СТОЛТЕНБЕРГ: Брине нас Путин, јер НАТО не жели нови хладни рат\nSTOLTENBERG: Brine nas Putin, jer NATO ne želi novi hladni rat\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg izjavio je da je objava ruskog predsednika Vladimira Putina o novom nuklearnom oružju „deo obnovljene ruske samouverenosti na koju Zapad već odgovara“.\n„Naravno da smo zabrinuti. Jer, NATO ne želi novi hladni rat. Ne želimo novu trku u naoružanju“, rekao je Stoltenberg tokom posete Bagdadu, prenosi Rojters.\nPutin je u četvrtak objavio čitav niz novog nuklearnog oružja koje je, kako je naveo, ili već spremno za upotrebu ili je u razvoju, istakavši da bi to oružje moglo da pogodi skoro svaku tačku na zemaljskoj kugli, a da ne bude presretnuto, podseća britanska agencija.\nStoltenberg je danas ocenio da je Putinov govor u skladu sa „šablonom ponašanja u kojem Rusija razvija novo oružje i koristi vojnu silu protiv susedne Ukrajine“.\n„Ovaj šablon, koji vidimo proteklih godina, deo je razloga što NATO sada prilagađava i najsnažnije do sada jača svoju kolektivnu odbranu otkako je završen hladni rat“, istakao je generalni sekretar Alijanse.\nKako je naveo, NATO ne oponaša Rusiju u smislu „raketa za raketu, oružje za oružje, već – odgovara“.\nTačno, NATO želi pravi rat, a ne tek tamo neki "hladni", a zato ga bespotrebno, preterano i stalno "brine >Rusija".\nSamo nemoj tatin sine da baljezgaš,nego imaš naci-nato i svoju služinčad pa krenite na Rusiju,da više ne bi ste brinuli! Interesantno je kako je ovaj mogao da nasledi svoga tatu Torvalda Stoltenberga,dok zapad kaže da Asad u Siriji ne može da nasledi svoga tatu! Pazi,nije nego! Kad unučicu Hitlerovu,Merkelicu,izaberu 4 puta onda je to u redu,ali kada Putina izaberu 4 puta onda to nije u redu! Hahahahahahaha...........,jadni zapad,pušta na sve strane kao semering "jugića"! Nije zapadu problem Rusija i to da će ih Rusija napasti,znaju da neće,nego je problem što su onemogućeni da oni Rusiju napadnu! U tom grmu leži zekan!\nMene iskreno brine tvoje zdravlje genseče, takvog ludaka odavno nisu postavili na mesto sa atomskim crvenim dugmetom...


Filmovi - Istorijski\nPremijera u svetu: Oktobar 1957.\nOriginalni naziv: Paths of Glory;\nRežija: Stenli Kjubrik\nScenario: Stenli Kjubrik i Kandler Vilingam\nUloge: Kirk Daglas, Ralf Miker, Adolf Mendžoj, Ričard Anderson\nSinopsis: Radnja je smeštena u period Prvog svetskog rata. Francuski vojnici se pored borbi sa neprijateljem svakodnevno suočavaju i sa svojim slavoljubivim generalom. Kjubrik u ovom svom proslavljenom filmu ...\nPremijera u svetu: Mart 1994.\nOriginalni naziv: Seobe;\nŽanr: Drama, Istorijski, Ljubavni\nRežija: Aleksandar Saša Petrović\nScenario: Žak Donijol-Valcroz, prema romanu Miloša Crnjanskog\nUloge: Avtandil Makaradze, Isabel Iper, Ričard Beri, Bernar Blije, Erland Jozefson, Dragan Nikolić, Miki Manojlović\nSinopsis: Ekranizacija istoimenog poetskog romana Miloša Crnjanskog o tragičnoj sudbini srpskog naroda koji je svoje snage i kosti rasipao od Dnjepra do Lotaringije tokom XVIII i XIX veka. Tema velikih seoba ...\nPremijera u svetu: Novembar 1989.\nOriginalni naziv: Seobe 2;\nScenario: Aleksandar Saša Petrović\nUloge: Dragan Nikolić, Vladica Milosavljević, Ljuba Tadić, Mirjana Karanović, Ljubiša Samardžić, Radko Polič, Rade Šerbedžija, Mustafa Nadarević, Svetlana Bojković\nSinopsis: Nedovršena osmočasovna TV-serija prema Drugoj knjizi Seoba M. Crnjanskog sklopljena u filmsku celinu u trajanju od 130 minuta.\nPremijera u svetu: Januar 1993.\nOriginalni naziv: Schindler's List;\nŽanr: Biografski, Drama, Istorijski, Ratni\nScenario: Stiven Zajljan\nUloge: Lijam Nison, Ben Kingsli, Ralf Fajns, Karolin Gudal, Fridrih von Tan\nSinopsis: Uspešan i pohlepan nemački biznismen Oskar Šindler bio je svedok scenama mučenja Jevreja od strane nacista tokom Drugog svetskog rata. U želji da pomogne žrtvama, odlučuje da pokrene fabriku u ...\nPremijera u svetu: Mart 2007.\nOriginalni naziv: Skin;\nRežija: Hanro Smitsman\nScenario: Filip Delmar i Germen Belens\nUloge: Džon Bujsman, Kris Komvalijus, Gus Dam, Rober De Hog,\nSinopsis: Zasnovan na istinitom događaju, film je smešten u 1979. godinu. Prati životnu priču dečaka koji pokušava da se oslobodi porodične tragedije - njegov otac pati od trauma iz perioda holokausta - ...\nPremijera u svetu: Mart 2008.\nScenario: German Belens i Filip Delmar\nUloge: Džon Buijsman, Gas Dam, Robert de Hog, Moris Delčot, Juda Goslinga, Jason Gven, Dajo Hogeveg, Bart Klever e.a.\nSinopsis: Snažna porodična drama o holandskom tinejdžeru Frenkiju, Jevrejinu, koji postaje skinhed. Njegov otac Simon koji je preživeo Aušvic, ne uspeva da pronađe način da prebrodi svoju ličnu traumu ...\nPremijera u svetu: Septembar 2008.\nOriginalni naziv: Der Baader Meinhof Komplex;\nŽanr: Akcija, Biografski, Drama, Istorijski, Kriminalistički\nScenario: Stefan Aust i Uli Edel\nUloge: Martina Gedek, Moric Blajbtro, Džoana Vokalek, Nađa Uhl, Jan Jozef Lifers\nSinopsis: Nemačka 70-tih. Bombe, terorizam i unutrašnji neprijatelj prete da ugroze krhku nemačku demokratiju. Andreas Bader i Urlike Majnhof bore se protiv novog lica fašizma: američkog imperijalizma ...\nPremijera u svetu: Mart 2009.\nOriginalni naziv: Sveti Georgije ubiva aždahu;\nUloge: Lazar Ristovski, Milutin Milošević, Nataša Janjić, Bora Todorović, Zoran Cvijanović, Milena Dravić, Dragan Nikolić, Branislav Lečić\nSinopsis: Premijera: 11. mart, Sava centar, 20hGodina: 1914. Mesto: selo u Srbiji na obali reke Save, prirodne granice sa moćnim Austrougarskim carstvom. Stanovništvo u selu je podeljeno između dve ...\nPremijera u svetu: Decembar 2008.\nOriginalni naziv: Time of the Comet;\nŽanr: Drama, Istorijski, Ljubavni, Ratni\nRežija: Fatmir Koči\nScenario: Fatmir Koči\nUloge: Blerim Destani, Masjela Luša, Kevdet Feri, Tomas Hajnc, Vlado Jovanovski\nSinopsis: Mladić koji priželjkuje rat da bi oslobodio svoju zemlju, nailazi na ljubav svog života...\nPremijera u svetu: Decembar 1971.\nOriginalni naziv: Il giardino dei Finzi Contini;\nRežija: Vittorio de Sika\nScenario: Vitorio Boničeli, prema romanu Đorđa Bazanija\nUloge: Lino Kapolicijo, Dominik Sanda, Fabio Testi, Romolo Vali, Helmut Berger, Kamilo Cesari\nSinopsis: Radnja filma smeštena je u kasne tridesete godine prošlog veka, u grad Ferera u Italiji. Tu živi porodica Finči-Končini, koja je među vodećim jevrejskim aristokratskim porodicama u gradu. ...


BiH ni u martu neće dobiti vakcine od Kovaksa | Društvo\nBiH ni u martu neće dobiti vakcine od Kovaksa | MONDOBA\nBiH ni u martu neće dobiti vakcine od Kovaksa 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n23.02.2021. / 18:58 19:02\nAutor Dušan Volaš 23.02.2021. / 18:58 19:02\nKonkretno se navodi kako po Fajzerovim dubinskim analizama za svaku zemlju, BiH svoje obaveze nije završila. Prvenstveno se to odnosi na zahtjeve "ultra hladnog lanca" za skladištenje vakcina, ali i obaveze koje su iz pravnog i administrativnog domena.\n"Nakon nekoliko obavljenih razgovora s kompanijom Fajzer u posljednje tri sedmice, sa žaljenjem vas obaveštavamo da će se isporuka ovih doza za koje je bio cilj da budu dostavljene u prvom tromesečju ove godine, biti odgođene sve dok se ne ispune dodatni zahtjevi Fajzera za dubinskom analizom, koji daleko nadilaze procjene spremnosti koju je izvršio Regionalni odbor za procenu", stoji u pismu.\nZa ubrzanje rješenja problema, Kovaks nudi BiH organizaciju razgovora s predstavnicima Fajzera. Kako saznaje portal, Fajzer od Bosne i Hercegovine traži i potpis sporazuma o naknadi štete i odgovornostima, ako oni smatraju da postoje pravni ili finansijski rizici oko mogućih obeštećenja koja mogu da nastanu.\nU takvim okolnostima Fajzer traži direktni sprazum s državom, koji očigledno još nije završen. S druge strane, iz Ministarstva civilnih poslova ranije su saopštili da su ispunjene sve obaveze koje su do njih.\nvakcina vakcine BiH


Kriza je definitivno virtuelna: Najveći nivo deviznih rezervi od osnivanja Centralne banke BiH - AKOS\nHome > Ekonomija > Kriza je definitivno virtuelna: Najveći nivo deviznih rezervi od osnivanja Centralne banke BiH\nNa današnji (11.08) dan prije 19 godina osnovana je Centralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) kao jedina monetarna vlast u Bosni i Hercegovini.\nUstavom Bosne i Hercegovine precizirana je nezavisna uloga Centralne banke Bosne i Hercegovine koja upravlja monetarnom politikom.\n“CBBiH se u upravljanju monetarnom politikom suočila sa velikim izazovima: puštanje u opticaj jedinog zakonskog sredstva plaćanja – konvertibilne marke, sticanje povjerenja i očuvanje stabilnosti domaće valute kao osnovnog zadatka monetarne politike CBBiH, zatim kompleksna reforma platnog prometa koju je vodila i koja je rezultirala stvaranjem jedinstvenog, modernog platnog prometa u zemlji, reforma bankarskog sektora, rast deviznih rezervi, itd.”, kazali su Feni u Službi za odnose sa javnošću CBBiH.\nVremenom, CBBiH je pokretala nove projekte, unaprijedila statistiku i poslovanje u skladu s evropskim standardima.\n“I ovu godišnjicu CBBiH dočekuje u uslovima osigurane pune konvertibilnosti domaće valute, a aranžman valutnog odbora osigurao je monetarnu stabilnost koja je izuzetno važna u postojećim prilikama u zemlji. Iako u kompleksnim i, sa stanovišta investitora, vanredno nepovoljnim uslovima na međunarodnim tržištima, CBBiH je provodila politiku upravljanja deviznim rezervama na siguran način, održavajući adekvatnu kapitalizovanost. Ostvaren je najveći nivo deviznih rezervi od osnivanja i prema privremenim podacima, na dan 31. jula 2016. godine, iznose 8,94 milijardi KM”, navode iz CBBiH.\nMeđutim, kako dodaju, nepovoljni uslovi na tržištu diktiraju politiku investiranja deviznih rezervi, pa je tako prosječna ponderisana kamatna stopa na devizne rezerve CBBiH znatno niža od zabilježene u 2008. godini, a prosjeci prinosa na jednogodišnje i dvogodišnje obveznice denominovane u EUR rejtinga AAA postali su negativni. Pri tome, zadržavajući se u okvirima prihvatljivog nivoa rizika u investiranju i rukovodeći se, prije svega, principom sigurnosti, a potom profitabilnosti, te unapređenjem efikasnosti u poslovanju i smanjenjem troškova poslovanja, CBBiH je uspjela ostvariti pozitivne poslovne rezultate.\nCBBiH je usvojila Strateški plan za period 2016 – 2021 godina u kojem su navedeni osnovni zadaci i aktivnosti, definisani Zakonom o CBBiH. Usvojen je niz mjera i odluka u tom pravcu, koje se odnose na operativno funkcionisanje CBBiH.\n“Najvažniji zadatak CBBiH u budućnosti bit će dalje očuvanje monetarne stabilnosti, potom jačanje bankarske koordinacije i uloge Stalnog komiteta za finansijsku stabilnost BiH, uvođenje funkcije nadzora u okviru platnog sistema, proširenje jedinstvenog registra računa i dodatno unapređenje i osiguranje pravovremene i sveobuhvatne statistike. Osim toga, u kontekstu evropskih integracija BiH, CBBiH ima aktivnu ulogu i prilagodit će svoje aktivnosti kako bi odgovorila zadacima u okviru ovog projekta”, kazali su za Fenu u CBBiH.\nTagovano banke ekonomija


OSCE o nedavnim dešavanjima u bh. entitetu RS: Misija će nastaviti sistemski pratiti odgovore institucija na ove incidente\nIz misije OSCE-a u Bosni i Hercegovini oglasili su se povodom nedavnih dešavanja u bh. entitetu RS.\n“Misija OSCE-a u Bosni i Hercegovini ozbiljno je zabrinuta zbog nedavnih incidenata koji su se desili u Bijeljini-Janja, Prijedoru, Brčkom, Gacku, Istočnom Sarajevu, na Ilidži, u Foči, Doboju i Bužimu.\nMisija smatra da upotreba zapaljive i retorike podjela od strane pojedinih zvaničnika u BiH, uključujući u RS u proteklim danima, doprinosi pojavi ovakvih incidenata.\nMisija upozorava na sve aktivnosti koje nose sa sobom potencijal da prouzrokuju konflikt i dovedu do destabilizacije mira i sigurnosti u BiH.\nPoštovanje drugih, neovisno o njihovoj vjerskoj, kulturnoj ili etničkoj pripadnosti ili orijentaciji, mora biti zaštićeno od strane svih, u interesu svih.\nIzabrani i imenovani zvaničnici imaju posebnu odgovornost da štite interese svih građana, neovisno o njihovom porijeklu, da odbace retoriku podjela, te da budu primjer odgovornog ponašanja, da smiruju tenzije i promovišu konstruktivan dijalog.\nPozdravljamo osude ovih incidenata od strane nekoliko visokih političkih i vjerskih zvaničnika, te predstavnika cTivilnog društva širom države, kao i mnoge javne izraze podrške za one koji su bili meta ovih incidenata.\nNa taj način se šalje jasan signal nulte tolerancije i pomaže se vraćanju povjerenja u institucije i vladavinu prava.\nMisija OSCE-a u BiH će nastaviti sistemski pratiti odgovore institucija na ove incidente, razgovarati s ugroženim zajednicama kako bi bolje razumjela i pomogla u odgovoru na njihove probleme, te poziva sve nivoe vlasti da odbace retoriku podjela i aktivnosti koje doprinose tenzijama”, zaključili su.\nPredsjednik Svjetskog udruženja žrtava torture reagovao: “Zamislite da ste jedan od onih koji su preživjeli genocid i slušate ono što se dešavalo na tzv. danu RS…”\nKakva je razlika između Velike Srbije i Velike Albanije?


Drašković o unutrašnjem dijalogu o Kosovu\nDrašković: Mnogi grade moć na "otvorenoj kosovskoj rani"\nVesti Autor:N1 Beograd09. avg. 201718:23 > 18:27\nLider Srpskog pokreta obnove Vuk Drašković rekao je da nije realno da tokom unutrašnjeg dijaloga o Kosovu bude postignut konsenzus, ali da će nas taj dijalog približiti nekom rešenju koje će biti u korist srpskog naroda. SPO taj dijalog pozdravlja i podržava, rekao je Drašković u Danu uživo.\n„Ja sam, kao i moja stranka, taj poziv na srpski dijalog oko Kosova pozdravio, podržao i mislim da je svaki razgovor bolji od ‘nerazgovora’, a dijalog će nas približiti nekom rešenju koje će ponuditi i javno iskazati mudri i odgovorni ljudi, kojima je stalo do toga da Srbija reši na najbolji način ovo goruće pitanje naše generacije“, rekao je Drašković.\n„Lično mislim da je danas nama potrebna upornost i snaga da se borimo za menjanje onoga na Kosovu što možemo promeniti u korist našeg naroda, hrabrost da prihvatimo ono što ne možemo da promenimo i mudrost da razlikujemo to dvoje“, kazao je Drašković.\nOn kaže da treba odbaciti ono što se „priča u narodu, a što nije istina“. „U narodu se priča da će Albanci uzeti srpske crkve, da će uzeti sve do Niša, da će se ujediniti sa Albanijom…Ali znaju li naši građani da su Albanci morali u svoj Ustav da ugrade stavke da je zabranjeno da se priključuju bilo kojoj susednoj državi, da je na Kosovu zabranjeno korišćenje bilo kojih simbola osim kosovskih“, objasnio je Drašković.\nKome dokazujemo da je Kosovo naše? Neka oni otplaćuju svoje zajmove i dugove – svet ne zahteva da priznamo Kosovo, nego da potpišemo neku vrstu obavezujućeg sporazuma po principu dve Nemačke. Tako niko neće odstupiti od svojih osnovnih načela“, rekao je Drašković.\nReforma službi bezbednosti i otvaranje dosijea\n„Taj savet treba da liči na savete u Nemačkoj, Francuskoj, SAD-u…A ko će birati članove VSS, to je pitanje – verovatno će jedan broj birati same sudije, a da bi se izbegla neka sudska autokratija, neko u tom savetu treba i njih da kontroliše iako nije sudija…Deo predstavnika u VSS će birati parlament, li će to morati da budu vrhunski profesionalnci koji ne smeju da budu stranački opredeljeni“, kaže Drašković.


Štab HNK: Obustavljaju se posjete i izlasci korisnika… | Starmo\nNaslovnica Mostar Štab HNK: Obustavljaju se posjete i izlasci korisnika…\nŠtab HNK: Obustavljaju se posjete i izlasci korisnika…\nMostar — Krizni štab Ministarstva zdravstva, rada i socijalne zaštite Hercegovačko-neretvanskog kantona (HNK) održao je u četvrtak u Mostaru sastanak na kojem je donio nove preventivne mjere, a s ciljem daljnjeg praćenja stanja i poduzimanja mjera radi sprječavanja i ranog otkrivanja eventualnog slučaja bolesti izazvane novim koronavirusom.\nŠtab od jedinica lokalne samouprave traži provođenje pojačane inspekcijske kontrole svih inspekcija prema Naredbi Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva.\nU institucijama socijalne zaštite sa smještajem korisnika obustavljaju se posjete korisnicima i izlasci korisnika.\nSvi zaposleni u ustanovama socijalne zaštite sa smještajem korisnika i u dječjim vrtićima testirat će se svakih 21 dan do daljnjeg. Testiranje se vrši prema propisanoj proceduri nadležne zdravstvene ustanove. Za provedbu ove mjere odgovorne su ustanove socijalne zaštite, dječji vrtići i nadležne zdravstvene ustanove, saopćeno je iz Ureda za informiranje Vlade HNK.\nTakođer, nalaže se zdravstvenim ustanovama aktiviranje kriznih planova pripravnosti i odgovora na pojavu COVID-19 i uspostava trijažnih/febrilnih punktova te su o istom obavezni dostaviti izvještaj Kriznom štabu Ministarstva zdravstva, rada i socijalne zaštite Hercegovačko-neretvanskog kantona najkasnije do 30. juna ove godine.\nKrizni štab iznova apelira na građane da budu oprezni i da se pridržavaju svih propisanih mjera zaštite – držanja distance, nošenja maske u zatvorenom javnom prostoru te, i na otvorenom, ukoliko nije moguće održati distancu od dva metra, kao i čestog, temeljitog pranja ruku, održavanja lične higijene i higijene prostora, navodi se u saopštenju.\nItalija: “Javni prevoz najveći rizik od zaraze”\n“Glavni Baja” odlučio: Opet da se ide u školu u RS…\nMediji: Slijedi novi “lockdown” u Njemačkoj\nOtkazana sjednica Skupštine KS 28/10/2020\nŽeljo pobijedio Zrinjski 28/10/2020\nEkspoze Ane Brnabić: Srbija prestala nizati historijske poraze 28/10/2020\nItalija: “Javni prevoz najveći rizik od zaraze” 28/10/2020\nFTV: SIPA vrši provjere u Ministarstvu sigurnosti BiH 28/10/2020\nPreko 100 novozaraženih u Mostaru\nUABNOR Mostara: Gdje nestade bista narodnog heroja?\nKakva tragedija: Ušli u kontejner u Srbiji…\nKrizni štab HNK: Dvoje preminulo, novih 113 zaraženih\nOručević o “Quo vadis, Aida?”: Nije bilo lako…\nU BiH sve teže stanje – 1586 zaraženih i 34 mrtva!\nRS: Novih 14 smrtnih slučajeva\nHakirana web stranica Donalda Trumpa\nBiden povećao prednost


Da li je poceo treci svetski rat?\nNaslov: Da li je poceo treci svetski rat? Uto Nov 18, 2014 9:45 am\nSta vi mislite o njegovim tvrdnjama?Ima li istine,ili samo da odmahnemo rukom i kazemo-sto dalje od nas-...ili ce mozda nasi potomci datum bombardovanja Srbije oznacavati kao pocetak treceg sv.rata?\nNaslov: Re: Da li je poceo treci svetski rat? Čet Nov 20, 2014 5:45 pm\n... ovde niko ne čita Gintera a masa nji' za njeg' nije ni čula a čitajući raznorazne postove a zaostalost naroda i sve što uz to ide, ovde još uvek traje II sveCki rat a kraj mu se ne nazire... jebajiga, na ovim prostorima će III početi krajem sledećeg milenijuma...\nNaslov: Re: Da li je poceo treci svetski rat? Čet Nov 20, 2014 7:17 pm\nČim je bio prvi i drugi ,moguć je i treći svetski rat ,zašto da ne .\nMalo mi je bez veze da se time bavi moj omiljeni pisac ,veliki kritičar nacizma (svojevremeno) ,mislim da nije ipak kvalifikovan za davanje geostrateških procena ,može da nagađa isto kao i svi mi .\nTreći svetski rat će svakako biti nuklearni ,čak i ako počne kao konvencionalni ,hemijski ,biološki ...i to znači kraj čovečanstva .Do sada su nekako svi bili toga svesni ,ali je ludaka uvek bilo kroz istoriju, pa po nekoj logici ,naravno da će se jednom desiti .\nDok god veći deo čovečanstva (mislim na bogati zapad ) živi dobro,neće ratovati,ali čim počne ponestajati energenata ,ili pitke vode , otimačina će početi.\nNaslov: Re: Da li je poceo treci svetski rat? Pet Nov 21, 2014 8:46 pm\nGinter Gras se nikad nije libio da iznosi svoje misljenje u vezi politike,tako da se uopste ne cudim ovim njegovim konstatacijama.I donekle se slazem s njim.Mislim da su velike sile naucile neke stvari iz prethodnih ratnih katastrofa,da to sada rade mnogo suptilnije,da imaju sredstva i mogucnosti da do istog cilja stignu na mnogo perfidniji nacin.Cak i,tako da to uopste ne lici na osvajanje,zauzimanje,imaju mogucnost da lepo preberu sta hoce,sta nece,koje teritorije ih ne zanimaju,i cak da to lepo upakuju. Ne slazem se Dani,nuklearno oruzje ce mirovati,nema potrebe za njim,ne moze se ograniciti njegovo dejstvo,previse je razorno..\nNaslov: Re: Da li je poceo treci svetski rat? Pet Nov 21, 2014 10:44 pm\nAlbanska porodica ima nerijetko po 9-10 djece,rasuli se po cijelom svijetu....treci rat je poceo odavno...osvojise na cak nacin da uzivaju,prave djecu i povecava se brojka.\nS druge strane,sankcionisi,bombarduj,izgladni i smanji natalitet...dobio si rat bez ispaljenog metka.\nNaslov: Re: Da li je poceo treci svetski rat?\nSrbija bloger koliko erotika kuda mudrolije tako srbiji rudan krule pacijenti medicinari vedrana rijaliti crvena statusi Poruka mačke kako forumaši RUKOMET zvezda prava trenutno crkva serbia


Izabrano 10 najboljih projekata za modernizaciju Banjaluke - Banjaluka Live - Najnovija dešavanja\nBANJALUKA – Deset projekata za modernizaciju Banjaluke izabrano je u konkurenciji 58 prijedloga i uskoro će biti realizovano, rečeno je danas na konferenciji za novinare u banjalučkom Inovacionom centru.\nBanjaluka je danas bila najtopliji grad u Evropi, a u 14 časova temperatura je iznosila 36 stepeni. Iz Republičkog…\nBlizu 5.000 korisnika “Građanske patrole”\nBANJALUKA – U namjeri da se sugrađanima omoguće novi sportsko-rekreativni sadržaji, ovih dana pokrenute su aktivnosti za izgradnju novih teretana…


Milena Lazarević - Stranica 2 od 3 - European Western Balkans\nBEOGRAD – Ukoliko bi referendum sa pitanjem “Da li podržavate učlanjenje naše zemlje u EU” bio održan sutra, 52 odsto građana bi reklo “da”, ističe...\nBEOGRAD – Uključivanje zemalja Zapadnog Balkana u Evropsku uniju (EU) biće jedan od prioriteta bugarskog predsedavanja Savetom EU, koje počinje 1. januara 2018. godine, ističe...\nAutor EWB 13. 07. 2017. 30. 12. 2020.\nSamit u Trstu bio je najsadržajniji do sada, jer je potpisan Sporazum o transportnoj zajednici, koji se vuče po hodnicima EU više od 10 godina,...\nCentar za evropske politikeDuško LopandićMilena LazarevićSamit u Trstu\nBEOGRAD – Analitičari, sagovornici Tanjuga, uvereni su da za Srbiju nije najbolji put da s drugim zemljama regiona “u paketu” uđe u EU, što je,...\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije slučajno odabrao ovaj trenutak da uputi eksplicitan zahtev Briselu da ubrza pristup Srbije Evropskoj uniji, ocenjuju analitičari, uvereni...\nAutor EWB 01. 07. 2017. 03. 07. 2017.\nBEOGRAD – Dobri zakoni koji se donose u procesu evropskih integracija Srbije ne znače ništa ukoliko Srbija ne može da ih primeni, objašnjava programska direktorka...\nCentar za evropske politikeEstonijaMilena LazarevićMinistarstvo za evropske integracijePoglavlje 23Poglavlje 24Rusija\nRTS: Zakoni doneti u procesu EU integracija – mrtvo slovo na papiru\nBEOGRAD – Iako je u procesu evrointegracija Srbija donela mnoge zakone i izmenila na hiljade propisa, oni ostaju samo mrtvo slovo na papiru, piše RTS....\nCentar za evropske politikeEvropski pokretMeho Omerović. Vladimir MeđakMilena Lazarević\nBEOGRAD – Srbija ne može da uđe u Evropsku uniju nasuprot volje članica, te je tako pristupanje zajednički proces Srbije i EU, rekao je član...\nCarinska unijaDijalog Beograda i PrištineEvropski pokret u SrbijiMilena LazarevićNacionalni konvent o EUpoglavlje 7poglavlje-29Vladimir AteljevićVladimir Međak


Foto: Denis Balibouse / EPA;\nRuski lider je upitan da li "rastu poverenje i sreća" između njega i Bajdena nakon jučerašnjeg sastanka.\n- Ne postoji sreća u životu, samo njena fatamorgana na horizontu - rekao je Putin.\nOdgovor je citat ruskog pisca Lava Tolstoja, koji je te reči uputio svom kolegi Ivanu Bunjinu.\nBunjin, tada 23-godišnjak, rekao je da je Tolstoja upoznao jedne noći u Moskvi 1894. godine kada je autor "Rata i mira" i "Ane Karenjine" imao 65 godina.\nTolstoj je tada ambicioznom romanopiscu uputio reči mudrosti, ali mu je rekao i da "ne očekuje previše od života“.\nBunjin je bio toliko očaran svojim idolom da je pokušao da se ugleda na njega, pa je čak i ilegalno distribuirao njegovu literaturu. On se kasnije smatrao pravim naslednikom realističke tradicije u ruskoj književnosti koju su započeli Tolstoj i njegov savremenik Anton Čehov.\nNa društvenim mrežama mnogi su primetili da Putinova potpuno odražava njegov imidž negativca iz filmova o Džejmsu Bondu.\nJedan je prokomentarisao da je to istovremeno "najruskija" i "najbondskija" izjava koju je ruski lider ikad izrekao.\nDrugi su ga upoređivali sa negativcem iz Marvelovih filmova, rekavši da je njegov komentar zvučao kao da dolazi iz usta Tanosa.\nNa početku jučerašnjeg samita u Švajcarskoj, Bela kuća je bila prinuđena da demantuje da je Bajden klimnuo glavom na pitanje da li "veruje".\nDvojica lidera stigla su u vilu iz 18. veka sa pogledom na Ženevsko jezero, nekoliko minuta jedan za drugim. Bajden je prvi pružio ruku, a onda je unutar vile palo još jedno rukovanje. Međutim, kada se Bajden susreo sa drugim liderima prethodnih dana tokom turneje po Evropi, uglavnom su se pozdravljali udaranjem pesnica ili laktova.\nČinilo se da lideri izbegavaju kontakt očima, dok su se novinari utrkivali koji će pre da postavi pitanje.\n- Da li verujete Putinu? Da li verujete jedan drugome? - viknuo je jedan od novinara, a Bajden je klimnuo glavom.\nMeđutim, Bela kuća je brzo demantovala da se predsednik složio da "veruje Putinu" i zabunu je pripisala haotičnoj i bučnoj atmosferi.\nDvojica lidera su prethodno odlučila da ne drže zajedničku konferenciju, ali je Bajden nakon sastanka napravio pauzu od dva sata, kako bi njegova konferencija išla posle Putinove. Na taj način je bio u mogućnosti da odgovori na komentare ruskog šefa države.


Zašto je Vladi KS umjesto zdravstva prioritet zakon o VO?! – Ekran\nHome / VIJESTI / BOSNA I HERCEGOVINA / Zašto je Vladi KS umjesto zdravstva prioritet zakon o VO?!\nEkran Novembar 19, 2021\tBOSNA I HERCEGOVINA, OBRAZOVANJE, VIJESTI, ZDRAVLJE Leave a comment 1,078 Views\nSvjedoci smo haosa koji vlada u zdravstvu KS. Nedavno stradala djevojčica, za čiju smrt još niko nije optužen, samo je posljednja u dugom nizu nevinih žrtava sistema zdravstva kojim upravlja Vlada KS. Uprkos skoro svakodnevnim žrtvama i skandalima, za Vladu KS nije prioritet zdravstveni sistem, nego donošenje novog zakonodavstva u oblasti visokog obrazovanja. Kako je to moguće?\nVrlo je jednostavan odgovor! Vladu KS ne zanimaju građani i njihovi interesi. U sadašnjem sastavu vlasti već je dovoljno onih koji su tu da bi ispunjavali zahtjeve političkih centara moći susjednih zemalja. A jedan od glavnih zahtjeva ovih centara moći je – uništavanje inteligencije u BiH, posebno društvene i humanističke misli koja je osnova svakog društva. Očigledno je da sa tim ciljem Vlada KS kao prioriet uzima novo zakonodavstvo u oblasti visokog obrazovanja, uprkos tome što su nesumnjivo najveći problemi u zdravstvenom sektoru.\nInteres stranih centara moći, kao i političko-klerikalnih krugova u BiH jeste da se uništi društvena i humanistička misao i time obezglavi svaka građanska inicijativa. Naravno, u takvim okolnostima BiH kao država ne bi mogla preživjeti, a društvo koje bi preostalo od uništene države bilo bi svedeno na vjersku skupinu i etničke dominacije. U takvim okolnosti neprijatelji države BiH bi odnijeli potpunu pobjedu. Kako sada stvari izgledaju, Vlada KS, na čelu sa nesposobnim i prohrvatski orijentiranim Edinom Fortom u punom kapacitetu radi u tom pravcu.\nPrevious Mijatović SDP približava “bošnjačkoj politici“\nNext Sve se hoće kad se može: Alica Arnaut od prosječne lektorice do dekanese FF UNZE


Puerto Delicia (Шпанија)\nAdresa: Muelle de las delicias\nPoÅ¡tanski kod: 41012\nTelefon 1: (+34) 955 115 656\nInternet sajt: http://www.puertodelicia.es/_ES/nav/index.html\nU hotelu Pasarela pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Sevilja: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Televizija, SatelitskaNastavak televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Nalazi se u ulici DE LA BORBOLLA 11, pozicija mu je istok za grad Sevilja, a od centra je udaljen samo 3 minuta hodom.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: mini golf.U njemu postoji brza internet konekcija.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ukoliko želite da idete na aerodrom, San Pablo je udaljen 9 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 19 minuta kolima.U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Cathedral, Giralda de Sevilla, The Golden Tower (Torre del Oro).Deo je lanca HA.Sakrijte\nNalazi se u ulici Avenida de la Borbolla, 11, pozicija mu je istok za grad Sevilja, a od centra je udaljen samo 3 minuta hodom.Hotel ima 82 soba/e/u, i to od soba tipa total do soba tipa Triple Room. NastavakCene najjeftinijih soba u hotelu Pasarela kreću se od 3 726 dinar - Srbija . Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Sevilja. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Perionica, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ukoliko želite da idete na aerodrom, San Pablo je udaljen 9 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 19 minuta kolima.Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 6 od 10.U njemu postoji brza internet konekcija.U blizini hotela možete videti spomenike kao što su: Cathedral, Giralda de Sevilla, The Golden Tower (Torre del Oro).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte


30 јануара, 2021 /0 Comments/in Biljni preparati /by Miko Lamberto\nStara je narodna izreka da zdravlje počinje u crevima. U prošlom veku je postalo poznato da simbiotski mikroorganizmi igraju glavnu ulogu u crevima. Međutim, njihova uloga nije ograničena na zdravlje creva, ona se proteže i na naše opšte zdravlje. Korisne crevne bakterije pomažu fermentaciji, štite od patogenih bakterija i podstiču razvoj imunološkog sistema.u ovu svrhu se koriste dobri mikroorganizmi ili „probiotici“. Oni se često se kombinuju sa prebioticima, koji podržavaju probiotike. Preparati sa obe kulture se nazivaju sinbiotici. Koriste se kada se naruši ravnoteža između vrsta bakterija u crevima (disbioza) i za prevenciju i lečenje bolesti.Ovde ćete saznati sve što treba da znate o probioticima i prebioticima, od područja primene do kliničkih upotreba.\nProbiotici: korisne bakterije u ishrani ili u suplementima, čija konzumacija jača ili poboljšava crevnu floru i blagotvorno deluje na mikrobnu ravnotežu u crevima. Svetska zdravstvena organizacija (SZO) definiše probiotike kao: „Živi mikroorganizmi koji – ako se daju u dovoljnim količinama – donose zdravstvene koristi organizmu domaćina.“ Probiotici („doživotno“) svoje ime duguju antibioticima („protiv života“).\nPrebiotici: supstance koje služe kao hrana za korisne mikrobe i pomažu u održavanju zdravlja množenjem ovih bakterija.\nSinbiotici: Dodaci prehrani koji formiraju kolonije i sadrže kombinaciju prebiotika i probiotika.\nDisbioza: kvalitativne i kvantitativne promene u crevnoj flori, njenoj metaboličkoj aktivnosti i lokalnoj distribuciji; poremećena ravnoteža između bakterijskih vrsta u crevima, usled čega patogene klice negativno utiču na zdravlje domaćina i promovišu se sistemske bolesti.\nMikrobiota: crevna flora. Celokupni mikroorganizmi (bakterije, kvasci i gljivice) u crevima koji su presudni za imunološku, hormonalnu i metaboličku homeostazu svog domaćina.\nIdeja o korišćenju probiotika potekla je od ruskog dobitnika Nobelove nagrade Ilje Mečnikova (1845-1916), oca prirodnog imuniteta, koji se početkom 20. veka zalagao za upotrebu bakterija koje proizvode mlečnu kiselinu, kao što su one u jogurtu, kefiru i kiselom mleku da bi istisnuli štetne bakterije i tako produžili život. Njegova pretpostavka zasnivala se na činjenici da ljudi vekovima konzumiraju velike količine fermentisane hrane poput kiselog kupusa, jogurta i sira. Ova fermentirana hrana sadrži hranljive sastojke i bakterije koje pozitivno utiču na naše zdravlje. Zemlje poput Bugarske, gde se dnevno pojede najmanje pola litra jogurta po osobi, poznate su po visokom procentu ljudi koji dostižu iznadprosečnu starost (preko 100 godina). Metchnikoffova teorija ponovo je otkrivena 1989. godine i od tada joj je ukazana medicinska pažnja. Da bi se manipulisalo sastavom crevne flore u korist potencijalno bolje lekovite zajednice bakterija, koncept prebiotika uveden je 1995.\nGlavne funkcije digestivnog trakta su apsorpcija i varenje hrane, apsorpcija hranljivih sastojaka i uklanjanje otpadnih materijala. Gastrointestinalni trakt takođe igra važnu ulogu u imunološkom sistemu. Sa 250 do 400 m2, to je drugo po veličini kontaktno područje (posle respiratornog trakta) između organizma i okoline i stoga jedan od primarnih načina na koji smo izloženi patogenima. Zbog toga najveći deo, procenjuje više od 70% su ćelije koje proizvode antitela koje se nalaze u sluznici creva (GALT iz engleskog gut pridruženog limfoidnog tkiva: crevno povezano limfoidno tkivo).\nNaše telo je kolonizovalo mnoštvo mikroba od ranog života. Ovaj proces kolonizacije započinje kada se sterilna beba kreće kroz rodni kanal i prima oralnu inokulaciju od vaginalne mikrobiote majke. Rezultat je složen i dinamičan ekosistem u gastrointestinalnom traktu sa raznovrsnom kolekcijom mikroorganizama. Ovi mikroorganizmi pripadaju rezidencijalnoj crevnoj mikrobioti ili prolaznoj flori koja se unosi iz okoline unosom hrane i samo privremeno ostaje u crevu. Budući da rast mikroorganizama u tankom crevu zavisi od brzog prolaska sadržaja ( 3-5 sati) i pošto je lučenje žuči i soka pankreasa ograničeno, većina mikrobiota boravi u debelom crevu. Naučnici se ne slažu oko broja vrsta bakterija u crevima jer mnoge od njih nikada nisu izolovane. Iako postoje velike razlike između pojedinih ljudi, broj bakterijskih vrsta pronađenih u crevima varira od 500-1000 sa ukupnom težinom od 1-2 kg. One su pretežno strogi anaerobi.\nUloga crevnih bakterija\nGlavna uloga crevne flore je korišćenje fermentacije za izvlačenje energije iz dijetalnih ugljenih hidrata koji se ne probavljaju u gornjem crevu.\nPored uloge u fermentaciji, mikrobiota debelog creva doprinosi zdravlju domaćina na nekoliko načina:\nFunkcija barijere: Predstavljaju barijeru koja sprečava ulazak patogenih bakterija u gastrointestinalni trakt\nZaštitna funkcija: Zajedno sa crevnim imunološkim sistemom, rezidentne bakterije su sposobne da vrše zaštitnu funkciju izlučujući nespecifične antimikrobne supstance kao što su masne kiseline kratkog lanca ili vodonik-peroksid, dok proizvode druge toksine sa vrlo uskim rasponom ubijanja, poput bakteriocini\nCrijevne bakterije učestvuju u sintezi vitamina B – B1, B2, B5, B6, biotina (B8), folne kiseline (B9), B12 – i vitamina K.1\nMetabolizam ksenobiotika (strana hemijska jedinjenja kao što su pesticidi i lekovi)\nRavnoteža bakterija u crevima\nTokom evolucije razvila su se neka simbiotska udruženja domaćina i bakterija u ljudskom crevu. Otprilike do 3 godine starosti mikrobiota creva dostigla je sastav i raznolikost sličnu onoj kod odraslih. Zdravu mikrobiološku floru karakteriše dobra ravnoteža između simbiota (mikroorganizmi sa svojstvima koja promovišu zdravlje kao što su Lactobacillus i Bifidobacterium), komenzala (mikroorganizmi koji nisu ni dobri ni loši za zdravlje domaćina) i patobionata (potencijalni patogeni poput Clostridium ) . Iako je naša crevna mikrobiota relativno stabilna, podložna je promenama kroz ishranu, trudnoću i druge uticaje okoline tokom našeg života. Bolest, mentalni i fizički stres, putovanja ili upotreba lekova kao što su antibiotici takođe mogu dovesti do neravnoteže u našoj crevnoj flori, disbioze.\nDisbioza se definiše kao kvalitativne i kvantitativne promene u crevnoj flori, metaboličkoj aktivnosti i lokalnoj distribuciji crevne flore. Antibiotici koji narušavaju ravnotežu normalne flore mogu da podstaknu infekciju egzogenim patogenima, kao i prekomerni rast endogenim patogenima. Disbioza daje snažnu asocijaciju na patogenezu (pojavu i razvoj bolesti) mnogih inflamatornih bolesti, kao i hronične inflamatorne bolesti creva ili IBD inflamatorna bolest creva, autoimunih bolesti, infekcija, pa čak i raka (dojke ili debelog creva) . Za lečenje disbioze, istraživači trenutno ne iposmatraju samo oralne probiotike, već i transplantaciju stolice (fekalni prenos mikrobioma, FMT) za lečenje crevne flore sa transplantiranim mikrobima (donatorska flora) recepcija da se RS vrati u ravnotežu. Iako je ovo zanimljiv razvoj događaja, FMT je izvan delokruga ovog članka.\nDisbioza: simptomi i bolesti\nDisbiozu često prate (gastrointestinalni) simptomi:\nHronični zadah iz usta (halitoza) i osetljivost na infekcije usled smanjene barijerne funkcije crevnog zida (oštećena / propusna crevna sluznica ili Leaki creva – na nemačkom propusnom crevu) povezani su sa disbiozom.\nDisbioza je trenutno povezana sa preko 25 bolesti ili sindroma. U literaturi se mogu naći reference na:\nHronična inflamatorna bolest creva (IBD) (engleski: Inflamatorna bolest creva, IBD):\nPonavljajuća infekcija Clostridium Difficile (CDI) (dijarejska bolest povezana sa bolnicom / antibiotikom)\nAlergija / atopija (vrsta preosetljivosti)\nProbiotici su prolazni simbionti koji se u GI traktu zadržavaju samo kratko (nekoliko nedelja). Za to vreme oni mogu pozitivno uticati na crevnu mikrobiotu.Terapijski efekti su postignuti pomoću tri mehanizma:\nModulacija sadržaja mikrobiote u crevima\nOdržavanje integriteta crevne barijere i sprečavanje translokacije bakterija (promena lokacije)\nModulacija lokalnog imunološkog odgovora od strane imunološkog sistema povezanog sa crevima\nProbiotički organizmi interaguju sa imunološkim sistemom na mnogim nivoima, uključujući proizvodnju citokina, proliferaciju mononuklearnih ćelija, fagocitozu i ubijanje makrofaga, modulaciju autoimunosti i imunitet na bakterijske i protozojske patogene. Efekti probiotika uglavnom su specifični za soj. To znači da svaki soj ima svoje zdravstvene prednosti.\nPrebiotici su neprobavljive supstance koje pomažu u održavanju zdravlja selektivnim stimulisanjem rasta benignih bakterija u crevima. Efikasni prebiotici dospevaju do debelog creva i služe kao hrana ograničenoj grupi mikroorganizama koji su jasno identifikovali svojstva koja promovišu zdravlje. Komponente hrane koje najbolje ispunjavaju ove kriterijume prisutne su u oligosaharidima, molekulima šećera koji se sastoje od nekoliko monosaharida (jednostavnih šećera). Tu spadaju inulini i njihovi derivati, fruktooligosaharidi. Ovi ugljeni hidrati male molekulske težine se prirodno nalaze u artičokama, luku, cikoriji, belom luku, praziluku, a u manjoj meri u žitaricama. Ostali oligosaharidi poput rafinoze i stahioze glavni su ugljeni hidrati u pasulju i grašku. Uzimanje prebiotika može značajno modulirati crevnu mikrobiotu povećavanjem broja specifičnih bakterija i tako promenom sastava mikrobiote. Dokazano je da stimulišu rast endogenih bifidobakterija, koje su preovlađujuće u ljudskom izmetu nakon kratkog perioda hranjenja. Pored toga, ovi prebiotici moduliraju metabolizam masti, najverovatnije putem proizvoda fermentacije\nKlinička upotreba probiotika treba da se usredsredi na podudaranje probiotskog soja i stanja za koje se pokazalo korisnim u kliničkim studijama. Da bi probiotici i prebiotici bili efikasni, moraju biti otporni na želučanu kiselinu i žuč kako bimogli doći do područja creva gde mogu da rastu ili ispunjavaju svoju funkciju hranjenja. Kapsule dodataka ishrani sa probioticima bi zato trebale biti obložene enteričkom kiselinom. Nije svaki bakterijski soj probiotika kolonizovao creva. Ipak, mogu postojati efekti koji promovišu zdravlje. Na primer, istraživači su otkrili da određeni probiotici nisu promenili celokupan bakterijski sastav creva, već su prouzrokovali značajne promene u proizvodnji enzima koji su najviše uključeni u metabolizam ugljenih hidrata. Budući da su ove promene povezane sa potrošnjom ovih probiotika i zbog toga su privremene, kontinuirana upotreba je neophodna za dugoročni efekat.\nUspešne terapijske doze u kliničkim ispitivanjima varirale su između 107-1012 CFU */ dan. U nekim otvorenim studijama administrirano je čak 3,6 biliona CFU dnevno. Kod dece između 6 i 36 meseci starosti, doze od 107-1010 CFU / dan bile su uspešne. To su relativno male količine ako uzmete u obzir da 1 mililitar u debelom crevu sadrži 1010-1012 CFU, a najbolji rezultati su postignuti u najvišim dozama. Ove doze nisu dovele do neželjenih efekata ili komplikacija i utvrđeno je da su bezbedne (kod dece je čak 2 biliona CFU dnevno dato bez problema) . Jedna jedinica za formiranje kolonije (CFU ili CFU) je jedna veličina koja igra ulogu u kvantifikaciji mikroorganizama kada se uzgaja broj održivih mikroorganizama u materijalu. Za većinu populacija, potrošnja probiotika se smatra sigurnom, a komplikacije su retke. Probiotici stoga imaju predikat „Opšte prepoznato kao sigurno“ (GRAS ili na nemačkom „opštepriznato kao sigurno“), a takođe su sigurni i za osetljive grupe kao što su deca, trudnice i starije osobe. Neželjeni efekti su bezopasni i privremene i ograničene su na nadimanje\nProbiotici su pokazali terapeutske efekte na:\nDijareja povezana sa antibiotikom\nProliv povezan sa Clostridium difficile\nInfektivna dijareja sa akutnim početkom\nDijareja izazvana zračenjem\nDijabetes tipa 2 i metabolički sindrom\nUrogenitalne infekcije kod žena\nhttps://www.eistria.com/wp-content/uploads/2019/07/cropped-bagrem-lekovit-i-mirisan.jpg 541 961 Miko Lamberto https://www.eistria.com/wp-content/uploads/2021/04/koron22-01-1-300x138.png Miko Lamberto2019-07-27 13:58:552021-09-19 19:37:54Bagrem mirisna biljka sa lekovitim svojstvima


Prema njegovim riječima, sa kupcima iz inostranstva potpisani su ugovori za 54,1 milion evra.\n“U ovim poslovima robna proizvodnja čini 57 odsto, dok se ostatak odnosi na prodaju tehnologije”, naveo je Stefanović i najavio da uskoro očekuje potpisivanje novih ugovora za poslove vrijednosti 7,9 miliona evra.\nČačanska fabrika municije prošlu poslovnu godinu završila je sa ukupnim dobitkom od 47 miliona dinara, a u novu opremu i građevine uložila je 1,6 miliona evra.\nU planu su, kako kaže Stefanović, i nove investicije, priprema prostora za liniju žarenja, izgradnja pogona za anodnu oksidaciju i ručnu liniju hromatizovanja.\nKompanija “Sloboda” zapošljava 1.500 radnika. Tanjug\nTagovi: cacakdinarislobodasrbijazoran stefanovic


Saobra?ajni problemi u Hanu\nSaobra?ajni problemi u Hanu\nAuthor Topic: Saobra?ajni problemi u Hanu (Read 1914 times)\n24 Avgust, 2011, 09:38:19\nAjde na ovoj temi pišite o problemima koje zatičete u vašem kraju ili koje ste uočili generalno u Hanu, a da se tiču saobraćaja. Predložite i šta mislite da se može uraditi na tim mestima.\nRadim jedan rad sa analizom postojećeg stanja u saobraćaju i sa nekim predlozima rešenja, pa bi bilo dobro da se što više ljudi uključi u diskusiju sa problemima koje zatiču u svom kraju.\nA jedan od problema koji postoji su neobeleženi pešački prelazi. Uopšte, horizontalna signalizacija ne postoji, ali pošto dolazi početak školske godine mislim da bi pešačke prelaze hitno trebalo obeležiti i vetikalnom i horizontalnom signalizacijom.\nPištite, sve na šta nailazite biće od koristi sigurno sve što budete napisali.\n24 Avgust, 2011, 14:12:53\nOdg: Saobra?ajni problemi u Hanu\nEvo možda ti pomognem malo. Pre neki dan sam se vratio iz Mađarske i sviđa mi se kako su oni rešili problem pešačkih prelaza.\nNa svakom prelazu nalazi se malo pešačko ostrvce. Tu gde je pešački prelaz ulica je malo proširena i na sredini nalazi se malo pešačko ostrvce, tako da kola kada naiđu primorana su da smanje brzinu.\nIli je kolovoz na mestima gde su pešački prelazi blago izdignut, ali ne kao ležeći policajci.\nJednostavno vozači su primorani da smanje brzinu prilikom prilaska pešačkom prelazu.\nKod nas bi jednostavnije bilo kad bi uspeli da sklone sva vozila koja su nepravilno parkirana na trotoarima i na mestima gde je zabranjeno zaustavljanje i parkiranje. Takođe bi bilo korisno da se oslobode trotoari i parking placevi od divljih gradnji, nagomilanih drva, parkiranih neispravnih vozila.... Najviše problema je u ulici Nikole Tesle ispred Doma Zdravlja.\nTa ulica je najprometnija decom koja idu u OŠ Sveti Sava, i ako postoji znak zabranjeno parkiranje i zaustavljanje, niko to ne poštuje. Možda da se malo pooštri sistem represije, možda će ljudi biti malo više savesni i poštovati saobraćajne znake...\n« Last Edit: 24 Avgust, 2011, 14:35:38 by EricTheViking »\n24 Avgust, 2011, 15:53:47\nSlažem se za uzurpirane površine u Hanu. Ima ih mnogo, i vidim da je nešto već počelo da se rešava (ploča i pored pruge kod rampe), ali takođe opština mora hitno da donese odluku kojom se svako ko gradi novi stambeni ili poslovni objekat ili vrši neku rekonstrukciju obezbedi prilaz za vozila za snabdevanje i određeni broj parking mesta, jer svi novi objekti sazidani u Hanu u skorije vreme nemaju nijedno parking mesto za kupce, ni prilaze za snabdevanje.\nŠto se tiče pešačkih prelaza postoji mnogo rešenja i to koje si tamo video je odlično rešenje, to zavisi od projektanta sa licencom kakavo će rešenje upotrebiti, ali sad je dovoljno da se obeleže do početka školske godine.\nPišite šta još uočavate u svojoj okolini.


GAY-SERBIA.COM | Monik Vitig | Monique Wittig | Ženom se ne rađa\nTrećeg januara je u Arizoni od srčanog udara preminula Monique Wittig (v. In memoriam).\nU sećanje na ovu uticajnu i nadarenu književnicu i teoretičarku (v. Queeropedia) donosimo u prevodu njen, danas već istorijski esej: One Is Not Born a Woman.\nPrvi put objavljen 1981. ovaj esej nudi izazovnu alternativu prethodnim objašnjenjima istorijskih uzroka opresije nad ženama. Wittig u njemu osporava prirodnost žena kao socijalne kategorije, kao i objašnjenja biološkog porekla rodne razlike i nejednakosti, tvrdeći da su žene pre svega definisane kulturom (culturally imagined), a ne rođene kao žene, te da lezbejke otuda, zbog postojanja heteroseksualnog rigidnog dvorodnog sistema, nisu žene. Iako su lezbejke, kao i žene, kulturni artefakti, njihovo značenje se u ovoj analizi ne definiše u svetlu erotskog već unutar okvira koji opisuje sposobnost lezbejstva da izbegne insistiranje heteroseksualnosti na čvrstoj vezi između roda i seksualnosti. Delovi eseja o identitetu, takođe, ni danas nisu izgubili na aktuelnosti.\nMaterijalisticki feministicki pristup (1) problemu potčinjenosti žena razara ideju o tome da su žene 'prirodna grupa': 'rasna grupa posebne vrste, grupa koja se smatra prirodnom, grupa ljudi koja se u odnosu na svoja tela smatra materijalno specifičnim' (2).\nOno što analiza postiže na nivou ideja, praksa čini stvarnim na nivou činjenica: samim svojim postojanjem lezbejsko društvo poništava artificijalnu (društvenu) činjenicu koja žene konstituiše kao 'prirodnu grupu'. Lezbejsko društvo (3) pragmatično otkriva da podela na žene i muškarace, gde su žene objekti, jeste politička i pokazuje da smo ideološki bile rekonstruisane kao 'prirodna grupa'. U slučaju žena, ideologija doseže daleko jer su naša tela, kao i umovi proizvod ove manipulacije. U našim telima i umovima bile smo prisiljene da korespondiramo, osobinom za osobinu, sa idejom prirode koja nam je bila nametnuta. Iskrivljene smo do te mere da naše deformisano telo oni nazivaju 'prirodnim', nečim što se smatra da postoji kao takvo pre potčinjenosti. Iskrivljene smo do te mere da se na kraju čini da je potčinjenost posledica te 'prirode' u nama (prirode koja je samo ideja). Ono što materijalistička analiza postiže rasuđivanjem, lezbejsko društvo postiže praktično: ne samo da ne postoji prirodna grupa 'žena' (mi lezbejke smo živi dokaz za to), već i kao pojedinci/pojedinke dovodimo u pitanje 'ženu' koja je za nas kao i za Simone de Beauvoir, samo mit. Ona je rekla: 'Ženom se ne rađa, ženom se postaje. Nikakva biološka niti psihološka ili ekonomska sudbina ne određuje figuru koju žensko biće predstavlja u društvu: civilizacija je u celini ta koja proizvodi to stvorenje, sredinu između muškarca i evnuha, koja se se naziva ženom' (4).\nMeđutim, većina feministkinja i lezbejskih feministkinja u Americi i drugde još uvek veruje da osnova ženske potčinjenosti jeste biološka kao i istorijska. Neke od njih čak tvrde da izvore za to nalaze kod Simone de Beauvoir (5). Njihovo verovanje u majčinsko pravo i u 'praistoriju' kada su žene stvarale civilizaciju (zbog biološke predispozicije) dok su brutalni i grubi muškarci lovili (zbog biološke predispozicije) simetrično je sa biologizovanom interpretacijom istorije koju do dan danas stvara klasa muškaraca. To je ista metoda traženja u muškarcima i ženama biološkog objašnjenja njihove podele, izvan društvenih činjenica. Za mene to nikada ne može biti sastavni deo lezbejskog pristupa ženskoj potčinjenosti, jer podrazumeva da je osnova društva ili početak društva u heteroseksualnosti. Matrijarhat nije ništa manje heteroseksualan nego patrijarhat: razlika je samo u polu ugnjetača. Štaviše, ne samo da je ova koncepcija još uvek zarobljena u kategorijama pola (žena i muškarac), već se i održava na ideji da je mogućnost rađanja (biologija) ono što definiše ženu. Iako praktične činjenice i načini života protivureče ovoj teoriji u lezbejskom društvu, postoje lezbejke koje tvrde da su žene i muškarci različite vrste ili rase (ove reči se koriste naizmenično): muškarci su biološki inferiorni u odnosu na žene, muško nasilje je biološka nužnost...' (6). Čineći to, priznajući da postoji prirodna podela između muškaraca i žena, mi naturalizujemo istoriju, pretpostavljamo da su 'muškarci' i 'žene' oduvek postojali i da će uvek postojati. Ne samo da naturalizujemo istoriju, već prema tome naturalizujemo društveni fenomen koji izražava našu opresiju i čini promenu nemogućom. Na primer, umesto da rađanje posmatramo kao prisilno stvaranje, mi ga smatramo 'prirodnim', 'biološkim' procesom zaboravljajući da je rađanje u našim društvima planirano (demografija), zaboravljajujći da smo mi sami/same programirani da pravimo decu, dok je to jedina društvena aktivnost 'u nedostatku rata' (7) koja predstavlja tako veliku opasnost od smrti.\nPrema tome, sve dok 'ne budemo mogle da voljno ili uz podstrek napustimo doživotnu i vekovima dugu obavezu rađanja kao ženskog kreativnog čina' (8), preuzimanje kontrole nad rađanjem dece značiće više nego sama kontrola materijanih sredstava proizvodnje: žene će morati da izdvoje sebe iz definicije 'žena' koja im je nametnuta.\nMaterijalistički feministički pristup pokazuje da ono što mi uzimamo za uzrok ili poreklo potčinjenosti jeste u stvari samo obeleženost (mark) (9) koju nameće opresor: 'mit o ženi' (10), zajedno sa materijalnim efektima i manifestacijama u prilagođenim svestima i telima žena. Stoga ova obeleženost ne prouzrokuje potčinjenost: Colette Guillaumin je ukazala da pre socioekonomske realnosti trgovine crnim robljem, koncept rase nije postojao, barem ne u svom modernom značenju, pošto se odnosio na lozu porodica. Međutim, danas se rasa isto kao i pol smatra kao nešto 'neposredno dato', 'razumom dato', 'fizičke osobine', što pripada prirodnom poretku stvari. Ali ono što smatramo da je fizička i direktna percepcija, samo je sofisticitrana i mitska konstrukcija, 'imaginarna tvorevina' (11), koja reinterpretira fizičke osobine (po sebi neutralne kao bilo koje druge ali označene društvenim sistemom) kroz splet odnosa u kojima su zamišljene. (One koje vidimo kao crne dakle jesu crni; one koje vidimo kao žene dakle one jesu žene. Ali pre nego što su viđene na taj način one prvo moraju biti tako napravljene (made). Lezbejke treba da se uvek sete i priznaju koliko je 'neprirodno', prinudno, potpuno potčinjeno i destruktivno za nas značilo biti 'žena' u vremenima pre pokreta za oslobođenje žena. Bila je to politička prinuda, a one koje su tome odupirale bile su optužene da nisu 'prave' žene. Ali tada smo bile ponosne na to, pošto je optužba u sebi već nosila senku pobede: priznanje ugnjetača da 'žena' nije nešto što se podrazumeva, jer da bi se bila jedna od njih, mora se biti 'prava'. U isto vreme optuživali su nas da želimo da budemo muškarci. Danas ovu duplu optužbu u kontekstu pokreta za oslobođenje žena sa entuzijazmom preuzimaju neke feministkinje i nažalost neke lezbejke čiji politički cilj izgleda da postaje sve više 'ženstveni'. Odbiti da se bude žena međutim ne znači da se mora postati muškarac. Uostalom, ako uzmemo primer savršene 'buč' lezbejke, klasični primer koji izaziva najviše užasa, koju bi Proust nazvao žena/muškarac, na koji način se razlikuje njena otuđenost od nekog ko želi da postane žena? Tweedledum i Tweedledee. Za ženu, činjenica da želi da postane muškarac dokazuje da je barem izbegla inicijalno programiranje. Ali čak i i kada bi želela, svom svojom snagom, ona ne može postati muškarac. Jer postajanje muškarcem bi od žene zahtevalo ne samo spoljašnji izgled muškarca već i njegovu svest, tj. svest onoga koji sa pravom raspolaže sa barem dva 'prirodna' roba tokom svog života. To je nemoguće, a jedna od odlika lezbejske potčinjenosti sastoji se upravo u tome što žene stavlja izvan našeg dometa, pošto žene pripadaju muškarcima. Tako lezbejka mora da bude nešto drugo, ne-žena, ne-muškarac, proizvod društva, a ne prirode, jer u društvu priroda ne postoji.\nOdbijanje da se postane (ili ostane) heteroseksualna uvek znači odbijanje da se postane žena ili muškarac, bilo svesno ili ne. Za lezbejku to znači mnogo više od odbijanja uloge 'žena'. To znači odbijanje ekonomske, ideološke i političke moći muškarca. Mi lezbejke i kao ne-lezbejke smo to znale još pre početka lezbejskog i feminističkog pokreta. Međutim, kao što Andrea Dworkin naglašava, mnoge lezbejke od nedavno 'sve više pokušavaju da transformišu samu ideologiju koja nas je potčinjavala kroz dinamično, religiozno, psihološki prinudno veličanje ženskog biološkog potencijala' (12). Tako su nas neki pristupi lezbejskog i feminističkog pokreta doveli nazad do mita o ženi koji su muškarci stvorili posebno za nas i sa njim mi zapadamo ponovo u prirodnu grupu. Pošto smo se borile za bespolno društvo (13), sada se nalazimo zarobljene u poznatoj mat poziciji 'žena je divna' ('woman is wonderful'). Simone de Beauvoir je posebno naglašavala lažnu svest koja se sastoji od toga da se između odlika mita (da se žene razlikuju od muškaraca) izaberu one koje izgledaju dobro i koriste se kao definicija za žene. Ono što koncept 'žena je divna' postiže jeste da za definisanje žena zadržava najbolje osobine (najbolje prema kome?) koje nam je potčinjenost odobrila, a radikalno ne preispituje kategorije 'žena' i 'muškarac' koje su političke kategorije, a ne prirodno date. To nas stavlja u poziciju da se borimo u okviru klase 'žena', ne kao što to rade druge klase, za nestajane naše klase, već za odbranu 'žene' i njenog ponovnog uspostavljanja. To nas navodi da samozadovoljno razvijamo 'nove' teorije o našoj specifičnosti: tako našu pasivnost nazivamo 'nenasiljem', dok je za nas glavni i preki cilj da se borimo protiv naše pasivnosti (naš strah sasvim je opravdan). Dvosmislenost termina 'feministkinja' sumira celokupnu situaciju. Šta znači 'feministkinja'? Feministkinja se sastoji od reči 'femme', 'žena' i označava nekog/neku ko/koja se bori za žene. Za mnoge od nas to oznacava nekog ko se bori za žene kao klasu i za nestajanje te klase. Za mnoge druge označava nekog ko se bori za ženu i njenu odbranu - za mit i njegovo ponovno nametanje. Ali zašto je reč 'feministkinja' izabrana ako zadržava najmanje dvosmislenosti? Izabrale smo da sebe nazovemo 'feministkinjama' pre deset godina, ne da bi podržale ili ponovo nametnule mit o ženi, ne da bi se identifikovale sa ugnjetačevom definicijom nas, već da bismo potvrdile da je naš pokret imao istoriju i da naglasimo političku vezu sa starim feminističkim pokretom.\nMožemo li onda taj pokret dovesti u pitanje zbog značenja koje je dao feminizmu? To je slučaj sa feminizmom 19. veka koji nikada nije mogao da razreši kontradikcije po pitanju priroda/kultura, žena /društvo. Žene su počele da se bore za sebe kao grupa i s pravom smatrale da dele zajedničke osobine kao posledica opresije. Ali za njih su ove osobine bile prirodne i biološke pre nego društvene. Išle su tako daleko da su prihvatile Darwinovu teoriju evolucije. Nisu smatrale međutim, kao što je Darwin, 'da su žene manje razvijene od muškaraca, već su smatrale da su se muška i ženska priroda razišle u toku evolucionog procesa i da društvo u celini odražava tu polarizaciju' (14). 'Neuspeh ranog feminizma bio je u tome da je napao samo Darwinovu optužbu o ženskoj inferiornosti, dok su prihvatale osnove te optužbe - naime, shvatanje žene kao 'jedinstvene' (15). I konačno su žene naučnice - a ne feministkinje, bile te koje su naučno uništile ovu teoriju. Rane feministkinje nisu uspele da istoriju posmatraju kao dinamični proces koji se razvija iz konflikta interesa. Štaviše, one još uvek veruju, kao i muškarci, da razlog (poreklo) njihove potčinjenosti leži u njima samima. I zbog toga su se nakon nekoliko zadivljujućih pobeda, feministkinje prvog fronta našle u ćorsokaku usled nedostatka razloga za borbu. One podržavaju nelogičan princip 'jednakosti u razlici', ideju koja se sada ponovo rađa. One su upale u zamku koja nam ponovo preti: mit o ženi.\nStoga je naš istorijski zadatak, i samo naš, da definišemo ono što nazivamo opresijom u materijalstičkim terminima, da pokažemo da su žene klasa, što znači da su kategorije 'žena' kao i 'muškarac' političke i ekonomske kategorije, a ne večne. Naša borba usmerena je da potisne muškarce kao klasu, ne genocidnom već političkom borbom. Jednom kad klasa 'muškaraca' nestane, nestaće i klasa 'žena', jer robovi ne postoje bez gospodara. Naš prvi cilj, čini se, jeste da uvek podrobno odvojimo 'žene' (klasu u okviru koje se borimo) i 'ženu', mit. Jer za nas 'žena' ne postoji: to je samo imaginarna tvorevina dok su 'žene' proizvod društvenog odnosa. Mi smo to jako osećale kada smo svuda odbijale da nas nazivaju 'pokretom za oslobođenje žena'. Štaviše moramo uništiti mit izvan i unutar nas samih. 'Žena' nije svaka od nas, vec je to politička i ideološka tvorevina koja negira 'žene' (proizvod odnosa ekploatacije). 'Žena' je tu da nas zbuni, sakrije postojanje 'žena'. Da bismo bile svesne da smo klasa i da bismo postale klasa prvo moramo uništiti mit o 'ženi' zajedno sa svojim najzavodljivijim aspektima (mislim na Virginiu Woolf kada je rekla da da je prvi zadatak za ženu pisca da ubije 'anđela u kući'). Ali da bismo postale klasa ne moramo da potiskujemo naše pojedinačne ličnosti i pošto se nijedan pojedinac/pojedinka ne može svesti na njenu/njegovu potčinjenost takođe smo suočene sa istorijskom nužnošću konstituisanja nas samih kao induividualnih subjekata naše istorije. Verujem da je to razlog zbog čega se sada rađaju pokušaji 'novog' definisanja žene. Ono što je sada dovedeno u pitanje (i naravno ne samo što se tiče žena) jeste individualna kao i klasna definicija. Jednom kada neko prizna potlačenost taj-ta mora upoznati i osetiti činjenicu da sebe može da konstituiše kao subjekta (suprotno objektu potčinjenosti), da uprkos potčinjenosti može postati neko, da neko ima svoj sopstveni identitet. Borba nije moguća za nekog ko je lišen identiteta, nema unutrašnje motivacija za borbu, jer, iako se mogu jedino boriti sa drugima, prvo se moram boriti za sebe.\nPitanje individualnog subjekta istorijski je teško za svakog/svaku. Marksizam, kao poslednji avatar materijalizma, nauka koja nas je politički formirala, ne želi da čuje ništa o 'subjektu'. Marksizam je odbacio transcedentni subjekat, subjekat kao sastavni deo znanja (constitutive of knowledge), 'čistu' svest. Sve što se misli per se, pre celokupnog iskustva, završilo je u istorijskoj kanti za đubre, jer se tvrdilo da to postoji izvan stvari, da prethodi stvari, i da mu je potreban bog, duh ili duša da bi na taj način postojalo. To se naziva 'idealizmom'. Što se tiče pojedinaca/pojedinki, oni su samo proizvod društvenih odnosa, stoga njihova svest može biti samo 'otuđena'. (Marks u Nemačkoj ideologiji kaže da su pojedinci/pojedinke dominantne klase takođe otuđeni, iako su oni direktni stvaraoci ideja koje otuđuju klase koje su im potčinjene. Ali pošto crpe znatnu korist od sopstvene otuđenosti oni je podnose bez mnogo patnje). Postoji nešto što se naziva klasna svest, ali takva svest koja se ne odnosi na određeni subjekat, osim toga što on učestvuje u opštim uslovima eksploatisanja u isto vreme kao i ostali subjekti njegove klase, koji svi dele istu svest. Što se tiče praktičnih klasnih problema - izvan tradicionalno definisanih klasnih problema, sa kojima se neko može susresti, (na primer seksualni problemi), oni su smatrani 'buržoaskim' problemima koji će nestati sa konačnom pobedom klasne borbe. 'Individualista', 'subjektivista', 'malograđanin' - bile su etikete za bilo koga ko je iznosio probleme koji se nisu mogli svesti na samu 'klasnu borbu'.\nOtuda je marksizam članovima potlačene klase uskratio osobine subjekta. Učinivši to marksizam je, zbog ideološke i političke moći ove 'revolucionarne nauke' neposredno isprobavane na radničkom pokretu i svim drugim političkim grupama, sprečio sve kategorije potlačenih ljudi da se istorijski konstituišu kao subjekti (kao subjekti svoje borbe, na primer). To znači da se 'mase' nisu borile za sebe već za partiju ili svoju organizaciju. I kada se desila ekonomska transformacija (kraj privatnog vlasništva, stvaranje socijalističke države), nije došlo ni do kakve revolucionarne promene u novom društvu jer se ljudi sami nisu promenili.\nZa žene, marksizam je imao dva ishoda. Sprečio ih je da postanu svesne da jesu klasa i samim tim da se konstituišu kao klasa još dugo vreme, ostavljajući relaciju 'žena/muškarac' izvan društvenog poretka, pretvorivši je u prirodnu relaciju, za marksiste nesumnjivo jedinu, zajedno sa relacijom majke-deca, i tako što je klasni konflikt između muškaraca i žena sakrio iza prirodne podele rada (Nemačka ideologija). To se odnosi na teorijski (ideološki) nivo. Na praktičnom nivou, Lenjin, partija, sve komunističke partije do sada, uključujući i najradikalnije političke grupe, uvek su reagovali na bilo kakav pokušaj žena da razmišljaju i osnivaju grupe zasnovane na njihovom klasnom problem, optužujući ih za frakcionaštvo. Time što smo se ujedinile, mi žene delimo snagu ljudi. To znači da za marksiste žene pripadaju ili klasi buržoazije ili proletarijata, drugim rečima, muškarcima iz njihovih klasa. Pored toga, marksistička teorija ne dozvoljava ženama ništa manje nego drugim potlačenim klasama da se konstituišu kao istorijski subjekti, jer marksizam ne uzima u obzir činjenicu da se klasa takođe sastoji od pojedinaca, jednog po jednog. Klasna svest nije dovoljna. Moramo pokušati da filozofski (politički) razumemo koncepte 'subjekta' i 'klasne svesti' i na koji način oni funkcionišu u odnosu na našu istoriju. Kada otkrijemo da su žene objekat potčinjenosti i prisvajanja, u samom trenutku kada toga postajemo svesne/i, mi postajemo subjekti u smislu kognitivnih subjekata, putem apstrahovanja. Svest o potlačenosti nije samo reakcija na potlačenost (boriti se protiv). To je takode celokupna konceptualna reevaluacija društvenog sveta, njegova reorganizacija sa novim konceptima, sa tačke gledišta potlačenih. To je ono što bih ja nazvala nauka o opresiji koju stvaraju potčinjeni. Taj proces shvatanja realnosti mora da preduzme svako od nas: nazovimo to subjektivnom, kognitivnom praksom. Kretanje napred i nazad iznedu nivoa realnosti (i konceptualna i materijalna realnost opresije, jesu društvene realnosti) postiže se kroz jezik.\nMi smo te koje se istorijski moramo prihvatiti poduhvata definisanja individualnog subjekta u materijalističkim terminima. To se zaista čini nemogućim jer su materijalizam i subjektivnost uvek bili međusobno isključivi. Pa ipak, radije nego da očajavamo da ćemo ikad razumeti, moramo prepoznati potrebu za dostizanjem subjektivnosti time će se mnoge od nas odreći mita o 'ženi' (mit o ženi samo je zamka koja nas sputava). Ta realna potreba svakog od nas da postoji kao pojedinac/pojedinka, kao i član klase, je možda prvi uslov za ostvarenje revolucije, bez koje ne može biti prave borbe ili transformacije. Ali i suprotno je takođe tačno: bez klase i klasne svesti nema pravih subjekata, već samo otuđenih pojedinaca/pojedinki. Da bi žene odgovorile na pitanje individualnog subjekta u materijalističkim terminima, prvo treba da pokažu, kao što su i lezbejke i feministkinje uradile, da su navodno 'subjektivni', 'individualni', 'privatni' problemi ustvari društveni, klasni problemi; da za žene seksualnost nije individualno i subjektivno izražavanje, već društvena institucija nasilja. Ali kada jednom pokažemo da su takozvani lični problemi ustvari klasni, još uvek će nam ostati pitanje subjekta svake pojedinačne žene, ne mita, već svake od nas. Upravo po tom pitanju možemo reći da se nova lična i subjektivna definicija za celokupno čovečanstvo da naći samo izvan kategorija pola (muškarac i žena) i da pojava novih subjekata prvo zahteva uništavanje kategorije pola, kraj njihove upotrebe i odbacivanje svih nauka koje još uvek te kategorije koriste kao svoje fundamentalne (praktično sve društvene nauke).\nTime što ćemo uništiti 'ženu' ne znači da je naš cilj, u nedostatku fizičkog uništenja, da uništimo lezbejstvo zajedno sa kategorijama pola, jer je lezbejstvo za sada jedini društveni oblik u kome možemo živeti slobodno. Lezbejka je jedini koncept za koji znam da je izvan kategorija pola (žena i muškarac), jer imenovani subjekat (lezbejka) nije žena ni u ekonomskom, političkom, ili ideološkom smislu. Ono što čini ženu jeste specifični društveni odnos prema muškarcu, odnos koji smo prethodno nazvale ropstvo (servitude) (16), odnos koji implicira ličnu i fizičku obavezu kao i ekonomsku ('nasilno prebivalište' (forced residence) (17), domestic corvée (kućni kuluk), bračne dužnosti, neograničena proizvodnja dece itd.), odnos koji lezbejke izbegavaju tako što odbijaju da budu ili ostanu heteroseksualne. Mi smo begunci iz naše klase isto kao što su bili američki robovi koji su bežali od ropstva i postajali slobodni. Za nas je to apsolutna nužnost; naš opstanak zahteva da svu našu snagu usredsredimo na uništavanje klase žena u okviru koje muškarci prisvajaju (appropriate) žene. To se jedino može postići uništavanjem heteroseksualnosti kao društvenog sistema koji je zasnovan na potlačenosti žena od strane muškaraca i koji proizvodi doktrinu razlike između polova da bi time opravdao ovo potčinjavanje.\n1. Christie Delphy, 'Pour un féminsme matérialiste,' L'Arc 61 (1975). Translated as 'For a Materialist Feminism,' Feminist Issues 1, no. 2 (Winter 1981).\n2. Colette Guillaumin, 'Race et nature: Systčme des marques, idée de groupe naturel et rapports sociaux,' Pluriel, no. 11 (1977). Translated as 'Race and Nature: The System of Marks, the Idea of a Natural Group and Social Relationships,' Feminist Issues 8, no. 2 (Fall 1988).\n3. I use the word society with an extended anthropological meaning; strictly speaking, it does not refer to society, in that lesbian societies do not exist completely autonomously from heterosexual social systems.\n4. Simone de Beauvoir, The Second Sex (New York: Bantam, 1952), p. 249.\n5. Redstockings, Feminist Revolution (New York: Random House, 1978), p. 18.\n6. Andrea Dworkin,'Biological Superiority: The World's Most Dangerous and Deadly Idea,' Heresies 6:46.\n7. Ti-Grace Atkinson, Amazon Odyssey (New York: Links Books, 1974), p. 15.\nDworkin, op. cit.\n8. Guillaumin, op. cit.\n9. de Beauvoir, op. cit.\n10. Guillaumin, op. cit.\n11. Dworkin, op. cit.\n12. Atkinson, p. 6: 'If feminism has any logic at all, it must be working for a sexless society.'\n13. Rosalind Rosenberg, 'In Search of Woman's Nature,' Feminist Studies 3, no. ˝ (1975): 144.\n14. Ibid., p. 146.\n15. In an article published in L'Idiot International (mai 1970), whose original title was 'Pour un mouvement de libération des femmes' ('For a Women's Liberation Movement').\n16. Christiane Rochefort, Les stances a Sophie (Paris: Grasset, 1963).\nPreuzeto iz: Lesbian and Gay Studies Reader, ed. H. Abelove, M.A. Barale i D. Halperin, New York - London, 1991. str. 103-109.\nPrevod :V. V.


Zdravo dijete: Sisanje palca i grickanje noktiju kod djece\nSisanje palca i grickanje noktiju kod djece\nTaman ste svoju ćerkicu odvikli od sisanja palca ili od upornog izbacivanja cucle iz usta, a ona vam „doskočila“ – počela je grickati nokte. Deca to počinju raditi ili iz dosade, ili zbog izloženosti stresu, iz radoznalosti ili jednostavno zato jer uživaju u tome. Za razliku od sisanja palca, grickanje noktiju je navika koja se može preneti i u zrelije životno doba. Vrlo često deca su u stanju sama se osloboditi ove loše navike, ali ukoliko to ne učine, evo kako ćete im pomoći:\nUsmerite mu pažnju na nešto drugo\nUkoliko možete tačno definisati u kojim situacijama dete najčešće pribegava ovoj navici, pokušajte mu pažnju zaokupiti nečim drugim, igračkom, nekom jednostavnom igricom prstima i slično.\nPokušajte „ogaditi“ ovu naviku\nPre svega, vodite računa o higijeni noktiju deteta, redovno mu ih režite tako da nema šta grickati. Isto tako, danas na tržištu postoji mnoštvo preparata kojim mu možete premazati nokte tako da će teško ponovo staviti nokte u usta. Veliki broj roditelja tvrdi da je reč o izuzetno efikasnim preparatima, mada eksperti i pedijatri smatraju da su ovi preparati mnogo efikasniji kod starije dece.\nPotražite savet pedijatra\nSvi će vam verovatno reći da će ta navika vremenom nestati sama od sebe. Međutim, neretko deca raskrvare prstiće, a nije malo njih koja uz grickanje noktiju čupkaju i vlastitu kosu, što je ipak destruktivno ponašanje. Možda je vaše dete izloženo preteranom stresu ili anksioznosti, što može biti uzročnik destruktivnog ponašanja.\nIzbegavajte preterane reakcije\nJedan od frustrirajućih momenata u podizanju dece je i činjenica da su ona u uzrastu od tri, četiri, pet godina podmitljivija, pa ih možete pridobiti nekim jednostavnim stvarima. Tako ćete, na primer, svoju ćerkicu pridobiti ako joj nokte namažete lakom i kažete da ih tada ne sme grickati jer će pokvariti lak. Ono što nikako ne smete učiniti jeste kažnjavanje, vika i slično, jer tako ćete samo postići potpuno suprotan efekat.\nŠta još možete učiniti da se izborite sa ovom lošom navikom vašeg deteta? Većina eksperata se slaže da je najbolji način pokušati “zaposliti” ruke deteta nečim drugim i tako skrenuti pažnju sa grickanja noktiju. Neki čak preporučuju nagrađivanja deteta kada uočite da to ne radi. Na taj način ćete mu podići samopouzdanje, a na vama je, pošto najbolje poznajete vlastito dete, da osmislite koji je najbolji način nagrađivanja.\nZbog sisanja prsta dete može da ima nepravilan zagriz, isturene zube, deformisanu vilicu, problem sa izgovorom pojedinih glasova...\nStoga, ako primetite da vaše dete iznenada i učestalo radi nešto od ovoga, zapitajte se šta mu se događalo prethodnih dana, da li je gledalo neki strašan film, da li je pretrpelo nekakav stres, da li je imalo konflikt sa vršnjacima...\nSisanje palca je normalna, prolazna faza u razvoju deteta. Reč je o "zaostavštini" iz ranog detinjstva, koje podseća na hranjenje. Ultrazvučne slike pokazuju da beba sisa palac još u majčinom stomaku! Deca ponekad izaberu kažiprst, ali najčešće je palac taj koji strada.\nMeđu bebama je ova pojava kao “dobar dan”,jer je reč o prirodnom nagonu koji se obično smanjuje posle šestog meseca života. Ali, mnogi i posle tog perioda nastavljaju sa ovom navikom da bi se smirili kada su uplašeni, gladni, umorni, kada im je dosadno... Čak 45 odsto dvogodišnjaka sisa prst ali, na sreću, malo njih zadrži tu naviku do 11. godine. U stvari, većina dece se ove navike reši između 3. i 5. godine, da bi je potpuno napustili kada pođu u školu.\nKakve posledice može da ostavi sisanje palca? Prvo, dete zbog toga može da ima nepravilan položaj zuba, nepravilan zagriz, isturene zube, u najgorem slučaju i deformisanu vilicu, a može da ima i problem sa izgovorom pojedinih glasova. U svakom slučaju, roditelji bi trebalo da dete nateraju da se ove navike reši pre nego što počnu da mu niču stalni zubu. Ako je sasvim malo, ponudite mu anatomski oblikovanu dudu "varalicu".\nDetetu starijem od četiri godine predložite nagradu ako ceo dan ili sedmicu izdrži a da ne sisa palac. Ili, ubedite ga da u toku noći drži zavoj na palcu ili da spava sa rukavicama. Sa starijom decom treba porazgovarati i reći im zašto nije dobro to što rade, da su im ruke prljave, da im zubi zbog toga neće biti lepi...\nManje opasna od prethodne dve, ali jednako iritantna, jeste navika uvijanja i čupkanja kose, kao i sisanje vrhova. Ona je karakterističnija za devojčice. Može da se javi u najranijem detinjstvu, ali i da potraje sve do adolescencije. Ili, što je interesantnije, da se kod nekih devojaka pojavi tek tada. Uvrtanje pramenova kose izaziva prijatno prisećanje na najranije detinjstvo, blizak kontakt sa majčinim telom ili odećom. I, nije "neizlečivo"!\nUkoliko ove navike nisu prestale sa detetovim polaskom u školu, moraćete da preduzmete neke korake. Jedini koji treba da izbegnete jeste vikanje na dete. Budite tolerantni, jer je to najbolji i najbrži način da vaše dete prestane da radi nešto što ne priliči njegovom uzrastu. Procenite li da mu samo treba pažnja, onda mu se posvetiti. Ako mislite da je reč o manipulaciji, potpuno ga ignorišite. Ali, nipošto ga ne kažnjavajte, jer će to izazvati kontraefekat. Dakle, umesto da nastupite zapovednim tonom, priđite mu sa predlogom ("Ako pustiš noktiće da narastu, nalakiraćemo ih") i nastojte da održite obećanje. Ako je reč o dečaku, onda smislite nešto što će ga uposliti i odvući mu pažnju od novog ataka zubića na nokte. Na primer, dajte mu plastelin, igrice u skladu sa njegovim uzrastom...\nOznake: djeca, grickanje noktiju, sisanje palca


„Bljutavo i zastrašujuće“ | Politika | DW | 20.01.2017\nOni su snimili incident unutar sale...\n...a onda su izbačeni pa možda nisu mogli da snime, ali mogu da znaju šta se desilo. Zašto smo osuđeni na besramne tvrdnje o tome da se neko sudario sa vratima – od Šešelja i kore sa bananom nismo imali tu vrstu bestidnosti.\nPolicija pored srušenih objekata u Savamali, maj 2016.\nKarapandža: Plagijati se guraju pod tepih\nPlagirani doktorati političara neće dobiti epilog, osim možda u slučaju Siniše Malog, kaže za DW Raša Karapandža, profesor finansija iz Vizbadena. Veruje da akademska zajednica ćuti jer se dobro seća devedesetih. (12.01.2017)\nSNS u revolucionarnom zanosu\nSrbiju sledeće godini očekuju redovni predsednički izbori, ali se sve više govori i o vanrednim parlamentarnim. To bi bio četvrti izborni ciklus u poslednjih pet godina i ta činjenica mnoge je naterala na razmišljanje. (09.12.2016)\nJanković: Arbitrarno stanje samovlašća\nNakon apela sto javnih ličnosti da se kandiduje za predsednika, zaštitnik građana Saša Janković u intervjuu za DW priča o izborima, bespravnoj gradnji i bespravnom rušenju, i o tome šta nam to govori o pravnoj državi. (26.11.2016)\nKo sa kime protiv Vučića?\nSedam meseci pred predsedničke izbore u Srbiji o mogućim kandidatima ima više špekulacija nego izvesnosti. Posebno se nagađa o zajedničkom nastupu „građanske opozicije“. Ima li takav kandidat šanse protiv Vučića? (07.10.2016)\nKljučne reči Srbijanka Turajlić, Srbija, Kosovo, Aleksandar Vučić, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/2W6Tm


Vujošević: Prolazak iz grupe bi bio iznenađenje - SportSport.ba\nSelektor košarkaške bh. reprezentacije Duško Vujošević, za razliku od Džanana Muse, nije zadovoljan žrijebom.\nA. Pašić 24.08.17. 13:01\nŽrijeb u Minhenu je našu reprezentaciju smjestio u grupu E, u kojoj će se izabranici Duška Vujoševića za plasman na Svjetsko prvenstvo boriti sa selekcijama Belgije, Francuske i Rusije.\n"Svjesni smo da smo u sastavu u kojem smo nastupali napravili veliki uspjeh plasmanom u kvalifikacije. Jedna stvar je najbolja ekipa koju smo mogli sastaviti i ona koja se sastavila. Kada je u pitanju žrijeb, ne znam po kojem kriteriju je pravljen, ali rekao bih da nismo imali sreće. Bilo je i lakših grupa, poput C. Po mom mišljenju, prolazak bi bio iznenađenje", kazao je Vujošević.\nVujošević smatra kako se treba osmisliti strategija.\n"Ovaj tim treba pojačati, ali da pritom ne izgubi entuzijazam i borbenost koji je bio prisutan u proteklom periodu. Svako ko misli da nas čašćava svojim prostim prisustvom, a ne da dođe raditi i boriti, nije nam potreban. Prostora za napredak svakako ima...", kazao je, između ostalog, Vujošević.