Blogodak - Svi postovi sa bloga: Agro Gerila\nSvi postovi sa bloga: Agro Gerila\nAgro Gerila - 01.09.2012, 22:30:22\nAgro linkovi #17\nAgro Gerila - 30.05.2012, 00:19:10\nU ovoj turi iz nekog razloga dominira filozofija...\n1. Majska rasprava na Cato Unbound sajtu se ticala internet aktivizma. Uvodni esej - Toward a Greater Understanding of Internet Activism\n2. Why The Internet Doesn't Make Us Care More About Politics\n3. Još jedan pogled na teze socijalnog psihologa Jonathana Haidta o tome kako su (uprošćeno govoreći) levi liberali zatucaniji od konzervativaca - What liberals can learn from conservatives\n4. O osobitoj popularnosti novog talasa totalitarnih komunističkih mislilaca poput Žižeka i Badjua - The New Communism: Resurrecting the Utopian Delusion\n5. O neodrživosti sistema javnih finansija Sjedinjenih Američkih Država - Shattering the American dream: The US government's Ponzi scheme\n6. Harvardski filozof Majkl Sandel je poznat po tome što svako malo istupa u javnosti sa tezom o nemoralnosti tržišnih aranžmana pod sloganom da ne može sve biti na prodaju. Odgovor na njegov poslednji istup - Response: How Morals Crowd Out Markets\n7. Slaviša Tasić na Tržišnom rešenju o dva različita koncepta racionalnosti - Racionalni inat\n8. Filozof Shelly Kagan obnavlja staro Epikurovo pitanje o tome zašto ne možemo da objasnimo zašto se bojimo smrti - Is Death Bad for You?\n9. O nekim ontološkim problemima matematike - That Does Not Compute\n10. O nekim ontološkim problemima kosmologije - On the Origin of Everything\n11. Kako je ovaj čovek rešio problem nedostatka seksa - The Busy Life of a Prolific Sperm Donor\n12. How The Universe Works (According To Larry Niven)\n13. 25 Handy Words That Simply Don't Exist In English\nAgro Gerila - 01.05.2012, 00:30:11\nPoslednji dan aprila je na ovom blogu rezervisan za retrospektivu ključnih reči i upita upućenih internet pretraživačima, a koji su ljude nagnali da posete ovo mesto. Takođe, vreme je da se prekine combo prozbiljnih tema i tekstova, jer ipak, ovaj blog je nekad vrcao od neprskane seljačke zajebancije i probranog rudarsko-kamiondžijskog humora, a u poslednje vreme se pretvorio u polupismena zapažanja seksualno frustriranog poljoprivrednika.\nU to ime da pogledamo šta kaže statistika. Da vas razočaram (ili usrećim), ova lista će biti znatno kraća od onih koje sam izbacio pretprošle i prošle godine iz prostog razloga što je Google Analytics skripta zabagovala kad je blog redizajniran, te su ključne reči od novembra prošle godine pogubljene. Svejedno, ono što nam statistika govori je poražavajuće. Pre svega, toliko žena ne zna da spremi pitu s jabukama i toliko muškaraca ne zna da napravi kavez za zeca bez pomoći interneta, da je to pomalo zastrašujuće. S pozitivne strane gledano, ljudi i dalje znaju šta su jabuke i zečevi, a takođe su rodni odnosi tako uspostavljeni da se i dalje zna ko koristi nož a ko varjaču. Drugi najčešći upiti koji ljude dovode na ovaj blog su vezani za moje ime, Vesnu Damjanić-Branković, Svetlanu Slapšak, nastrani seks, vlašku magiju i merenje muškog polnog organa, ali ne nužno u istoj sceni.\nIzvod iz kompletne liste sledi, propraćen mojim (uveravam vas) treznim komentarom.\n1. Praktična pitanja\nkoliko je zdrav trek od kafe\nKladim se da je zdraviji od recimo troboka od kafe. Ne znate šta je to trobok od kafe? A šta je koji kurac trek od kafe?\nkako se brisu gledane stvari iz history google\nKucaš slovo A u Google. Ako ti autocomplete ne ponudi Alexis Texas double anal penetration, brisanje historija ti nije potrebno.\nkamen u bubrtegu mi je na dnu\nBrate, ja pišam kuhinjsku jodiranu so!\nnapraviti odlicnu nes cafu\n...jer je među strastvenim ispijačima kafe poznato da je isključivo odlična nes kafa jak afrodizijak.\npismeni sastavi avantura\nJebotebog, si igrao nekad neku igru u životu? Nije teško prepisati...\npravilno brisanje dupeta\nIsključivo na onu stranu na koju nećeš dobiti infekciju. Mislim, zamisli da si muško i imaš tu 700 grama tešku stvar među nogama, nije teško ukapirati sa malo interpolne empatije.\npredvidjanja bacanjem pasulja\n...oprobana tehnika Hidrometeorološkog zavoda Srbije.\nsastav zasto volim naucnu fantastiku\nZato što si frigidni debeli gik koga niko u školi ne voli! Takođe - zato što te niko ne razume i ti jedini misliš svojom glavom i svi su glupi!\ntema za pismeni sastav "moj najbolji drug"\n...koji me voli i razume.\nHej, toga nikad dovoljno. Nije da se u jednom trenutku gravitacija Zemlje neće poremetiti od svih tih povećanja, ali bar ćemo umreti sa sa jasno vidljivim dupetima u svojoj okolini.\nzasto neke djevojcice izgledaju odraslije nego sto jesu\nKao što si do sad verovatno i sam shvatio, to je zato što rade za Ministarstvo unutrašnjih poslova.\norgani za razmnozavanje kod domacih zivotinja\nKakva učena i stručna veterinarska terminologija!\n2. Teorijska pitanja\navnoj, lingvistika i republicki jezici\nPoznat je izraziti afinitet filologa prema ovom blogu.\ncime su ljudi brisali dupe pre toalet papira\nČekaj, ljudi brišu dupe?\ncinik i budala psihologija\nDrago je da me već znate iako se nismo ni upoznali.\nemanuel kant je rekao\nDa sam porno producent, Emanuel Kant bi mi bio pastuv iz prve lige. Ne zvuči legendarno kao recimo Sebastian Bach-Door, ali opet...\ngospodar prstenova analiza dela\nPrsten se ne baca u WC šolju.\njovo bakic predavanje maj 2001\nDa, da, to je poznato predavanje o tejlorizmu, kotlerizmu i bakićizmu u okviru poststrukturalističke teorije menadžmenta.\nkaka gde ide, da li ostaje\nKaka muški rod ili kaka ženski rod?\nnašta se dele umetnosti\nNa one za koje je potreban pravopis i one druge.\noblici muskog polnog organa\nIli da citiramo mog omiljenog filozofa, već spomenutog Imanuela Kanta: "Out of the crooked timber of humanity, no straight thing was ever made."\nsta je manovar\nNekada se činilo da je to perspektivan mladi bend (Nežni Manowar).\nsta se slusa u cileu\nNasnimljeni govori Miltona Fridmana sa zvučnika postavljenih na svim javnim mestima.\nstavovi za jebanje\nČvrst stav, u suprotnom malo teže...\nzašto raspravljati o kvalitetu kao pojam\nSunce ti jebem, šta je ovo? Advertajzment egzistencijalizam?\n3. Pretraga besplatnih stvari\nbesplatni pormo film za gledanje onlain\n...pokušava disleksični ljubitelj internet pornografije.\nfree porm videos sa slikom\n...a onda pokušava opet, ali na engleskom, i sa opaskom da gledanje označava vizuelno iskustvo.\nVideo gratis ili seks gratis?\nhoror price za besplatno citanje\nAko nađeš nekog ko će ti plaćati što čitaš, molim te javi mi.\nbesplatne igrice za odrasle jebanje\nMa kako si samo naughty...\nFascinira me što ljudi zaista misle da će im neko dati zemlju besplatno.\nbesplatno gledajne porno seksa\n...jer slađe je kad je besplatno.\njebanje devojćica malih porno free\nRaznežio sam se...\n4. Upiti vezani za seks i seksualne fetiše\nporno filmovi poznatih ličnosti za gledanje jebanje pušenje\nKomplet lepinja takoreći...\ngledati gay video\n...a ne zaraziti se?\nZvuči kao neki Dubrovnik ili Ohrid, ali za nas seljake iz istočne Srbije.\njebacina i seks na klasican nacin\nPotražuje jedan konzervativnije orijentisani korisnik interneta...\nseks i jebačina u novom stilu\nPita drugi savremenije orijentisani korisnik, čineći zanimljivu jukstapoziciju.\njebacina na vlaskom video\nOvo sam i ja ostao bez reči...\nSvako jebanje u guzu je pola gay!\njebanje za gledanje\nKratka i jasna definicija internet pornografije.\nUz poetski uvod Ace Stojanovića?\nskrivena kamera u ženskom wc-u filmovi za gledanje, jebanje\nHej, ovo zvuči kao niša. Internet preduzetnici!\nsrbski pjevaci porno jebacina\nPošto su hrvatske pjevačice so 2003.\nveliki kurac u malo dupe\nZnati šta želimo je prvi korak da to i dobijemo\nolivera jovićević dupe\nOvo je, priznajem, kvalitetan fetiš.\nolivera kovačević se jebe\nsportisti pod tus kurcevi\n...koji im se puše?\nigre za odrasle iz kategorije jebanje\n...započinje svoju pretragu nepoznati korisnik Gugla.\nigre za odrasle jebanje najbolje\n...precizira dalje po kriterijumu kvaliteta.\nigre za odrasle jebanje zena\n...precizira dalje po kriterijumu, hmmm, još većeg kvaliteta?\nigrice kanter koji hoda\nI Vorkraft sa sekirom, gospodar Darkvuda.\nigrice za devojcice vampirski dnevnici\n...i vukodlački ugrizi.\njovan memedovic homoljske planine o zmajevima\nKada je Jovan jeo vlaški zmajski sir (mi Vlasi znamo da zmajevi nisu gmizavci).\nkanter rakija se može skinuti sa interneta\nShare, bro, share... Sve se može skinuti sa interneta, dobrodošli među šarene tehno hipike i probajte njihovu lulu bez dna.\nplasljive igrice za decu\nNova terapija u lečenju hiperaktivnosti.\nvlaška magija bacanje crveni gaćica kroz šolju\nŠta će ti vlaška magija kad već imaš crvene gaćice?\nduhovi u boru\n...u Boru, gradu duhova.\nIli je bolje da sam ovaj upit stavio među seksualne fetiše?\nLepo je videti da na ovom blogu neko zapravo ne traži sekiru za seks ili slično.\nvazno je da serete ostalo je moja briga\nWTF, ne mogu više ove gluposti.\nprimer dobre gerile\nHvala na pažnji i lepim rečima.\nSkroman predlog za predstojeće izbore\nAgro Gerila - 22.04.2012, 23:22:04\nDa se razumemo, ne treba biti nekakav specijalni namćor i hejter pa kukati nad beznadežnom političkom situacijom u Srbiji. Jer ta situacija pomalo liči na zlu sreću čoveka koji se na sudu upravo razveo i izgubio starateljstvo nad troje dece, izašao napolje kako bi video dva mangupa kako mu kradu auto i njime udaraju u drvo 100 metara dalje, te otišao do kuće tramvajem u kome ga je kaznila kontrola. Umesto kuće je zatekao brdo još toplog pepela, jer je tog jutra zaboravio uključenu ringlu na kojoj je kuvao kafu. I ništa mu onda nije preostalo osim da sedne na trotoar i krene histerično da se smeje, dok mu se lokalni ulični pas komotno ispišava na cipelu. Politička situacija u Srbiji izgleda tako da nam uglavnom preostaje da se histerično smejemo, jer bi nekakav optimizam bio utemeljen u činjenicama taman koliko i moj optimizam da ću jednog dana upražnjavati misionarsku pozu sa malom sirenom. Jer taman kada kolektivno pomislimo da ćemo tresnuti o čvrsto dno od koga nema niže, ispostavi se da je ono napravljeno od stiropora i da samo prolećemo kroz njega i nastavljamo da padamo. I tako već priličan broj godina... U tom smislu je jedino prihvatljivo i konstruktivno rešenje koje predlažem u ovom tekstu – što brže dostizanje dna, oslobađanje od govana koja su nam vezana za nogu i pokušaj vraćanja na površinu. Pa ko ostane živ – dobro, a ko pogine – opet dobro.\nZa početak da analiziramo postojeće stanje. Kao i sve moderne demokratske sisteme, i ovaj naš karakteriše ispražnjenost od svakog ideološkog sadržaja. Ideologija je u doba savremene demokratije postala omražena reč, a propagiranje određenih tvrdih vrednosnih stavova postaje neprihvatljivo i praktički kontraproduktivno. Politička elita je u takvom sistemu uklještena između scile čestih izbornih ciklusa, koji stalno dišu za vratom i daju podsticaje političarima da previše ne rizikuju, i haribde obimnih zahteva koji dolaze iz civilnog društva i koji daju podsticaje političarima da favorizuju kratkoročne mere bez obzira na negativne dugoročne posledice. Za razliku od ideoloških mišljenja koja su uglavnom vrednosno i logički konsekventna, politika u savremenom demokratskom sistemu je aideološka, odnosna čisto pragmatična. Za razliku od ideološkog mišljenja koje u sebe kao nužnost i datost inkorporira neke negativne posledice, politički pragmatizam u svoju agendu te negativne posledice ne inkorporira. Politika se tu i od strane građana i od strane elita percipira kao svemoćan instrument koji, ako baš ne može da bude bezgrešan, a onda bar može da bude moćan korektor svih grešaka i nedoumica. Metaforički govoreći, savremeni politički sistem je određena vrsta centrifuge koja efikasno čisti politiku od ideoloških ekstrema i neformalna pravila igre postavlja tako da je politički centrizam jedina karta na koju je moguće igrati da bi se došlo na vlast, a time se sistem samoreprodukuje jer na kratak rok tako odgovara svima (dok ima para).\nU politikološkoj literaturi se ovaj aranžman opisuje u tzv. teoremi o srednjem glasaču, gde bi srednji glasač predstavljao zajedničko ime za najveću skupinu u biračkom telu, onu koja bi zauzimala centralni deo gausove raspodele. Politička opredeljenja običnih ljudi su većinom fragmentarna. Oni biraju ono što su po njihovom shvatanju pozitivne društvene vrednosti sa svih strana političkog spektra, bez obzira da li su te vrednosti u suštini kompatibilne. Za prosečnog birača u Srbiji je apsolutno nevažno da li su polarne vrednosti poput Kosovo/Evropa ili visoka državna potrošnja/ekonomski rast u suštini inkompatibilne, on će glasati upravo za onu opciju koja sve te stvari izreklamira kao kompatibilne. Ako ta politika ne uspe u praksi da dokaže kompatibilnost tih opcija, glasač uopšte neće preispitati svoje premise, on će samo promeniti partiju za koju glasa, misleći da će drugi ljudi dostići željene vrednosti istim politikama. Ili će se samo razočarati u politiku i predlagati nekakve bele listiće, apstinenciju ili slične mere...\nU tom smislu je svaka politička kampanja irelevantna jer će svi, gađajući srednjeg birača, pričati iste stvari. No, to je manji problem. Veći problem je što će svi, legitimišući se srednjim biračem i ograničenim vremenskim horizontom, upravo i raditi isto. U tom smislu vam je potpuno svejedno za koga ćete glasati na predstojećim izborima, a imajući u obzir postojeće institucije, bilo bi svejedno čak i da su svi sadašnji politički akteri zamenjeni novim ljudima. Da se razumemo, ja bih prvi voleo da celu našu političku, NGO-ovsku i komentatorsku elitu u jednoj krvavoj revoluciji naprosto satremo, ili bar pošaljemo u neko afričko pleme ljudoždera, pa ako tamo isposluju sopstvenu glavu da ih vratimo nazad i pojedemo ih lično. Takođe bih voleo da je zakonski okvir takav da je osnivanje partija mnogo lakše (pobogu, da je Milošević nametnuo ovako jake uslove za osnivanje političkih stranaka kao što je to uradila velika demokratska koalicija, pa verovatno bi sa celom porodicom 2000. bio zapaljen u podrumu sopstvene kuće). No, to nisu suštinska rešenja. Mogućnost da glasate za neko novo lice ili neku novu partiju (a imamo ih na ovim izborima, zar ne?) možda korelira sa većom demokratičnošću sistema, ali ne menja pravila igre. Iz više demokratije ne sledi i bolja vladavina. Odnosno, kako je to pokazao Dušan Pavlović pre neki dan, do nekih rezulatata se ne može doći endogeno, igrajući po pravilima igre. Ili, kako to pokazuju Acemoglu i Robinson u svojoj poslednjoj knjizi, države sa tzv. ekstraktivnim političkim institucijama su osuđene na limb reprodukcije ekonomskog siromaštva ili proseka, jer su i političke institucije i politička kultura tu usmereni ka shvatanju da je jedini put ka uspehu u upotrebi politički prohodnih puteva.\nZato se moj predlog za ponašanje na predstojećim izborima i, prevashodno - posle izbora, zasniva na tradiciji dve političke škole koje, iako dijametralno suprotstavljenje, krasi tvrdi ekonomski determinizam u shvatanju politike. Obe škole se drže proste činjenice da je politička nadgradnja moguća samo dok još postoji ekonomska baza koja je podupire. Te dve tradicije su marksizam i rendovski libertarijanizam (objektivizam). Obe smatraju da klasu parazita ne možemo odstraniti nekakvim poperovskim reformama, već isključivo tako što ćemo im zakinuti mogućnost da prežive, tj. prestaćemo da ih finansiramo. Iako ekonomija u jednom na pesku utemeljenom velferizmu po definiciji tone sve dublje, ono što možemo da učinimo po preporukama ljudi poput Karla Marksa i Ajn Rend je da tu stvar ubrzamo i dovedemo do kraja. Ako smo došli do tačke gde ne postoji institucionalizovan način da odvojimo politiku od ekonomije i time sasečemo korene partokratije i korupcije, onda je rešenje ubiti ekonomskog domaćina od čije se krvi hrani politički parazit.\nTo znači da moramo prihvatiti da u realnosti u Srbiji ne postoje nikakvi institucionalni kapaciteti niti prodoran set ideja koji bi stvari mogli da okrenu za 180 stepeni i krenu nekuda. U tom smislu, treba prihvatiti da su sve političke opcije zatrovane infantilnom idejom da je problem u pogrešnim ljudima, a ne u bolesno postavljenim institucijama i lošim podsticajima koje one šalju kroz sistem. Zato i treba prihvatiti realnost da su moguće samo dve (u osnovi identične) političke opcije za koje možete glasati. Prva je Srpska napredna stranka. Druga je Demokratska stranka. Više je razloga za izbor bilo koje od tih opcija.\nRazlog za izbor SNS-a je za većinu ljudi očigledan, očistiti postojeću bagru sa vlasti jednim niskim udarcem, glasajući za večite luzere kojima su se svi tzv. normalni i urbani ljudi svojevremeno podsmevali, barem dok nisu na teži način ukapirali šta ih je snašlo. Ono što je bitniji i konstruktivniji način glasanja za SNS je svojevrsni kockarski optimizam. Ova stranka je naime stranka koja zaista nema ama baš nikakav politički i ekonomski program, niti trenutno ima neki veliki bagaž prethodnih obećanja i nasleđenih privilegija koje mora da ispoštuje. U tom smislu SNS ima manevarski prostor da nešto uradi, a najgore što od toga može da ispadne je da postane DS umesto DS-a.\nIzbor DS-a je takođe očigledan za ljude koji misle da je bolje i ovo što imamo nego da se oprobavamo sa naprednjačkim medvedom. Takođe, u DS još uvek veruje ono nekoliko optimista čiji optimizam takođe uključuje i veru u leteće medvediće i pufnaste zmajeve iz Endeove Beskrajne priče. Treće, cinik u meni bi voleo pobedu DS-a samo kako bi video jednu instant “revoluciju” a la 5. oktobar, ali sa demokratama u glavnoj ulozi, tj. sa oštre strane kuke i motike. No, to je pojava koja se dešava jednom u generaciji. Na kraju, potpuno legitimna opcija je glasanje za Tadića kao predsedničkog kandidata kako bi ovaj tumblr ostao u životu.\nGlasanje za bilo koju treću partiju je gubljenje vremena ako nam je na umu što brže dostizanje dna. Davanje glasa bilo kojoj maloj partiji pospešuje feudalizaciju funkcija, preraspodelu usluga i kasniju zaveru ćutanja prouzrokovanu činjenicom da su svi pomalo omastili brke. S druge strane, poništavanje listića je opcija koja je prihvatljiva u smislu dizanja cenzusa i eliminisanja manjih partija. Ali, ako mi dozvolite metaforu, ta opcija je suštinski beznačajna kao zadnji redovi na koncertu Slejera. Ma koliko ti zadnji redovi bili brojni, oni ne ostaju zabeleženi ni u istorijskoj fusnoti, broje se samo oni koji su učestvovali u šutki.\nOno što je bitnije je ponašanje posle izbora, kada valja primeniti starve the beast strategiju. Državna zver trenutno preživljava samo zahvaljujući tome što još uvek postoje firme i preduzetnici koji posluju legalno, te još ima međunarodnih entiteta koji su voljni da nam pozajmljuju pare. U tom smislu se ljudi u Srbiji dele na dve klase, one koji plaćaju namete državi i one koji žive od tih nameta. Za razliku od Miloševićevog režima koji nije baš kapirao važnost činjenice da slojevi stanovništva koji žive na državnoj sisi budu dobro i redovno hranjeni, postpetooktobarske vlade su to lepo shvatile. I dok bude bilo kako-tako sklepanih para za penzije i plate zdravstvu i prosveti, neće se dostići kritična masa ljudi koja je svesna da stvari suštinski na ovakav način ne štimaju. Opšte je mesto da je penzioni sistem odavno kolabirao i da se u suštini finansira nenamenski. Opšte je mesto da javni dug konstantno raste, samo kako bi se sadašnje stanje održalo na račun budućih generacija. Opšte je mesto da javni sektor neprestano raste, a privatni se smanjuje. I tako dalje...\nU tom smislu je gornje pozivanje na velike arhineprijatelje, Karla Marksa i Ajn Rend i propagiranje starve the beast strategije. Stvari se ne mogu popraviti dok ovakva formalna, legalna ekonomija uspeva da opstaje u životu. Treba joj pomoći i ubiti je. Tek će onda nastati podsticaji da se uspostavljaju koliko-toliko održive institucije. Za to je potrebna prava građanska neposlušnost, a ne njen abortus u vidu propagiranja belih listića i sl. Zato je potrebno odreći legitimitet političkim elitama u vidu prestanka plaćanja poreza i drugih dažbina državi, isključivom orijentisanju na rad na crno, neprijavljivanju prihoda, poslovanju van legalnih tokova itd. Zato je potrebno, kao drugu stranu medalje, podržati i propagirati veću državnu potrošnju na svaki zamislivi infrastrukturni projekat, svaku zamislivu subvenciju, zloupotrebu položaja, povećanje penzija ili plata u javnom sektoru. Tek kad izgladnimo državnu zver i ubijemo je, moći ćemo da kupimo novu, manju i ograničenih apetita. To je ionako scenario koji nam se neumitno sprema, ono što možemo da uradimo je da stvari ubrzamo.\nAgro linkovi #16\nAgro Gerila - 15.04.2012, 21:31:44\n1. Za početak jedini tekst na domaćem jeziku. Zvonimir Šikić sa zagrebačkog Fakulteta za strojarstvo i brodogradnju brani tezu o malom uticaju obrazovanja na ekonomski rast - Ekonomski rast i obrazovanje\n2. Aprilska rasprava na sajtu Cato Unbound se bavi pitanjem otpadništva novih liberala od učenja klasičnog liberalizma, odnosno sukobom na liniji libertarijanizam-liberaltarijanizam. Uvodni članak - A Bleeding Heart History of Libertarianism\n3. Prilog debati o granicama ekonomskog rasta u svojstvu dijaloga između ekonomiste i fizičara - Exponential Economist Meets Finite Physicist. Primer kako ljudi koriste iste termine, ali različite pojmove.\n4. Argumenti za identično tretiranje fizičke i intelektualne svojine - Eternal Copyright: a modest proposal\n5. Negativni efekti "demokratskog" koncepta Vikipedije - The 'Undue Weight' of Truth on Wikipedia\n6. Zašto oženjeni muškarci zarađuju više od neoženjenih - What Is the Male Marriage Premium?\n7. Zašto udate žene zarađuju manje od neudatih - What Is the Female Marriage Penalty?\n8. Zašto više volimo ljude koje ne biramo - Friends Vs. Family\n9. Najbogatiji političari žive u Kini - China's Billionaire People's Congress Makes Capitol Hill Look Like Pauper\n10. How Do You Cite a Tweet in an Academic Paper?\n11. Fascinantan članak o suprugama arapskih lidera - The Arab world's first ladies of oppression\n12. Writer Can't Believe She's Dating A Conservative: "What If I Have Little Republican Babies?"\n13. Kompozitor skora za Battlestar Galacticu (između ostalog) o muzici u naučnofantističnim filmovima i serijama - Bear McCreary reveals the physics behind your favorite science fiction theme tunes\n14. O tehnološkom i kulturnom konzervativizmu SF-a - #shitsiskosays\n15 . Uloga obligacionog prava u ekranizaciji Tolkinovog Hobita - The Hobbit: Deciphering Dwarf Documents\n16. Is Facebook Making Us Lonely? Odlično napisan članak o čijim tezama valja raspravljati.\n17. A conservative, a moderate, and a liberal walks into a bar. The bartender says, "Hi, Mitt!"A Quantum Theory of Mitt Romney je svojevrsni nastavak tog vica.\n18. Least Helpful, blog o najbeskorisnijim prikazima kupljenih proizvoda na Amazonu.\n19. Slayer 'Reign In Blood' Wine Launched In Sweden\n20. Slovak Batman\nAgro Gerila - 23.03.2012, 22:22:41\nI tako, posle 15 godina prestadoh da kupujem Svet kompjutera... Mislim, intervju sa sveprisutnom nyanskom mačkom srpskog interneta u poslednjem broju se i nekako mogao preživeti, ali uvodnik Ivana Vesića (trenutno još nije online), natopljen resantimanom uvijenim u pravedničku analitičku tortilju, baca u nokdaun i sasvim zdravog čoveka koji je pritom direktno u vratnu venu dobio koktel spida i klenobuterola. Tekst pod naslovom "Trula jabuka" govori o proizvodnim pogonima kompanije Foxconn u Šenzenu, o tome kako radnici te fabrike teško žive, kako spavaju jer su umorni, a ne jer im je dosadno, te kako u sklopu fabrike jedu pirinač i svinjetinu u stilu regruta u kasarni JNA u Titovom Velesu.\nU redu, sama poruka koja uz napor može da se iščita među redovima teksta i nije toliko kontroverzna da bi dobila zasebnu reakciju na ovako eminentnom blogu (trenutno je na internetu mali milion tekstova o ovoj temi), više se radi o pitanju stila autora, te o pitanju činjeničke i analitičke nedorečenosti. Što se prvog pitanja tiče, količina etiketirajućih epiteta i iskorišćenih stereotipa je tolika da na kraju nismo načisto da li se radi o ozbiljnom tekstu ili samoparodiji. Ipak, tu je sva bulumenta potrebna za scenario jedne cheesy pucačine sa elementima RPG-a, koja bi kombinovala pop geopolitiku jednog Deus Ex-a, te kose oči i vretenaste butine jedne Bayonetta-e. Tu su naime i trinaestogodišnja kineska devojčica "tužnog lica, bez nade i perspektive", isto toliko stari američki gejmer koji bi trebalo da brine o "trigliceridima što mu na uši izlaze", tu su "zli kapitalisti" i "korumpirani partijski prvoborci", tu je "proizvodni pogon svetskog sistema" koji "svoje građane tretira kao organske mašine za proizvodnju" itd. A mesto radnje cele priče je Kina - "mutirana komunistička abominacija u nečastivom braku sa kapitalizmom". Hm, zvuči kao prva verzija scenarija za Half-Life 3. Ostaje pitanje za Vesića da li će on da uzme one hipsterske naočari i pajser, te ode kod matičara i promeni ime u Gordon Freeman? Ili da to ipak uradim ja pre nego što se obrijem?\nNo, šalu na stranu, ako se probijemo kroz gorelinkovani, a vrednosnim odrednicama prenakićeni uvodnik, ostaje nam u zadatak da se osvrnemo na njegovu faktičku, tj. sadržinsku stranu. A tu su i najveći problemi (tu, i u činjenici da autor nije ponudio neka rešenja).\nPre svega, autor se isključivo obrušava na Apple (što je razumljivo, budući da je ova firma stvorila više divizija nepotrebnih fanbojeva nego što su ih imali maršali Žukov i Rokosovski u Kurskoj bici), mada je spisak kompanija koje koriste proizvodne mogućnosti Foxconn-a znatno duži. Maltene, skoro je sigurno da svako od vas koji trenutno čitate ovaj tekst ima u svojoj kući bar dva uređaja koji se tamo sklapaju.\nŠto dovodi do druge, mnogo bitnije, teze teksta. A to je da se u toj fabrici (a i drugde) vrši "stealth genocid zarad progresa", odnosno autor upošljava već klasičnu frazu o tome kako radnici u zemljama u razvoju bivaju eksploatisani zarad proizvodnje proizvoda koje posle jeftino kupuju potrošači u razvijenim zemljama. Problem sa tom tezom je što se može uzeti za istinitu samo ako se uzme u nekom neutralnom vremenskom isečku, bez posmatranja ekonomskog, socijalnog i političkog konteksta u kome se data privreda nalazi. Uzmimo kao ilustraciju neku malu ekonomsku jedinicu, poput porodice. Žena koja za svog muža i decu kuva ručak (rodne stereotipe upotrebljavam jer sam mizogin), se u datom vremeskom isečku "spravljanja ručka" može smatrati eksploatisanom stranom. Međutim, ako uzmemo ceo kontekst koji glasi da je žena u toj porodici najsposobnija da napravi ručak koji bi bio kvalitetnije i brže spremljen, bez polomljenog i uništenog posuđa, nego da ga pravi bilo koji drugi član porodice, onda dobijamo koncept komparativnih prednosti, što je jedan od osnovnih aksioma ekonomije. To omogućava ostalim članovima porodice (ekonomije) da poslove kojima se bave i od kojih doprinose svojoj ekonomskoj jedinici obavljaju brže i efikasnije.\nSad, Vesić može da uposli pojačanje za svoj argument koji (njegovim rečima) poručuje da Kina "prihvata da svoje građane tretira kao organske mašine za proizvodnju elektronskog smeća (čovek je zaposlen u magazinu koji se zove Svet kompjutera, sic! - prim. Davor Nikolić) od kojeg sve više zavisimo, dok centar svoje građane mazi, pazi i ostavlja bez posla." Tu imamo dve implicitne tvrdnje: da država može da doprinese poboljšanju uslova rada i povećanju plata nekom svojom odlukom ili dekretom i drugo, da su ljudi u zapadnim zemljama nezaposleni jer se poslovi sele u zemlje u razvoju. Obe teze su na intuitivnom nivou samorazumljive, ali obe jednostavno nisu tačne.\nDakle, sad ćemo for the sake of argument izuzeti realne činjenice iz priče, poput onih da postoji velika jagma među samim Kinezima za poslom u Foxconn-u jer su tamo plate veće i radni uslovi bolji od svega drugog što im je u ponudi, te da mnogi od njih upravo žele da rade prekovremeno kako bi zaradili više novca. Uzećemo kao istinu da u pogonima te fabrike čuvari radnicima zaista uteruju disciplinu kalašnjikovima, te da trinaestogodišnje devojčice zaista brišu gorilla glass sa najnovijeg Samsung Galaxy modela magičnim krpama natopljenim svojim sopstvenim suzama. Postavlja se pitanje, šta je tim radnicima alternativa?\nJer, ako napravimo silogizam čije su premise "da kineski radnici prave proizvode koji se prodaju američkim potrošačima" i "da američki potrošači žive bolje nego kineski radnici", onda je teško ispasti ozbiljan izvlačenjem zaključka koji bi glasio da "američki potrošači eksploatišu kineske radnike". Jer, iskreni da budemo, niko ne tera kineskog radnika da radi u Foxconn-u (kao što niko ne tera nekog da radi u srpskom IT magazinu). On u datom istorijskom, ekonomskom i političkom kontekstu nalazi da mu je to bolje nego da obrađuje poluplodna polja po centralnim provincijama. Jednostavna ekonomska činjenica je da bi bojkot tih proizvoda zarad dobrobiti tih radnika najviše negativnih efekata ostavio upravo na te radnike. Jednostavna ekonomska činjenica je da bi aklamativno državno uspostavljanje visine plata jednostavno (1) poskupelo proizvode, a time smanjilo broj radnih mesta (2) stvorilo (ne na produktivnosti zasnovan) ekonomski jaz između onih koji rade u privilegovanim industrijama i onih koji u njima ne rade i/ili (3) jednostavno iselilo te industrije u druge zemlje (kao što je skupa radna snaga to već učinila na zapadu). Jednostavna je ekonomska činjenica da je nespecijalizovana radna snaga prilično homogena i zamenjiva, te da ima ljudi koji bi vaš posao radili i za manje para.\nBogatstvo i kvalitet života se ne stvaraju ukazima, a radikalna raspodela se vrši jednom u nekoliko generacija (primer komunizma) i to sa ne baš najboljim posledicama. Jeftiniji rad je ono što radnike u ovim zemljama jednostavno čini konkurentnima i ako ih "iz dobrih namera" lišimo te konkurentnosti, osudićemo ih na još veće siromaštvo. Može se slobodno reći da se jedini održivi put ka poboljšanju života tih ljudi upravo stvara pojavom još takvih "eksploatatorskih" kompanija, odnosno povećanjem udela kapitala u proizvodnji. (disclaimer: molim one socijaliste koji su spremni da se raspravljaju oko ovih stvari da prvo prouče ekonomske radove Karla Marksa koji govori slične stvari)\nŠto se tiče rada dece, to je verovatno tema koja najveći zicer kod svakog čoveka koji voli da ukazuje na nepravde, zla i ostale nepodopštine. Nažalost, rad dece je ponekad ekonomska nužnost, tj. pitanje života ili smrti same te dece i nema te sile koja u tim slučajevima može da "zabrani" taj rad. To opet zavisi od ekonomskog konteksta, jer što je ekonomija radno intenzivnija (primitivnija) to je potrebno više vremena da se proizvedu stvari potrebne za život, a to znači da je potrebno uposliti što više ruku, pa makar bile one i dečje. To takođe zavisi od demografskog faktora. Što je više mlađeg stanovništva u celoj populaciji, to je onda i stopa mlađih i dece među radnom snagom veća. No, da ne bih ja nepotrebno razglabao kad to bolje radi Tom Woods:\nZa kraj, jedno generalno opažanje, uslovno rečeno - kulturološko. Još pre uspostavljanja Interneta kao dominantnog kanala komunikacije, a pogotovo sa njim, odnosno od trenutka kada bolje znamo šta se dešava u američkom Kongresu i tajvanskoj fabrici igračaka od onoga što se dešava u našoj skupštini opštine, došlo je do neverovatnog širenja i nepovratnog ukorenjivanja tzv. koncepta "tereta belog čoveka", benevolentnog polurasističkog koncepta koji vrednosnim matricama zapadnog sveta pokušava da izmeri i uskladi ostatak planete. Taj koncept je pre svega suprematistički jer, kolokvijalno govoreći, nije baždaren da gleda svoja posla. Njega se tiču i deca u Africi, i pande u Aziji, i topljenje leda na Antarktiku, i svojinska prava na Mesecu. S druge strane, taj koncept pokazuje stanovite znake šizofrenije, jer poslovični beli čovek tu oseća dvostruku emociju. Prvo, mori ga svojevrsna griža savesti što živi na način na koji živi (poslovični "sindrom punog stomaka"), te drugo, ima neutaživu želju da pomogne svim živim bićima na ovom svetu, a kako bi nam svima zajedno bilo lepo (poslovični "aktivizam"). A naravno, sve to radi bez osvrtanja na istorijski, kulturni, ekonomski i društveni kontekst, po principu - uradimo nešto, nisu bitni egzaktni efekti, bitno je da je viralno, šerovano, powerpointovano, PRISUTNO! Ili kako je američki pisac nigerijskog porekla Teju Cole to već objašnjavao u seriji tvitova vezanih za infamoznu Kony kampanju:\nMediji, a pogotovo Internet, su se pretvorili u jedan veliki propagandni pano sa studentskih protesta iz 1968. godine, u jedno veliko New Age okupljanje koje stvara sliku sličnu tekstovima iz nekog broja "Kula stražara" koji obećavaju da ćemo večeras pod ćebetom zateći golu Megan Fox ili nešto slično. I lepo je videti da je ljudima srce na pravom mestu, ali primećivanje očiglednog ne daje mnogo efekata, još manje zagovaranje mera koje bi učinile više štete nego inače.\nBesplatan post o bihevioralnoj ekonomiji\nAgro Gerila - 03.03.2012, 19:54:46\nIako sam predve godine, pišući o filmu Avatar, na neki način obećao da na ovom blogu nećuraditi prikaze i recenzije papirnih i elektronskih dela koja se po prodavnicamai robnim kućama klasifikuju pod zabavu, kulturu i umetnost, izgleda da je došlovreme da na neki način sam sebi skočim u usta. Naime, počećemo ovde da pišemo beleškeo knjigama koje smo pročitali, a koje uglavnom nisu prevedene na srpski ilineki srodan i nama lakše dostupan jezik. Preciznije, neće to biti pisanija uformi prikaza, već više beleške na marginama labavo vezane za sam sadržaj štivakoje tu više služi kao nekakav šlagvort za obradu teme koja nam se svejednoučinila zanimljivom.\nZa početakjedna ozbiljna tema pokrenuta simpatičnom knjižicom koju je napisao DavidMcRaney, novinar zainteresovan za popularnu psihologiju. Naslov knjige je You Are Not So Smart: Why You Have Too Many Friends on Facebook, Why Your Memory Is Mostly Fiction, and 46 Other Ways You're Deluding Yourself, i u osnovi je samoprobrana i utegnuta lista članaka koja se već nalazi na autorovom istoimenom blogu. Iako sam isprva više očekivao i nadao se da se radi o iscrpnoj listilogičkih pogrešaka koje ljudi prave raspravljajući međusobno, ispostavilo se daje samo par poglavlja tome posvećeno. Ako ste muškarac koji se trudi da naučikako da ne grebe protivnika u tuči, da bezbolno analno penetrira ili da ne budeu onih 98% interneta koji se zasniva na razglabanju stvari potaknutih logičkim greškama i heurističkim prečicama, onda je ovo literatura koja ne može da vaszadovolji. Međutim, ako ste student nekog društvenog fakulteta koji u svomprogramu ima nešto što se okvirno naziva “socijalna psihologija” ova knjigamože da vam posluži i kao čitav udžbenik, imajući u vidu da su na jednom mestusakupljeni i podrobno objašnjeni socijalno-psihološki fenomeni od danbarovog broja, preko đenoveze sindroma do stanfordskog zatvorskog eksperimenta.\nIpak,najveći deo sadržaja otpada na nabrajanje i opisivanje raznih kognitivnihpogrešaka koje ljudska bića prave, a koje su predmet proučavanjaeksperimentalne psihologije, pre svega bihevioralne škole. A više je negoočigledno da su kao glavna izvorna literatura pri sastavljanju ove zbirke biliautori koji se svrstavaju u sferu bihevioralne ekonomije, od Tverskog i Kanemana,preko Talera, do Arijelija. U tom smislu se iščitavanje ove “kompilacije” doimakao pogodan trenutak za prilog raspravi o dometima i doprinosima bihevioralneekonomije.\nBihevioralnaekonomija, odnosno ekonomska teorija odlučivanja, je disciplina koja seponajviše bavi granicama racionalnosti ekonomskih agenata, pre svega poduticajem ograničavajućih kognitivnih i socijalnih faktora.U tom smislu mnogi bihevioralni ekonomisti smatraju da u priču uvode novum koji drma temelje dosadašnjih ekonomskih modela jer sa sobom donose moćanempirijsko-metodološki aparat psihologije koji će nam svima zajedno pomoći dabolje razumemo složenost čoveka i, ako treba, popravimo njegove mane. Kao isvaka relativno mlada disciplina, i bihevioralna ekonomija ponajviše liči nastudenta druge godine ekonomskog fakulteta sa palestinkom oko vrata koji ulećeu punu salu ekonomista nobelovaca vičući kako te njihove priče u suštini nemajuveze sa životom (koji je, jelte, složeniji) i kako su oni u suštini sisalivesla prethodnih 250 godina.\nGlavnezamerke sa kojima se susreće sama bihevioralna ekonomija se mogu svrstati u dvegrupe. Prva su pitanja relevantnosti njenih saznanja za pitanja praktičnepolitike, jer su sami njeni proponenti često na čelu inicijativa kojepropagiraju intervenisanje u ekonomske aktivnosti pojedinaca kako bi se njihoviobrasci ponašanja menjali i racionizovali. Tu je problem što najveći deobihevioralnih ekonomista koji propagira paternalističke praktične politikeuopšte ne razmatra činjenicu da su i sami donosioci odluka (pa i bihevioralniekonomisti) podložni kognitivnim pogreškama i socijalnim pritiscima koji ihteraju na iracionalne odluke (o tome na primer videti u radovima Niklasa Bergrena i Slaviše Tasića). Druga grupa zamerki se bavi metodološkimproblemima, i nju ću ovde opširnije da obradim.\n- Problem generalizacije\nKada sebolje pogleda, bihevioralna ekonomija zaista uvodi nešto novo u priču. Zarazliku od svih dosadašnjih ekonomskih teorija, i onih ortodoksnih i onihheterodoksnih (poput marksizma ili austrijske škole), koje su strogodeduktivnog karaktera, bihevioralna ekonomija svom predmetu proučavanja prilaziinduktivno. Problem sa tom eskperimentalnom metodom koja uzima formu nepotpuneindukcije je u tome što ona ne služi da se napravi neki operabilni sintetičkimodel koji bi služio kao aproksimativno objašnjenje ljudske prirode i njenoguticaj na ekonomske odluke pojedinaca, već ostaje kompilacija desetina istotina kognitivnih pogrešaka čija je jedina zajednička stvar to što tvrde da sepojedini ljudi u pojedinim kontekstima ponekad ponašaju iracionalno. A to je,čini mi se, zaključak do koga smo davno došli i bez trošenja tona papira naupitnike i ankete ili struje pri skeniranju moždanih aktivnosti ispitanika.\nZailustraciju ove zamerke možemo upotrebiti Vitgenštajnovu ideju porodičnih sličnosti po kojoj su članovi nekog skupa samo naizgled povezani istovetnimkarakterisitikama, iako se u realnosti utvrđuje da je ta povezanost zasnovanana brojnim karakteristikama koje se preklapaju, ali koje se ne nalaze kodsvakog pojedinačnog člana ovog skupa. Ako pretpostavimo da postoji ograničenibroj članova i ograničen broj karakteristika, te da nijedan član ne posedujesve moguće karakteristike (što je plauzabilna pretpostavka), onda bi to na primerutročlanog skupa izgledalo ovako:\nBrojevima ćemo da obeležimo članove skupa(ljude), a slovima njihove karakteristike (kognitivni sklop).\n1 – A, B, C,D\n2 – C, D, E,F\n3 – E, F, G,H\nAkopretpostavimo da ljudi čine iracionalne stvari zavisno od socijalnih, kognitivnihi emocionalnih faktora, onda na osnovu gornje tabele vidimo da imamo problemnemogućnosti izvođenja jedinstvenog koncepta iracionalnosti iz empirijskihpodataka koje kao bihevioralni ekonomisti sakupljamo. Jer svaka osoba ima početiri karakteristike koje uslovljavaju njenu iracionalnost, ali vidimo da prvai treća osoba nemaju nijednu zajedničku karakteristiku i da su njihovi konceptiiracionalnosti sadržinski potpuno različiti, iako se formalno i nominalno zanjih koristi isti pridev – iracionalno. U tom smislu, bihevioralna ekonomija nemože da razvije jedinstveni i operabilni koncept iracionalnosti, već se baviraznim iracionalnostima koje važe samo u određenim kontekstima i kod određenihljudi (i zaista, veći deo rezultata bihevioralne ekonomije se prikazuje uobliku procentualnih odnosa). Tu ne dolazi do sinteze podataka koji se dobijajueksperimentalnim putem, već se sve svodi na puku kompilaciju pojedinačnih kognitivnihpogrešaka koje, u poslednjoj instanci, ostaju samo to – greške – a ne obrasciljudskog ponašanja. U tom smislu bihevioralna ekonomija ostaje višeistraživački okvir za potrebe praktičnih politika nego što je naučnadisciplina.\n- Problemmerenja racionalnosti na osnovu pretpostavljenih efekata\nOvo jeproblem same definicije racionalnosti u bihevioralnoj ekonomiji, kao i osobineda se rezultati istraživanja mogu predstaviti samo kao statističkegeneralizacije koje važe u manjem ili većem broju slučajeva. Bolje rečeno, tuse često barata podacima kao da oni podrazumevaju potpunu izvesnost, iako seprezentuju u obliku statističkih generalizacija.\nProblem saodređivanjem racionalnosti na osnovu efekata je u tome što efekti naših odlukai delanja ne mogu da budu mera naše racionalnosti. Pre svega, to je zato što suefekti neproračunljivi u svim realnim kontekstima koji su uvek složeniji odbilo kog eksperimenta. Čovek koji poslednjim parama plaća taksi da ne bizakasnio na intervju za posao se u tom okviru ponaša racionalno, jer je efekatodnosno cilj – stići na vreme. Međutim, ako taj čovek tada ne dobije posao iumre od gladi, onda se ispostavlja da je njegov prethodni racionalni postupak usledećem vremenskom koraku postao iracionalan. Efekti su u složenim situacijamaneproračunljivi i mi ih možemo oceniti tek posle delanja, ali ocena efekta nijei ocena racionalnosti samog agenta koji dela, jer identični efekti mogu da budurazličito ocenjeni i od strane agenta i od strane posmatrača zavisno odpreferenci koje su dinamičke u odnosu na društveni kontekst, u odnosu na protokvremena i u odnosu na sopstveni unutrašnji sadržaj.\nTo bi moglida ilustrujemo primerom gde uzimamo da postoji značajna statistički relevantnakorelacija između uzimanja brze hrane i dobijanja infarkta, s tim što ne biisključili druge moguće uzroke dobijanja infarkta, a takođe pretpostavili dauzimanje brze hrane preferiramo više od njenog neuzimanja. Tu pojedinac može daizabere dve vrste delanja i da svako od njih dovede do dve vrste efekata:\n(1) jedem brzu hranu i dobijem infarkt\n(2) jedem brzu hranu i ne dobijem infarkt\n(3) ne jedem brzu hranu i dobijem infarkt\n(4) ne jedem brzu hranu i ne dobijeminfarkt\nBez obzirakoju vrstu delanja izabrali, efekte ne možemo predvideti. Do željenog efektamožemo doći na dva načina, kao šta na iste načine možemo doći i do neželjenogefekta. Sledi – sam efekat nije mera racionalnosti postupaka jer ne ispunjavauslov da uvek za isti input dobijemo i isti output. Jer outputnije samo plod odluka, već i konteksta koji nije pod našom kontrolom ali jepredmet našeg učenja kako bi što više predvideli njegov uticaj.\nTo znači da efektekoji su plod iskazivanja u terminima statističkih generalizacija možemo takoiskazati tek ex post facto, pre toga svaki pojedinačni slučaj ima 100/nprocenata šanse da izazove neki efekat gde je n broj mogućih efekata za datodelanje. Ako bacamo kocku i deset puta uzastopno dobijemo šesticu, prijedanaestom bacanju su šanse da ćemo dobiti šesticu i dalje 1/6, isto kao ikod svih prethodnih i budućih bacanja. Misliti suprotno je logička greška.Dakle, ukoliko se ne radi o kauzalnom odnosu, svaki pojedinačni slučaj je tupriča za sebe i uopšte ne zavisi od određenih prosečnih i procentualnih iznosakoji karakterišu čitavo društvo.\nZaključak jeda se sud o pojedinačnoj racionalnosti ne može donositi na osnovu efekatadelanja jer su efekti delanja uvek neizvesni. I ne samo to, nego su mogući iefekti koji su potpuno nepoznati, a koji nam mogu neizmerno otežati iliolakšati život (efekat sreće). To što ja u nekom trenutku nisam skrenuo levoumesto desno i time možda pokrenuo svoju alternativnu istoriju u kojoj postajembogataš (koji producira film u kome A. Džoli igra Srpkinju i koji plaćačlanovima Metalike doživotnu penziju samo da prestanu da se pojavljuju ujavnosti), to ne znači da sam se ponašao iracionalno. Jer jedino što je bilomoguće je da delam u skladu sa znanjem, preferencama, društvenim kontekstom i udatom vremenskom isečku koji su stalno promenljivi. Ceo kontekst je u stvarijedan Maksvelov demon gde su pojedini efekti naših delanja samo mogući, ali nei izvesni. S tim u vezi, proces donošenja odluka na racionalan način je pitanjeformalne procedure rezonovanja na osnovu dostupnih premisa i činjenica, a nesadržaja i ishoda do kojih te odluke donose.\nAgro linkovi #15\nAgro Gerila - 06.02.2012, 14:56:02\nSlabo se čitalo u poslednjih mesec-dva dana, te je ova lista kraća:\n1. Kad je bolje umreti nego ne umreti - How Doctors Die\n2. Kad smo kod lekara, umesno je pitanje zašto imamo toliko lekara opšte prakse kada bi nam za slične stvari mogao da pomogne softver - Do We Need Doctors Or Algorithms?\n3. Par antropoloških i evolucionih argumenta protiv narativa o alfa-mužjaku - The Pick-Up Artists' Alpha-Male Narrative Myth\n4. Anegdota iz doba kada su naučnici na sebi isprobavali sredstva za dostizanje erekcije, jelte, penisa - How (not) to communicate new scientific information: a memoir of the famous brindley lecture\n5. Behavioral economics and facebook conspiracy theories\n6. Još jedna (ovoga puta odlična) komparacija političkog sistema sa Tolkinovom alegorijom o prstenu - Occupy Mordor or Destroy the Ring?\n7. Psiholog Jonathan Haidt o različitim vrednosnim stavovima liberala i konzervativaca u Americi, i zašto je skrenuo desno - Jonathan Haidt Decodes the Tribal Psychology of Politics\n8. Šest majmuna, koji kucaju po tasturi pokušavajući da empirijski dokažu infinite monkey matematičku teoremu po kojoj će kad-tad iskucati kompletan Šekspirov opus, je najzad izdalo knjigu - Notes Towards the Complete Works of Shakespeare. Knjigu u hardcover verziji sa bonus DVD-om možete kupiti za 25 funti, ali vam je lakše da skinete PDF sa prethodnog linka, a postoje i prevodi na francuski, nemački i španski.\n9. Uticaj klimatskih promena na faktor rada u ekonomiji zemalja jugoistočne Azije - Effects of Climate Change Fuels Up Sex Trade in Cambodia\n10. Par desetina video kurseva iz filozofije za zainteresovane - Philosophy: Free Courses. Tu su Rasel, Serl, Štraus, Sandel i drugi.


SESSA I PLENKOVIĆ ODVOJENO STIŽU NA PANTOVČAK - PANOPTICUM\nSESSA I PLENKOVIĆ ODVOJENO STIŽU NA PANTOVČAK\nU četvrtak, 16. srpnja 2020. predsjednik Republike primit će predsjednika i članove Državnog izbornog povjerenstva Republike Hrvatske koji će mu uručiti službene rezultate izbora zastupnika u Hrvatski sabor. Tom prilikom nisu predviđene izjave za medije.\nNakon toga, predsjednik Republike Zoran Milanović primit će predsjednika Vlade Republike Hrvatske i predsjednika HDZ-a Andreja Plenkovića u okviru Ustavom predviđenog postupka za davanje mandata za sastavljanje Vlade Republike Hrvatske. Nakon sastanka predviđene su izjave za medije.


Mehanizam uhapsio osuđenu za nepoštovanje suda | Ujedinjene nacije Međunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove\nMehanizam uhapsio osuđenu za nepoštovanje suda\nMehanizam je danas u svom sedištu u Hagu uhapsio gđu Florence Hartmann, postupajući po do sada neizvršenom nalogu za hapšenje koji je u novembru 2011. izdalo Žalbeno veće Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).\nPretresno veće MKSJ je u septembru 2009. godine gđu Hartmann proglasilo krivom zbog toga što je svesno i hotimično ometala sprovođenje pravde time što je, u knjizi objavljenoj 2007. i članku objavljenom 2008. čiji je autor, obelodanila informacije svesno se oglušujući o nalog Žalbenog veća. Hartmannovoj je izrečena novčana kazna u iznosu od 7.000 evra.\nŽalbeno veće MKSJ je 19. jula 2011. potvrdilo zaključke Pretresnog veća, ali je 16. novembra 2011. godine preinačilo novčanu kaznu, koja još nije bila plaćena, u zatvorsku kaznu u trajanju od sedam dana.\nKao institucija koja nasleđuje MKSJ i Međunarodni krivični sud za Ruandu, Mehanizam ima nadležnost nad svim pitanjima proisteklim iz predmeta vođenih pred tim međunarodnim sudovima


Bolonja da, ali ne ovakva! – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nBolonja da, ali ne ovakva!\nBez rezerve možemo tvrditi da sa sadašnjim Bolonjskim procesom niko nije zadovoljan. Njegova fragmentalna primjena više liči na avanturu u koju se krenulo bez obezbjeđenih uslova za rad i sa najblaže rečeno nesnalaženjem svega onoga što ovu pozitivnu obrazovnu reformu treba da krasi.\nSindikat na današnjem sastanku\nToga su svjesni i u Sindikatu srednjeg i visokog obrazovanja, odgoja, nauke i kulture BiH i zato su kao rezultat današnjeg Okruglog stola na temu jačanja sindikata u sektoru visokog obrazovanja i aktuelne problematike u ovoj oblasti tražili poduzimanje konkretnih koraka.\n– Zahtjevamo od zakonodavnih i izvršnih vlasti, da u skladu sa svojim nadležnostima, mijenjaju sve ono što sada imamo u zakonskoj regulativi koja niti je adekvatna niti prati duh Bolonjske reforme. U tom smislu naš Sindikat je spreman biti partner vlastima, jer smo nezadovoljni brojnim problemima koji prate akademsku zajednicu, kazao je Dževad Hadžić, predsjednik ovog Sindikata.\nKako je istaknuto, veliko breme odgovornosti na dosadašnje haotično stanje u oblasti visokog obrazovanja leži i na univerzitetskim uposlenicima i studentima. Tolerantnim stavom prema neprihvatljivim potezima vlasti omogućilo se plodno tlo za nicanje brojnih anomalija u sferi obrazovanja.\n– Kod nas se opasno pojednostavljuje Bolonjski proces i to na način ličnih interesa i afiniteta. Mi se ne možemo porediti sa zemljama regiona ili onima u svijetu. Suština ove reforme je lakše studiranje i veća mobilnost studenata u skladu sa potrebama tržišta rada, a kasnije i zaposlenja, a ne pojeftinjenje cijena diploma. Danas se prvi ciklus bolonjskih studija po pravima izjednačava sa nekadašnjom višom školom, što je nedopustivo, kazao je Edin Delić, predsjednik istovjetnog sindikata na nivou Tuzlanskog kantona.\nTokom Okruglog stola učesnici su se dotakli brojnih problema u obrazovanju: od niskog standarda i malih plata članova akademske zajednice, preko upisne politike koja ne prati potrebe društva do neharmonizovane zakonske politike na raznim nivoima vlasti koja sve ovo prećutno odobrava.\nZanimljiv je bio podatak da naša zemlja na biroima na zapošljavanje trenutno ima toliko nezaposlenih svih profila i stručnih sprema, da u narednih pet godina ne moramo edukovati nikoga ni u srednjim školama niti na fakultetima, no da i pored toga javni univerziteti imaju preizražen socijalni senzibilitet, a brojni privatni univerziteti koriste sve načine da degradiraju akademsku zajednicu izdavanjem diploma gotovo „preko noći“.\nPrvi stepen po bolonji nije visa skola nego 7stepen ali ga poslodavci dozivljavaju kao visu skole ne zato sto radnik manje zna nego da bi ga oni manje platili.\nA vecinu fakulteta treba srezat na 3 godine a izbaciti nepotrebene predmete. Ostaviti samo strucne.\nI treba modernizirat fakultete i dan danas se radi po titinom sitemu. I takodje srezat broj mijesta za fakultete su potrosacki fakulteti a povecat na proizvodnim fakultetima.\nElektrotehnicki fax u sarajevu je 3 godine a u tuzli 4 godine a ja sam siguran da student iz sarajeva barem duplo bolje zna nego ovaj iz tuzle, zato sto je plan i program potpuno drugaciji u ta dva fakulteta a vode se kao da su isti to samo ima kod nas u drzavi


Ispitivanje javnog mnjenja: Opšti je utisak da izbori u BiH nisu pošteni - BUKA Magazin\nPiše: Maja Isović Dobrijević / Objavljeno: 15.06.2017. u 18:51h\nAnketa pokazuje da građani često glasaju za iste političke opcije i samo mali dio se opredjeljuje za kandidate na osnovu prethodnih rezultata. Mladi vjeruju internetu, stariji od 50 godina televiziji kao izvoru. Većina ispitanih građana ne vjeruje nikome, niti je zainteresirana za politiku...\nU nedavno provedenoj anketi „Mediji i gradjani na izborima“, dvije trećine ispitanika ne vjeruje da su izbori u našoj zemlji slobodni i pošteni iako njih 86 posto nikada nije učestvovalo niti bilo svjedokom izborne nepravilnosti.\nOvo ne mora značiti da izborne nepravilnosti ne postoje, već da ih građani nužno ne znaju prepoznati i da je potrebno raditi na edukaciji građana. Ipak, među onima koji nepravilnosti prepoznaju i prijavljuju je najviše visoko obrazovanih i ljudi sa visokim porodičnim primanjima. Također, izbornu krađu prijavilo bi dvije trećine ispitanika, od čega bi to četvrtina to uradila anonimno.\nOvo je tek dio rezultata ispitivanja javnog mijenja prezentiranih danas na press konferenciji u Sarajevu pod nazivom ,,Mediji i građani na izborima” koje je za Koaliciju ,,Pod lupom“ uradio BORAM i Udruženje BH novinari u saradnji sa agencijom Ipsos. Projekat podržava Evropska unija.\nIstraživanje je provedeno na uzorku od 1.006 ispitanika starosti 18 i više godina u cijeloj Bosni i Hercegovini CATI metodom prikupljanja podataka, uz učešće 52 procenta žena i 48 posto muškaraca različitih nivoa obrazovanja.\nKada je u pitanju generalna (ne)zainteresiranost za politiku, vrlo visok procenat ispitanika (oko 53 %) je odgovorio kako su „apsolutno nezainteresirani“ za politiku. Ovaj odgovor su najčešće davali anketirani slabijeg materijalnog stanja i nižeg obrazovnog nivoa.\nKoalicija „Pod lupom“ i Centralna izborna komisija su institucije kojima građani najviše vjeruju kada je u pitanju regularnost izbora. Zabrinjava činjenica da petina građana ne vjeruje nikome.\nMlađi muškarci srednjeg obrazovanja smatraju kako bi se veća transparentnost izbornog procesa i smanjenje eventualnih manipulacija glasovima mogli osigurati skeniranjem glasačkih listića ili providnim glasačkim kutijama. Žene, pak, smatraju da je najsvrsishodniji potez koji će osigurati veću transparentnost na izborima pojačana finansijska kontrola političkih partija.


„EKONOMSKI TIGAR“: Cena zejtina u prodavnicama dostigla 191,99 dinara za litar | Direkt.rs\nPočetna Ekonomija „EKONOMSKI TIGAR“: Cena zejtina u prodavnicama dostigla 191,99 dinara za litar\nZa godinu dana, prema zvanično dostupnim podacima, litar zejtina u prodavnicama u Srbiji poskupeo je skoro za četvtinu – tačnije, za 24 odsto. Trenutno, cena litre suncokretovog ulja u prodavnicama kreće se od 142,99 dinara, pa do čak 191,99 dinara.\nPrema kretanjima na svetskim berzama, kako za portal N1 navodi Sunčica Savović, direktorka „Žita Srbije“, do septembra ne bismo mogli da očekujemo da cene krenu – naniže.\n– Razlog za rast cene ulja na domaćem tržištu, pre svega, ne treba tražiti kod nas, zato što je suncokret berzanska roba, kao što su to i ostale žitarice i uljarice. Cena zavisi od kretanja cena na međunarodnim berzama. Prošle godine bio je slabiji rod suncokreta i u Ukrajini, i u Rusiji, Bugarskoj, i u Moldaviji. I bilo je neminovno da će cena same sirovine ići gore, jer su dostupne količine za trgovinu bile manje, objašnjava za portal N1 Sunčica Savović, direktorka „Žita Srbije“.\n– Zbog pandemije su finansijski fondovi svoju pažnju usmerili na berze poljoprivrednih roba, zato što je privreda u svim drugim granama prosto bila u stagnaciji, ili usporila. To je jedna opšta slika i odgovor zašto su cene uljarica, a samim tim i cene ulja, krenule naviše, navodi Savović.\n– Cene sojinog i suncokretovog ulja bile su, pre oko dve nedelje, najviše za poslednjih sedam do 13 godina, u zavisnosti od robe. U poslednje dve nedelje ove cene jesu u nekom blagom padu. Ali, ono što sa sigurnošću možemo da znamo je da naša cena na domaćem tržištu prati kretanje cena na međunarodnom tržištu sa većim ili manjim zakašnjenjem i da mi do novog roda suncokreta ove godine – a to je u avgustu, sigurno nećemo imati jeftinije ulje, ukazuje Sunčica Savović.\n– Isto kao i što uljare apsolutno nisu zadužene za socijalnu politiku. One posluju sa profitom onda kada im međunarodno tržište to dozvoli. Kada ne bi korigovale svoju cenu ulja na našem tržištu, ako bi ga prodavale jeftinije – opet bi ga neke naše druge kompanije, koje bi ulje uvezle iz Mađarske, Rumunije… prodavale po konkuretnijoj ceni, objašnjava naša sagovornica.\n– Tada poljoprivredni proizvođači prodaju sve sirovine, tako da faktore za ovakav trend kretanja cena ulja na domaćem tržištu treba tražiti na svetskom tržištu. Što se, pak, svetskog tržišta tiče, ni tu opet do novog roda, u narednih četiri do pet meseci nema izgleda da može taj neki uzlazni trend kretanja cena da se promeni. Zbog pojedinih razloga on može na nedeljnom nivou da se neznatno menja na dole, ali generalno – ne. To, najranije, možemo da očekujemo u septembru, pošto je potrebno neko vreme da se proizvde ulje od novog roda suncokreta, navela je Sunčica Savović.


Humanitarna akcija "Pomoć za Igora Brozbića"\nU želji da pomognemo mladiću iz Kladova da lakše podnese svoju bolest, koja je izuzetno progresivna zadnjih godinu dana, pokrenuta je humanitarna akcija „Pomoć za Igora Brozbića“.\nIgor Brozbić (rođ.1988) iz Kladova boluje i leči se od svoje 18te godine od G35 - Selerosis multiplex agresivna forma multiple skleroze.\nVidna je slabost donjih ekstremiteta i leve ruke, nemogućnost samostalnog hoda i utrnulost desne strane tela je stalno prisutna. Zavistan je od tuđe nege i pomoći.\nIgor je apsolvent Tehničkog fakulteta u Boru. Pre mesec dana je bio prinuđen da zamrzne svoj status na fakuletetu zbog lošeg zdravstvenog stanja i nemogućnosti putovanja od Kladova do Bora i nazad.\nŽivi sam majkom i sestrom u neadekvatnom stanu od 30m2 na trećem spratu stambene zgrade. Otac mu je poginuo i vodi se kao nestao u bujičnim poplavama koje su zadesile opštinu Kladovu septembra 2015. godine.\nNamera je da prikupimo što više novca, kako bi adaptirali, možda proširili stambeni prostor u kojem živi, da mu omogućimo da od prikupljenog novca plati terapije koje će mu ublažiti zdravstvene tegove i omogućiti koliko toliko kvalitetniji život.\nIgorovi prijatelji su se obratili našoj ustanovi, Biblioteci „Centar za kulturu“ Kladovo, koja je više puta bila inicijator uspešnih humanitarnih akcija, da pomognemo oko logistike humanitarnog koncerta čiji bi prihod bio namenjen Igoru Brozbiću.\nNaš prvi dogovoren program, posvetili smo Igoru Brozbiću.\n24. oktobra 2015. godine, ugostili smo članove folklornog ansmabla KUD „Stevan Mokranjac“ iz Negotina i pozvali KUD „Polet“ iz Kladova i KUD „Luna“ iz Podvrške da budu gosti koncerta.\nU najavi koncerta pozvali smo publiku da prilože dobrovoljni novčani prilog i tim povodom je sakupljen novac je uplaćen Igoru, na namenski otvorene račune kod Bance Intese.\nNa dinarski račun uplaćeno je 98.850 dinara. Na devizni račun 170 evra.\nDinarski račun /160 – 5400101282577 – 58/\nSvrha: Pomoć za Brozbić Igora\nNa kraju svakog meseca, dok kao ustanova inicijativno i logistički pokrećemo humanitarnu akciju, izveštavaćemo Vas o prikupljenim i utrošenim sredstvima.\nZa početak, toliko smo u prilici da pomognemo.\nVaše malo – nekome znači mnogo!


Iz šabačke radionice - Glas Podrinja\nInovacije u doba pandemije- dezinfekcioni tuneli\nŠapčani napravili dezinfekcioni tunel. Inovativnost srž poslovanja. Društveno odgovorni u vremenu pandemije. Mlad, stručan tim “Corten Art-a”. Kreativnost i vizija. Od ideje do realizacije za 10 dana\nSklonost Šapčana ka inovacijama, i kako volimo da istaknemo, prvinama nije ostala samo urbana legenda iz doba gospodara Jevrema. Iz male radionice šabačkog preduzeća „Corten Art“ nedavno je svetlost dana ugledao proizvod namenjen zaštiti i prevenciji od virusa Kovid 19. Naime, reč je o dezinfekcionom tunelu idejnom rešenju stručnog tima. Devet mladića, znalaca iz oblasti mašinskog inženjerstva, uz pomoć znanja i dovitljivosti pretvorilo je svoju kreativnost i viziju u ozbiljan proizvod. Ideju je prepoznao Fond za inovacionu delatnost i podržao kao jedan od 12 projekata od izuzetnog značaja.\n-Koncept je potekao od nečega što nam je već bilo poznato, rashladnih prskalica za kućnu upotrebu. Želeli smo da u našoj firmi stvorimo adekvatne i bezbedne uslove za rad i napravimo sistem kao što je dezinfekcioni tunel. U međuvremenu je Fond za inovacionu delatnost raspisao konkurs za rešenja koja bi pomogla u suzbijanju trenutne pandemije i to je bio početak. Moram da priznam da nismo odmah aplicirali, jer nismo želeli da to bude pogrešno protumačeno, kao da želimo dobit u teškim vremenima - ističe direktor i suvlasnik kompanije „Corten Art”, master inženjer mašinstva Bojan Lolić, i navodi da kao firma teže da budu društveno odgovorni, iako su u preduzetničkim vodama tek dve godine.\n-Trudimo se da uvek damo svoj doprinos zajednici u kojoj živimo i poslujemo. Zbog toga smo se dvoumili da li da apliciramo. Ipak, prevagnulo je to što bi naša ideja mogla da pomogne u borbi protiv pandemije. Nekoliko dana je proteklo od potpisivanja ugovora do prvog realizovanog modela tunela, odnosno prototipa. Ako bismo bili precizni od ideje do realizacije bilo je potrebno svega 10 dana. Želeli smo da se naš proizvod razlikuje od drugih slične namene i obezbeđeni su sertifikati za upotrebu na domaćem i inostranom tržištu pre svega Evropske unije, a to su AAA i CE. Ipak ono što je značajno da pre ovog projekta veliku zahvalnost dugujemo EU PRO programu, to nam je mnogo značilo u samom startu kao mladom preduzeću i početni vetar u leđa.\nSistem je u potpunosti automatizovan i ulaskom osobe u tunel pod pritiskom od šest bara raspršuju se mikro kapljice dezinfekcionog sredstva i tako se otklanja potencijalna kontaminacija virusom.\n-Mlaznice koje se nalaze u sistemu garantuju ravnomernu raspodelu tečnosti po površini. Stvara se zaštitni film na odeći, obući, bez ulaska vlage.\nUz funkcionalnost kao primarnu karakteristiku ovaj proizvod odlikuje i dizajn, te je kako Bojan tvrdi, prilagođen za namenu u javnim i prometnim objektima, bez vidnog uticaja na enterijer.\n-Tunel je izrađen je od nerđajućeg čelika i ne narušava ambijent postojećeg dizajna, te se lako uklapa. Bolnice, pošte, fabrike, hoteli, tržni centri, i druge javne ustanove mogu da inkorporiraju tunele u svoje objekte. Ideja je bila da koristimo domaće komponente, i one lako dostupne. Za materijale koji nisu bili u datom trenutku na raspolaganju prilagodili smo sistem. Sada ih sve možemo naći u gradu bez poteškoća.\nTrenutne globalne prilike nagnale su preduzetnike da svoje poslovanje prilagode uslovima pandemije i u kratkom vremenskom intervalu odgovore na zadate okolnosti.\n-Radimo kao tim i svaka inovativna ideja je dobrodošla. Zajednički trud je zaslužan i za konačno rešenje tunela. Uz podršku Fonda šest tunela će biti uređeno. Oni će biti raspoređeni na najkritičnijim lokacijama, a jedan će biti doniran gradu Šapcu.\nProizvod firme “Corten Art” je tražen na domaćem, ali i na inostranom tržištu zbog prednosti u odnosu na druge sisteme, a to su uz nižu cena komponenti, izdržljivost i održivost.\n-Javljali su nam se potencijalni korisnici iz različitih zemalja koji žele tunel. Trenutno je dostupan u našoj zemlji dok ne prođe određeni period, a nakon toga smo otvoreni za sve. Smatram da je njegova prednost u tome što će moći i kasnije da se koristi. Kada pandemija bude okončana sigurno da ćemo drugačije pristupati dezinfekciji i preventivnim merama. Tuneli će postati deo naše svakodnevice i nećemo obraćati pažnju na to da li se nalaze na ulazu u neki objekat ili ne - zaključio je Lolić.\nVažan deo rada uspešne kompanije nisu samo ekonomski pokazatelji, već i društvena odgovornost.\n-U cilju poboljšanja uslova društva i zajednice u kojoj živimo za svoje prve komšije, mališane vrtića „Pčelica“ uradili smo poligon za dvorište gde mogu da se igraju i provode vreme. Nažalost, pandemija je uticala i na to, te deca ne mogu da koriste igralište još uvek, ali se nadamo da će u narednom periodu uživati -kaže Bojan Lolić.\nNovozaraženih omikronom možda i duplo više nego što brojke pokazuju


Robert De Niro dobija nagradu za životno delo - Telegraf.rs\n14/11/19 | 00:45 ≫ 00:28\n- Član sam ovog ceha preko 50 godina. Čast mi je da primim nagradu SAG-AFTRA-e - rekao je glumac.\nZvezda "Taksiste", "Lovca na jelene" i brojnih drugih filmskih ostvarenja, pridružiće se ranijim dobitnicima nagrade: Alanu Aldi, Elizabet Tejlor, Morganu Frimenu, Klintu Istvudu i Debi Rejnolds.\nOdluku o dodeli nagrada SAG-AFTRA donosi američki glumački sindikat koji čini 160.000 glumaca, zbog čega ona ima posebnu težinu. Dodeljuje se glumcu ili glumici koji tokom karijere "neguje najvrednije ideale glumačke profesije".\nRobert De Niro/Foto: Tanjug/AP\nDe Niro, suosnivač njujorškog filmskog festivala "Tribece" dobitnik je nekih od najznačajnijih kulturnih priznanja u Sjedinjenim Državama, među kojima su Predsednička medalja slobode, najviše civilno odlikovanje u SAD-u, kao i nagrada centra Džon Kenedi.\n- Od tmurnog pakla u kojem odrasta i živi mladi Vito Korleone, preko "razjarenog bika" Džejka La Mote, do 70-ogodišnjeg udovca iz filma "Pripravnik" Bena Vajtakera, De Nirova glumačka ostvarenja dopiru do naših srca i otvaraju nam um za nove uzbudljive svetove pune razumevanja i emocija - stoji u saopštenju predsednice SAG-AFTRA-e Gabrijele Karteris.\nNagrade SAG smatraju se vrlo pouzdanom najavom potencijalnih dobitnika najvažnije svetske filmske nagrade "Oskar" čija će se dodela održati 9. februara, a ovogodišnje nominacije biće objavljene 11. decembra.\nLista šmekera koji su dobili dete posle 60: Rekorder postao otac u 92. godini života!\n14. novembar 2019 | 07:09\nUltimativni otac svih nas


Matija Bećković o iznenadnoj smrti Momira Bulatovića - Sputnjik Srbija\nMatija Bećković o iznenadnoj smrti Momira Bulatovića\n14:47 01.07.2019 Preuzmite kraći link\nPovodom iznenadne smrti nekadašnjeg jugoslovenskog premijera i predsednika Crne Gore Momira Bulatovića oglasio se i pesnik Matija Bećković.\n„Momir Bulatović će biti oplakan i upamćen ne samo kao pošten čovek u jednom nepoštenom vremenu, nego i kao primer čojstva i junaštva u današnjoj nečojskoj i nejunačkoj Crnoj Gori“, izjavio je Bećković za Sputnjik.\nsmrt, Momir Bulatović, Matija Bećković


Obaranje Ginisovog rekorda: U Tuzli napravljen burek od 650 kilograma i porcija s 1.500 ćevapa | RTV TK | Najbliži Vama!\n– Burek je pravljen pravio u tepsiji prečnika šest metara i teži oko 650 kilograma, što je između četiri i pet hiljada porcija\n– Napravljena je i porcija s 1.500 ćevapa\nTUZLA (AA) – Tuzlom se danas širi miris bureka i ćevapa. Hiljade građana okupilo se na Trgu slobode, gdje se pokušava oboriti Ginisov rekord u pravljenju najvećeg bureka na svijetu, koji je pripreman u tepsiji prečnika šest metara, javlja Anadolu Agency (AA).\nPrethodni članakSloboda poražena na Tušnju u derbiju 11.kola Premijer lige BiH (VIDEO)\nNaredni članakSarajevo: Peti konvoj humanitarne pomoći iz BiH krenuo za Siriju


Stručni odbor TAUS-a - TAUS\nProf. dr Mark Widdowson, TSTA(P)\nDr Widdowson je transakcioni analitičar, edukator i supervizor. Registrovani je psihoterapeut u Savetu za psihoterapiju Velike Britanije (UKCP). Takođe je i direktor nastave na Institutu za psihoterapiju i savetovanje u Edinburgu, jedan od direktora Instituta Bern u Kegvortu i docent na Atinskom centru za sintezu. Živi u Glazgovu gde vodi privatnu praksu, bavi se supervizijom i psihoterapijom pojedinaca i parova. Autor je knjige “Transakciona analiza – 100 ključnih ideja i tehnika” i “TA u lečenju depresije” u izdanju Psihopolis Instituta te dobitnik počasne EATA srebrne medalje za istraživanje i efikasnost TA terapije iz oblasti depresije. U okviru TAUS-a pruža podršku članovima u planiranju i izvođenju istraživačkih projekata.\nProf. dr Aleksandra Đurić\nAleksandra Đurić rođena je 1984. u Beogradu, gde je završila osnovnu i srednju školu. Godine 2009. diplomirala je na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Godine 2011. završava specijalizaciju za grupnog psihoterapeuta i stiče nacionalni i evropski sertifikat i licencu za psihološkog savetnika. Tokom svoje edukacije pohađala je i napredni nivo treninga za praktičara Transakcione analize. U oktobru 2014. doktorirala je na Fakultetu za kulturu i medije, odbranivši tezu „Uticaj hipermedijatizacije celetoida na njihovu ličnost“, na osnovu koje je priređena monografija Medijasfera u zagrljaju Velikog brata. Zaposlena je kao profesor u Beogradskoj poslovnoj školi – Visokoj školi strukovnih studija.\nU okviru TAUS-a pruža stručnu podršku edukantima u treningu kroz radionice i individualni lični rad na rastu i razvoju ličnosti psihoterapeuta i savetnika u treningu.\nDoc. dr Kristina Brajović Car, PTSTA (P) je psiholog, istraživač u oblasti međuljudske dinamike i psihologije individualnih razlika. Kristina je psihoterapeut i sistemski-porodični savetnik. Trener i supervisor iz Transakcione analize za edukante koji obrazuju za TA psihoterapeuta (CTA nivo), kao i za nivo psihološkog savetnika (autor akreditovanog programa Sistemsko TA savetovanje). Radi u opštoj bolnici Bel Medic kao konsultant i kao Docent predavač na odeljenjima za psihologiju i komunikacije Univerziteta Singidunum iz Beograda. Urednik je EATA žurnala i predstavnik regionalne asocijacije transakcionih analitičara – TAUS. Član je komisije za akreditaciju psihoterapeuta Udruženja za psihoterapiju, koučing i savetovanje.\nProf. dr Aleksandra Milićević Kališić\nProf. dr Aleksandra Milićević-Kalašić, doktor medicine i nosilac doktorata u medicini neuropsihijatrijskih poremećaja kod starijih osoba. Nakon završetka njene četiri godine specijalizacije, koliko je trajala obuka iz neuropsihijatrije, magistrirala je neuropsihologiju. Dobitnica je Fogarti stipendija od 2012. godine. Predaje na Departmanu za socijalni rad, Fakulteta za medije i komunikacije, Sindigunum Univerziteta i radi u Gradskom zavodu za gerijatriju i palijativno zbrinjavanje – Beograd. U okviru TAUS-a pruža stručnu i naučnu podršku u planiranju i akreditaciji naučnih skupova. Pored toga saradnik je u kliničkom obrazovanju edukanata koji pohađaju napredni nivo treninga za zvanje TA psihoterapeuta.\n← Održana Zimska škola Transakcione analize\nUvod u Transakcionu analizu TA 101, u organizaciji regionalnog udruženja za Transakcionu analizu →


zdravlje – Page 3 – SARAJEVO.co.ba\nPosted on 19. 10. 2014 01. 10. 2016 Izdvojeno\nSvjetlo internetskog dana je ugledao jedinstveni socijalno angažovani dokumentarac sarajevske grupe Sikter, koji prati pjesma Morning is here (Jutro je tu).. Dokumentarac počinje sljedećim podatkom:…\nPosted on 17. 10. 2014 17. 10. 2014 Sarajevske novosti\nLogavina dobila Centar za fizikalnu terapiju i rehabilitaciju\nRadovi na preuređivanju prostorija su podrazumijevali izgradnju novog ulaza, prilagođavanje prostorija, te kompletno uređenje. U starogradskoj mjesnoj zajednici Logavina otvoren je Centar za fizikalnu terapiju…\nPosted on 12. 10. 2014 12. 10. 2014 Susreti i zbivanja\nŽivjeti sa šizofrenijom na Ilidži\nCentar za mentalno zdravlje RJ Dom zdravlja Ilidža i Udruženje za zaštitu mentalnog zdravlja ‘MENSSANA’ Ilidža, u povodu Svjetskog dana mentalnog zdravlja, 10. oktobra 2014.…\nPosted on 09. 10. 2014 Sarajevske novosti\nOpćina Centar je i u ovoj školskoj godini, u saradnji sa ‘Centrom za sport i rekreaciju’ organizirala Školu košarke za učenike uzrasta od petog do…\nPosted on 07. 10. 2014 07. 10. 2014 Sarajevske novosti\nBesplatna škola gimnastike za osnovce\nOpćina Centar je i ove školske godine organizovala besplatnu školu gimnastike za učenike jedanaest osnovnih škola.. U prvom polugodištu ove školske godine Škola gimnastike za…\nPosted on 15. 05. 2014 23. 12. 2015 Izdvojeno\nZbog velikih količina padavina, u nekoliko gradova i općina u Bosni i Hercegovini je proglašeno vanredno stanje zbog opasnosti od poplava. Poplave sobom nose potencijalnu…\nPosted on 23. 04. 2014 23. 04. 2014 Sarajevske novosti\nViše od hiljadu građana Vogošće je i pored nepovoljnih vremenskih uslova proteklog vikenda učestvovalo na velikoj akciji ‘Čista Vogošća 2014’, kojom je pod motom ‘Ne…\nPosted on 22. 04. 2014 22. 04. 2014 Sarajevske novosti\nU organizaciji Savjeta mjesne zajednice Sokolović Kolonija, u nedjelju 20. aprila 2014 godine je realizovana akcija čišćenja ovog naselja. Akcija je organizovana povodom Dana planete…\nPosted on 31. 03. 2014 Sarajevske novosti\nAko vam nedostaje ideja za prvoaprilske šale…\nPrvoaprilske šale su običaj kod kojeg ljudi 1. aprila smišljaju bezopasne smicalice ili šire lažne, često smiješne, informacije. Cilj je da se porodica, prijatelji i…\nPosted on 25. 12. 2013 26. 12. 2013 Izdvojeno\nSarajevo, plakata ti tvoga\nVelika misao je po svemu sudeći izrasla iz nepresušne želje za razbijanjem fatalno sazrele dosade u jednoj ili više glava, pa se odlučilo napeti iz…\nPosted on 16. 12. 2013 16. 12. 2013 Izdvojeno\nNe izlazite ako baš ne morate!\nStručnjaci savjetuju građanima da ne napuštaju svoje domove, osim ako ne moraju. Zrak koji se danas diše u u Sarajevu svakim danom je sve zagađeniji…\nPosted on 13. 12. 2013 13. 12. 2013 Sarajevske novosti\nNovi platani u Alipašinoj\nDuž postojećeg drvoreda u Alipašinoj ulici, od Gradske pijace ‘Ciglane’ do Titove ulice, radnici komunalnog preduzeća ‘Park’ su sredinom sedmice posadili 30 mladih sadnica platana.…


Republika / SPC se pita o papinoj poseti Crnoj Gori\nutorak, 17. 12. 2019.| 00:42\nList podseća i da je diplomatska praksa Rimokatoličke crkve kao obavezni uslov za papinu posetu nekoj zemlji da dobije "zeleno svetlo" njene većinske verske zajednice.\n- Sveta stolica nikada nije tražila ovu vrstu saglasnosti. Kanonski poredak podrazumeva da ovako važno pitanje, ukoliko uopšte bude otvoreno, bude razmotreno na najvišem nivou i da se o njemu, pored mitropolita crnogorsko-primorskog, izjasne (srpski) patrijarh i Sveti sinod" (SPC) - kaže sagovornik "Novosti" iz Mitropolije crnogorsko-primorske.\nBeogradski dnevnik prenosi i mišljenje nekih neimenovanih da plasiranje ove vesti, vlasti u Podgorici pokušavaju da potisnu mnogo delkatniju temu - "usvajanje uzupatorskog zakona o slobodi veroispovesti kome se nedavno usprotivio i papa lično", kojim mogla da bude oduzeta ii imovina SPC u Crnoj Gori, crkve i manastiri.\nList navodi i da je prema njegovim saznanjima, državni sekretar Vatikana, kardinal Pjetro Pratolini, crnogorskom premijeru Markoviću prilikom nedavnog susreta preneo stav da će "zakon imati pravnu snagu samo ako se postigne puna opšta saglasnost o njegovoj sadržini".\nSPC Srpska pravoslavna crkva Crna Gora Duško Marković Premijer Crne Gore Poseta Papa Papa Franja Vatikan Katolička crkva


EXPRES VESTI - Volonterski centar poklonio novogodišnje pakete\nVolonterski centar poklonio novogodišnje pakete\tAutor: expres 30 | 12 | 2015\tPROKUPLJE -Volonterski centar iz Prokuplja poklonio je novogodišnje pakete mališanima porodice Andrije Ćupić iz Berilja. Osim novogodišnjih paketa, porodici su dodeljeni obuća i odeća.\n- Novogodišnje pakete za decu obezbedili su SZTR „Čutura“ i Udruženju za mišićne i neuromišićne bolesti Topličkog okruga. Volonteri centra prikupili su odeću i obuću i dodelili deci, izjavila je predsednica Volonterskog centra Slađana Milosavljević i dodala da im je u ovoj akciji pomoć pružila i lokalna samouprava.\nOtac četvoro mališana Andrija Ćupić zahvalio se Volonterskom centru na dodeli poklona i istakao da su oni tokom ove godine pomoć od strane Opštine dobijali i u osnovnim životnim namirnicama. Podeli vest sa prijateljima:\n« Četvorogodišnji dečak se komirao od alkohola!\tPrijem za radnike prokupačkih ustanova kulture »\nBrnabić: Do kraja marta odluka o maksimalnom broju zaposlenih\nKreirana online maska "Stop nasilju" koja prepoznaje lice\nexpres vesti 27 | februar| 2017\tKreirana online maska "Stop nasilju" koja prepoznaje lice\tin DRUŠTVO\tby Tanjug\tBEOGRAD - Selfikon mobilna aplikacija je napravila onlajn masku koja kada se uključi, prikazuje izgled osobe žrtve nasilja, sa ciljem da se podigne svest o problemu nasilja u porodici. Savetovalište "Sigurna kuća" je saopštilo da pruža podršku aplikaciji, s obzirom…\tIzaberite najbolji SSD Cloud hosting529 dinaramesečnoStorage: SSD 10GBMemory [RAM]: 1 GCPU Cores: 1Broj domena: UnlimitedBroj sajtova: UnlimitedmCLOUDIzaberite najbolji SSD Cloud hosting servis u Srbiji


Ventilisane fasade, Banovo Polje :: Daibau.rs\nVENTILISANE FASADE, BANOVO POLJE\nTražim dobrog ponuđača, montera ventilisanih fasada: Skupili smo i proverili ponuđače, montere ventilisanih fasada, koji rade u mestu Banovo Polje i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani ponuđači, monteri ventilisanih fasada će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar ponuđač, monter ventilisanih fasada Banovo Polje više


Sektor za rad i zapošljavanje – Federalno ministarstvo rada i socijalne politike\nDatum: 18 Aprila, 2008\nErnis Imamović – pomoćnik ministra\nTel: 033 712 340\nU sektoru za rad i zapošljavanje obavljaju se sljedeći poslovi:\nizrada prednacrta, nacrta i prijedloga zakona, drugih propisa i općih akata iz oblasti rada, i radnih odnosa, zaštite na radu i zapošljavanja, kao i pripremanje izmjena i dopuna tih propisa;\nstručna obrada sistemskih i drugih pitanja koja služe za izradu zakona, drugih propisa i općih akata;\npripremanje stručnih pravnih mišljenja i objašnjenja za primjenu zakona, drugih propisa i općih akata povodom upita građana, pravnih osoba i drugih subjekata, ili po službenoj dužnosti;\nprovođenje politike i izvršavanje zakona, drugih propisa i općih akata i s tim u vezi utvrđivanje stanja u oblasti rada, radnih odnosa i zapošljavanja i posljedica koje mogu nastati u toj oblasti;\npripremanje i poduzimanje odgovarajućih mjera, radnji i postupaka radi izvršavanja poslova provođenja politike, izvršavanja zakona, drugih propisa i općih akata i utvrđivanje stanja u oblasti rada i zapošljavanja i posljedica koje mogu nastati u toj oblasti, kao i poduzimanje mjera na sprečavanju nastanka štetnih posljedica, odnosno mjera, radnji i postupaka na otklanjanju štetnih posljedica;\nizradu stručnih izvještaja, analiza, mišljenja i programa iz oblasti rada i radnih odnosa, zaštite na radu i zapošljavanja kojima se vrši informiranje nadležnih organa o stanju i problemima u oblasti rada i zapošljavanja i predlaganje mjera radi utvrđivanja politike i mjera za uređivanje određenih pitanja kojima se osigurava potpuno provođenje utvrđene politike i izvršavanje zakona, drugih propisa i općih akata;\npraćenje i proučavanje stanja i pojava u određenoj oblasti na osnovu prikupljanja podataka ili podataka koje dostavljaju drugi organi ili pravne osobe i obrađivanje tih podataka sa prijedlogom mjera za rješavanje utvrđenih problema;\nizrada analiza, izvještaja, informacija i drugih stručnih i analitičkih materijala na osnovu odgovarajućih podataka;\nizradu elaborata, studija, programa, planova i procjena u oblasti rada i zapošljavanja kao i projektnih zadataka iz tih oblasti;\nstručna obrada sistemskih rješenja od značaja za oblast rada i zapošljavanja;\nizrada analitičkih, informativnih i drugih materijala u okviru propisane metodologije (tipski izvještaji, redovne ili periodične informacije i sl.);\nrješavanje u upravnim stvarima u drugom stupnju u oblasti rada i radnih odnosa;\npraćenje provođenja ratificiranih konvencija MOR-a i podnošenje izvještaja o njihovoj primjeni, implementacija projekata MOR-a, učešće u izradi međunarodnih ugovora o socijalnom osiguranju iz oblasti zapošljavanja i drugih materijala koji se odnose na vođenje razgovora i zaključivanje međunarodnih ugovora iz oblasti zapošljavanja i implementacija projekata MOR-a;\nizrada pojedinačnih akata koji se odnose na izdavanje odobrenja i suglasnosti u skladu zakonom; unapređenje trostrane suradnje socijalnih partnera;\npraćenje primjene kolektivnih ugovora i njihovo deponiranje;\nvođenje administrativno stručnih poslova;\npripreme odgovarajućih materijala i vođenje administrativno stručnih poslova za Ekonomsko socijalno vijeće i Mirovno vijeće;\nostvarivanje suradnje i praćenje zakonitosti rada Federalnog zavoda za zapošljavanje;\npraćenje i istraživanje promjena u oblasti rada, zaštite na radu i zapošljavanja i izrada potrebne dokumentacije i drugih materijala o tim pojavama i promjenama.\nOdsjek za rad\nOdsjek za zapošljavanje\nSektor za penzijsko i invalidsko osiguranje i međunarodnu regulativu socijalnog osiguranja


Početna Časopis Knjižar Knjižar 2012. Knjižar br.45\n"KNJIŽAR" BIRO & EXPO MAGAZINE - BROJ 45; godina XII, 2012., zima.\nKnjižar u međunarodnoj asocijaciji\nKako smo se od samog osnivanja časopisa trudili da vama, našim kolegama i čitaocima, obezbedimo korisne informacije, kvalitetan oglasni prostor, priliku da drugima pokažete čime se bavite i koje su to sve novine u vašim firmama, tako smo, i dalje se trudeći da vam pružimo što kvalitetniju saradnju, prošle godine podneli kandidaturu za članstvo u međunarodnoj asocijaciji ISPA ( International Stationery Press Association ).\nPosle jednogodišnjih pregovora, "Knjižar" je zahvaljujući svojoj jedinstvenosti u regionu i kvalitetu koji je po procenama kolega iz inostranstva na zavidnom nivou, dobio zeleno svetlo za ulazak u jednu svetsku organizaciju - Međunarodno udruženje izdavača magazina specijalizovano za informisanje i propagandu proizvođača i distributera školskog i kancelarijskog pribora. Sada možemo da se pohvalimo da podjednako, ruku pod ruku, stojimo uz magazine iz nekih od najrazvijenijih svetskih tržišta, Nemačke, Francuske, Turske, Indije, Meksika, Velike Britanije, Poljske ... Ukupno je 25 časopisa iz sveta u članstvu ove asocijacije - naravno kada brojimo i "Knjižar".\nPitate se verovatno - Šta mi imamo od toga? E pa drage kolege, za Vas će sada posredstvom našeg časopisa čuti ceo svet, jer svaki broj se šalje u zemlje koje imaju svoje članove u ISPA-i. Sve informacije iz sveta, dolaziće kod nas i sve informacije sa našeg tržišta odlaziće u svet. Mislim da smo ovim korakom podigli naš časopis na jedan vrlo visok nivo. Nadamo se da će ovo članstvo biti na obostrano zadovoljstvo, kako naše, tako i Vaše.\nZoran Vučićević, izdavač i glavni i odgovorni urednik časopisa "Knjižar"\nKNJIŽAR - Zima 2012.\nPaperworld - specijalan dodatak posvećen Frankfurtskom sajmu\nJubileji - spoj mladosti i tradicije\nKnjižareve vesti - Matičar ili problematičar, svadba ili godišnjica braka, Peti "Hijeroglif" otvoren u Nišu, Optimum - godišnja proslava\nPredstavljamo - Prošli smo i dobra i loša vremena, Gde on stade - oni produžiše, Knjižarstvo je posao koji volim, Od knjižarstva nema lepšeg posla, Borim se kvalitetnim i kompletnim asortimanom, U knjižarstvu je najbitniji ljudski faktor, Kombinacija poslova za lakši opstanak, Prvi banjski knjižari\nTema broja - Grafitne i tehničke olovke, gumice, rezači...\nBiblioterapija - Lek koji se čita


U Srbiji i treća doza vakcine, preporuke će građanima biti saopštene do 1. avgusta | Trend Radio Velika Kladuša\nU Srbiji i treća doza vakcine, preporuke će građanima biti saopštene do 1. avgusta\nU Srbiji će najvjerovatnije biti uvedena treća doza vakcine protiv koronavirusa a preporuke građanima biće saopštene do 1. avgusta, prenijela je Politika u današnjem izdanju.\nPo navodima lista, Nacionalno tijelo za imunizaciju postiglo je načelni dogovor o davanju još jedne doze cjepiva vakcinisanim građanima i to onima kojima je ugrožen imunitet zbog drugih oboljenja, prvenstveno osobama sa autoimunim bolestima, onima koji su na nekoj terapiji koja suprimira imunski odgovor kao i pacijentima sa transplantiranim organima.\nDodatna doza vakcine biće preporučena i starijima od 80 godina koji imaju neko oboljenje kao i nešto mlađim građanima koji imaju neko kardiovaskularno oboljenje a nemaju antitijela.


Časovi aerobika sa bebom u naručju – Novi trend među mamama | LifePress magazin\nSun, 12 Jul 2020 03:30:03 +0000\nKoliko je ovakav način vežbanja dobar za majku toliko je dobar i za bebu jer bebe umiruje pokret. To je zato što se celo njihovo iskustvo u materici svodilo na pokret i upravo zato one žude za pokretom. Pored toga, ovi časovi su sjajan način povezivanja između majke i bebe, a pored aerobika sa bebama postoje i posebni časovi joge te plesa.\nSve majke koje su probale ove časove imaju samo pozitivna iskustva jer je to zaista sjajno iskustvo, druže se sa ostalim majkama, rade nešto za sebe, vraćaju se u formu, a ne moraju se odvajati od svoje bebe. I to je zaista sjajna kombinacija.\nOvakvi časovi nisu rezevisani samo za majke, tako da postoje oni osmišljeni posebno za tate.


Zoran Tošić: ''Mi nemamo drugu reprezentaciju!'' - Sportske.net\nZoran Tošić: ''Mi nemamo drugu reprezentaciju!''\nSrpski fudbaler Zoran Tošić ima jasnu poruku za sve u Srbiji kada je u pitanju naša reprezentacija.\nOtkriveno zbog čega Mitar nije igrao protiv Poljaka!Bane kapitenski: ''Nikad nećemo biti velesila, nedostaje varnice u nama!''Otkriveno - ''Orlovi'' dobijaju Nacionalni stadion od 150 miliona evra!Ovako su "orlići" savladali Andoru, Đurđević postigao "evrogol"!"Orlići" bacili 'poker' - Kapiten Andrija delio asistencije!\nZoran Tošić, jedan je od retkih igrača iz naše reprezentacije koji je bio akter onog kvalifikacionog meča u Talinu, kada smo igrali nerešeno i pored našeg vođstva i mnogo bolje igre. Poljska je još jednom pomenuta, ali i definitivno arhivirana.\n''Iskreno, ja i dalje stojim iza onog što sam rekao posle utakmice, a vidim da se i saigrači slažu, a to je da smo ostvarili veliki pomak u odnosu na prethodnu utakmicu. Meč smo izgubili a po svemu prikazanom, rezultat nije realan, ali ima pomaka i treba samo da gledamo napred. Ni igrači, ni stručni štab više ne razmišljamo o Poljskoj, okrenuti smo već narednom meču'', ističe Zoran Tošić i dodaje:\n''Kada dođu golovi, doći će i pobede.Onda će i samopouzdanje biti na višem nivou, a to znači da bi tada bili svi srećniji, zadovoljniji i raspoloženiji''.\nOvih dana bilo je raznih kritika od strane pojedinaca na račun reprezentacije, a Tošić se osvrnuo upravo na ambijent koji ih je dočekao u Poljskoj.\n''Predivna slika, kada sam izašao na teren i počeo da slušam himnu, čuo sam pun stadion kako peva horski, a nije bilo jednog navijača bez nacionalnog obeležja. S druge strane svestan sam da mi nismo ostvarili njihov rezultat, ali opet ni mi, ni vi, ni oni ljudi u Srbiji, nemaju drugu reprezentaciju od ove koju bi trebalo da podrže i budu uz nju. Moramo svi da budemo kao jedan i da želimo najbolje našem fudbalu i reprezentaciji, da sve to bude na lepšem nivou i samim tim atmosfera i kod nas i kod vas će biti bolja'', istakao je Tošić, a prenosi zvanični sajt FS Srbije.


Kuba je tvrdila da je širenje virusa stavila pod kontrolu u julu i da je započela ublažavanje nekih ograničenja. No, skok u novim slučajevima zaustavio je planove o ponovnom otvaranju ekonomije te zemlje, prenosi CNN.\nKubanski zvaničnici su u petak obustavili javni prevoz i pristup plaži i naredili da se zatvore restorani, barovi i bazeni u Havani i susednoj provinciji, dva mesta koja su doživela najveći porast broja novih slučajeva.\nKuba ima 2.953 potvrdhena slučaja kovid-19 i 88 smrtnih slučajeva povezanih sa korona virusom, prema Univerzitetu Džons Hopkins.\nREKORDAN BROJ NOVOZARAŽENIH U Ukrajini u poslednja 24 časa 1.847 novih slučajeva korone


Srbiji će trebati preko 174 miliona evra da bi sanirala štete od poplava! – Nadlanu.com\nSrbiji će trebati preko 174 miliona evra da bi sanirala štete od poplava!\nObjavljeno 20. maja 2014. / 12:38:38\nMinistarka bez portfelja zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović poručila je danas da će Srbija u narednih 10 nedelja morati da proceni štetu kako bi povukla novac iz fondova EU, dodajući da je ona sada veća od 174 miliona evra.\n– U roku od deset nedelja od elementarne kastastrofe moramo da apliciramo i dokažemo da je naša šteta veća od 174 miliona evra ili više od 0,6 odsto BDP. Zbog toga ćemo iskoristiti postojeće mehanizme da angažujemo stručnjake koji će biti plaćeni kroz već postojeće fondove i projekte – rekla je Joksimović gostujući na TV Pink.\nZato ona i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sutra putuju u Brisel, kako kaže, da razrade mehanizme za dobijanje novca koji je neophodan za sanaciju posledica poplava.\n– Sutra na sastanku treba da razradimo mehanizme kako da sigurno dobijemo taj novac. Na predlog Evropske komisije, Evropski savet i Evropski parlament donose odluku da li će nam dati ta sredsta – izjavila je Joksimović.\nNavodi i da su to velika sredstva i da ukoliko ih Srbija dobije ona će premašiti svaku pojedinačnu pomoć.\nSaniranje posledica poplava, kako ističe, biće veliki zadatak, navodeći da će novac dobijen iz EU otići na obnovu infrastrukture.\n– Tim novcem se neće obnavljati privatne kuće, za to ćemo naći druge izvore – naglašava ministarka.\nProradilo klizište kod Zvezdarske šume, stanari u strahu\n400 krava se udavilo na farmi, tela plutaju po vodi


Juka: Vlada HNŽ-a očekuju pravičnu raspodjelu obećanih sredstava od zemalja EU-a | FENA\nKorona virus\t Uto, 24.03.2020. 15:56\nMOSTAR, 24. ožujka (FENA) - Vlada Hercegovačko-neretvanske županije (HNŽ) na današnjoj sjednici donijela je Odluku o prihvaćanju Sporazuma o sufinanciranju između Razvojnog programa Ujedinjenih naroda (UNDP) i Vlade HNŽ-a u vezi s projektom "Odgovor na covid-19".\nVLADA HNŽ KRIZNI STOŽER CZ DARKO JUKA\nMost Svilaj pred tehničkim pregledom i dobijanjem upotrebne dozvole\tZvaničnici Ministarstva odbrane BiH posjetili lokacije OSBiH\tHolandija zabilježila smanjen broj smrtnih slučajeva i zaraza od koronavirusa\tMinistar Jeličić o poticajima za poljoprivrednu proizvodnju u Kantonu Sarajevo


BTC $63.861 +4,23%\nETH $3.830 +3,06%\nEOS $4,43 +0,48%\nDOGE $0,24 -4,47%\nJapanski Nippon Telegraph and Telephone razmišlja o korišćenju blokčeina za skladištenje ugovora, otkriva se u prijavi za patent.\nČetvrti najveći provajder telekomunikacija u svetu, japanski Nippon Telegraph and Telephone (NTT), prijavio je patent za korišćenje blokčein tehnologije za ugovore, prema izveštaju američke Kancelarije za patente i žigove (USPTO) 19. jula.\nNTT-ova prijava za patent navodi da je problem sa ugovorima na blokčeinu takav da svaka transakcija "sadrži samo elektronski potpis pošiljaoca" dok "dokaz o ugovoru od strane primaoca nije ostavljen u transakciji."\nPatent predlaže da je "jednostavan, mogući način da se reši ovaj problem jeste da, na primer, uključi elektronske potpise svih uključenih strana u jednoj transakciji."\nDetalji o patentu opisuju pronalazak sa ciljem "ostavljanja dokaza o ugovoru na blokčeinu" koristeći jedan digitalni potpis za svaku transakciju među uključenim stranama. Dokument o patentu nastavlja da je drugi cilj "očuvanje kredibiliteta" kroz ovaj proces.\nNTT-ov patentni predlog je jedan od nekoliko koji je već ove sedmice bio predstavljen većim korporacijama. Kao što je Cointelegraph objavio 18. jula, i Mastercard i Bank of America objavili su i dokumentaciju za pronalaske bazirane na blokčeinu.\nU međuvremenu, globalna telekomunikaciona industrija će u narednih pet godina značajno imati koristi od blokčeina. Izveštaj objavljen ranije ovog meseca naglašava kako bi tehnologija mogla da doprinese sektoru sa skoro milijardu dolara do 2023. godine, od samo 46 miliona dolara koliko vredi danas.\nBanka Amerike u procesu patentiranja sistema za skladištenje podataka na bazi blokčeina


Radončić: Misija SBB-a je da od BiH napravimo uspješnu, bogatu i evropsku državu - Klix.ba\n24.9.2018. u 22:51\nNa večerašnjim predizbornim skupovima SBB-a u Jablanici i Konjicu više stotina građana u dvorani Muzeja „Bitka za ranjenike na Neretvi“ u Jablanici došlo je da pozdravi predsjednika SBB-a i kandidata za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Fahrudina Radončića, saopćeno je iz SBB-a.\nGovoreći u Jablanici, Radončić je prokomentirao vječite budžetlije koji nisu dana proveli u realnom sektoru, nego su neki od njih sa 25 godina ušli u parlamentarne klupe.\n"Misija SBB-a je da od BiH napravimo uspješnu, bogatu, evropsku državu. Ne mogu državu voditi oni koji su cijeli život foteljaši. Toliko su dugo u foteljama da su dobili žuljeve na zadnjicama. Ne znaju oni šta znači ne spavati jednu ili deset noći, hoće li uposlenik primiti plaću, je li vaš proizvod konkurentan na tržištu - dodao je Radončić.\nNa skupu u Konjicu, Radončić je govorio o tri zakona na kojima će SBB insistirati ako bude kičma nove vlasti.\n"Što se tiče zakona o porijeklu imovine, on je bio na Domu naroda. Svaki političar morat će objasniti kako je došao do imovine. Drugi zakon na kojem ćemo raditi je zakon o lustraciji. BiH je jedina postsocijalistička zemlja koja nema ovakav zakon, da se označe ljudi koji su radili za komunističke tajne službe, dakle kršili ljudska prava. Mnogo se u medijima priča ko je radio za Udbom, KOS-om. Da se jednom prebrojimo za sva vremena. Usvojit ćemo takav zakon i lako utvrditi je li neko radio za KOS ili nije. Treći zakon na kojem ćemo raditi je takozvani Makronov zakon. U velikoj Francuskoj predložen je zakon da svako od visokih funkcionira koji zaposli brata, sestru, daidžića, tetića, rođaka može dobiti i do tri godine zatvora zbog te zloupotrebe. Kod nas, ako bi se retroaktivno proveo takav zakon, bilo bi funkcionera koji bi dobili po 500, 600 godina robije, jer su u državne institucije zaposlili stotine svojih rođaka", rekao je Radončić.\nInače, u Jablanici i Konjicu predstavljeni su svi kandidati za Skupštinu Hercegovačko-neretvanskog kantona, Parlament Federacije BiH i Parlamentarnu skupštinu BiH, a govorili su Adisa Omerbegović-Arapović, Faruk Ćupina, Anel Kljako, Samira Gorančić, Osman Macić, Šejla Malović, Minela Turkić, Emrudin Bešić, Nermina Frenjo, Ermin Hondo, Senid Balić i Senad Golubić.\nFahrudin Radončić SBB Izbori 2018\nOSCE predstavlja procjenu situacije u vezi s migrantima i izbjeglicama u BiH\n25.09.2018. u 07:20\n24.09.2018. u 22:47


Proglašene najbolje fotografije iz Srbije na Sony World Photography Awards 2017\nYou are at:Home»News»Proglašene najbolje fotografije iz Srbije na Sony World Photography Awards 2017\nJelena Janković, Ulična fotografija\nBy Zoran Kovacevic on\t 28.3.2017 News\nDalibor Tomić – Portret\nPobednička fotografija Jelene Janković snimljena je na koncertu benda Massive Attack u Puli i predstavljala autorkino viđenje „selfi“ kulture koja je počela da označava naše postojanje i učinila da propuštamo prilike da uživamo u svetu koji nas okružuje. Janković je završila Fakultet za turistički i hotelijerski menadžment Univerziteta Singidunum, nakon čega je nastavila četvorogodišnju specijalizaciju za umetničku fotografiju kod poznatog beogradskog profesionalnog i umetničkog fotografa Aleksandra Radoša. Svoj rad počela je kao dokumentarni fotograf, a ljubav prema glumi, plesu i pozornici uveo ju je u pozorišnu fotografiju. Dobitnica je više nagrada za umetničku fotografiju, a trenutno živi i radi u Beogradu i Zagrebu.\nDa podsetimo, Jelena Janković i Dalibor Tomić su finalisti otvorene kategorije konkursa Sony World Photography Awards, a njihovi radovi biće prikazani u godišnjoj publikaciji i na izložbi takmičenja u Londonu od 21. aprila do 7. maja. Ovaj prestižni konkurs pokrenula je Svetska organizacija za fotografiju pre deset godina, a ove godine obeležava i deceniju saradnje sa glavnim partnerom, kompanijom Sony. Cilj takmičenja jeste da prepozna i nagradi najbolje primere savremene fotografije, a svi pobednici ovogodišnjeg izdanja biće poznati 20. aprila.\nGoran Bilić – Priroda