Logori za Hrvate na teritoriji Srbije - Zona Neodgovornosti\nLogori za Hrvate na teritoriji Srbije\n„Iz Banatskog Despotovca mobilisano je 35 rezervista koji se još nalaze u Zrenjaninu. Imam informaciju da dana 08.09.1991. godine, nisu dobili ručak u kasarni tako da je rodbina bila prinuđena da donese hranu za svoje najbliže. Čujem da naša država poštujući međunarodne konvencije obezbeđuje redovnu ishranu za zarobljenike u logoru u Begejcima, a svi znamo da su to okoreli neprijatelji Srbije. Pitam kako je moguće da neprijatelje hranimo bolje nego naše vojnike?“\nA.Š, delegat VMZ, na 126. sednici Izvršnog saveta Skupštine opštine Zrenjanin održanoj 18. novembra 1991. godine\nNakon tromesečne opsade grada, Jugoslovenska narodna armija (JNA) je, uz pomoć srpske Teritorijalne odbrane (TO) i dobrovoljačkih jedinica, zauzela Vukovar 18. novembra 1991. godine. Po zauzimanju grada, JNA je zarobila veliki broj pripadnika hrvatskih snaga i civila, među kojima je bilo ranjenika, žena, maloletnika i starijih osoba, sa namerom da izvrši razmenu za zarobljene pripadnike JNA.\nJNA je zarobljenike autobusima i kamionima prebacivala na teritoriju Vojvodine gde je, već u septembru 1991. godine, bilo formirano nekoliko logora za ratne zarobljenike sa teritorije Hrvatske.\nDirektiva komandanta 1.VO za operaciju u Slavoniji 19. septembar 1991. godine\nPrepis operativnog izveštaja OB Gmtbr Upravi bezbednosti SSNO\nNa čelu 1. VO se do druge polovine septembra 1991. godine nalazio general-pukovnik Aleksandar Spirovski, nakon čega je na to mesto postavljen general-pukovnik Života Panić. Načelnik UB SSNO bio je general Aleksandar Vasiljević.\nSredinom septembra 1991. godine formiran je prvi logor na teritoriji Srbije u napuštenom lovačkom domu na periferiji naselja Begejci u opštini Žitište. Ovaj logor formiran je na osnovu usmenog naređenja saveznog sekretara za narodnu odbranu Veljka Kadijevića, izdatog 14. septembra 1991. godine.\nIstovremeno sa formiranjem prvog logora, komanda 1. VO formirala je i komisiju za „identifikaciju, obezbeđenje i regulisanje statusnih pitanja lica lišenih slobode u sukobima na teritoriji Republike Hrvatske“. Ova komisija, sastavljena od oficira 1. VO JNA, imala je zadatak da napravi evidenciju lica lišenih slobode, kao i da utvrdi mesta prikupljanja i način njihovog smeštaja, način njihovog materijalnog i finansijskog zbrinjavanja, kao i razmene.\nNaređenje komande 1. VO str. pov. br. 5-86 od 15. septembra 1991. godine\nUbrzo je Komanda 1. VO donela „Uputstvo o postupanju prema licima koja se u vezi sa unutrašnjim oružanim sukobima na teritoriji 1. VO nađu u vlasti jedinica JNA“. Uputstvom je predviđeno da se „smeštaj lica lišenih slobode vrši u sabirnim centrima čiju lokaciju u okviru svoje zone odgovornosti određuje komandant korpusa i komandant 1. vojne oblasti“. Istim uputstvom je definisano da „spoljne i unutrašnje obezbeđenje sabirnih centara vrše jedinice Vojne policije.\nUputstvo o postupanju prema licima koja se u vezi sa unutrašnjim oružanim sukobima na teritoriji 1. VO nađu u vlasti jedinica JNA od 24. septembra 1991. godine\nFormalno, komandante svih logora postavljala je komanda 1. VO. Međutim, iz iskaza zatočenika ovih logora, ali i pojedinih dokumenata, jasno je da je za logore bila nadležna Uprava bezbednosti Saveznog sekretarijata za narodnu odbranu na čijem čelu je u to vreme bio general Aleksandar Vasiljević.\nSSNO je u logore upućivala operativne grupe organa bezbednosti, zadužene za identifikaciju lica po prihvatu u zarobljeničke logore, vođenje informativnih razgovora sa zarobljenim licima i izveštavanje Upravi bezbednosti o tome.\nOdluku o tome ko ima pravo pristupa ovim logorima – a u njih su dolazili i pripadnici teritorijalne odbrane sa područja Vukovara, kao i pripadnici milicije SAO Slavonije, Baranje i Zapadnog Srema (SAO SBZS), donosila je upravo Uprava bezbednosti.\nDopis Jugoslava Maksimovića upućen pukovniku Gligoreviću iz UB SSNO\nU svom istraživanju, Fond za humanitarno pravo (FHP) je utvrdio da su stražari i čuvari u logorima bili pripadnici rezervnog sastava Vojne policije JNA, dok su osobe koje su ispitivale zatočenike bili oficiri JNA, kao i pripadnici Teritorijalne odbrane i milicije sa teritorije takozvane SAO SBZS.\nNajveći logor formiran u Srbiji nalazio se u Kazneno-popravnom domu (KPD) Sremska Mitrovica. Pored ovog logora postojali su i logori u banatskim selima Begejci i Stajićevo, zatim u kasarni JNA u Aleksincu i Kazneno-popravnom domu u Nišu. Iz ovih logora pojedini zatočenici prebacivani su u prostorije Vojno-istražnog zatvora u Beogradu.\nU Srbiji su postojali i manji, prolazni logori i centri u kojima su zatočenici boravili nekoliko dana, da bi zatim bili prebačeni u neke od većih logora. Takvih\nje bilo više, zarobljeni Hrvati svedoče o objektima u Šidu, nastavnom centru Vojne policije u Bubanj Potoku i kasarni JNA u Paragovu i dr.\nSredinom septembra 1991. godine formiran je prvi logor na teritoriji Srbije u napuštenom lovačkom domu na periferiji naselja Begejci u opštini Žitište. Ovaj logor formiran je na osnovu usmenog naređenja generala Veljka Kadijevića, izdatog 14. septembra 1991. godine.\nZa formiranje logora u Begejcima, bila je zadužena komanda 12. korpusa JNA, takozvanog Novosadskog korpusa, na čijem čelu je bio general-major Mladen Bratić. Nakon njegove pogibije u novembru 1991. godine, na čelo Novosadskog korpusa postavljen je general-major Andrija Biorčević.\nStruktura 1. Vojne oblasti JNA\nPotvrda o otpuštanju iz logora\nKomandant logora u Begejcima bio je potpukovnik Nikola Petrović iz garnizona Zrenjanin.\nUprkos formalnom postavljanju potpukovnika Nikole Petrovića za komandanta logora, zatočenici logora u Begejcima svedoče o tome da je stvarnu nadležnost nad logorom imao potpukovnik Miroslav Živanović načelnik Odseka za opšte i kancelarijske poslove u UB SSNO, kojeg su viđali u logoru i koji im se predstavljao kao komandant logora.\nIzjava svedoka B.Š.\nU prvoj polovini oktobra 1991. godine, u Begejce su iz kasarne JNA u Bubanj Potoku stigli prvi zatočenici – civili i borci hrvatskih snaga iz Berka, Šarengrada, Opatovca, Iloka, Tovarnika i Valpova.\nPočevši od 11. novembra, dovoženi su hrvatski civili iz sabirnog centra „Velepromet“ zarobljeni u vukovarskim naseljima „Boško Buha“, „Švapsko naselje“ i drugih koje je JNA, zajedno sa TO i dobrovoljačkim jedinicama, zauzela početkom novembra.\nTreća velika grupa zatvorenika stigla je u logor u nekoliko autobusa, nakon predaje hrvatskih civila i boraca 20. novembra u Borovu.\nU logoru u Begejcima su bili zatočeni i maloletnici i oni stariji od 85 godina. Bilo je zatočeno i oko 37 žena. U trenutku zatvaranja ovog logora u njemu se nalazilo\nLogor na ekonomiji Livade u selu Stajićevo formiran je 20. novembra 1991. godine, na osnovu naređenja 1. VO od 15. septembra 1991. godine. Ovaj logor bio je u zoni odgovornosti 24. korpusa JNA, čija je komanda zajedno sa organima bezbednosti komande 1. VO, bila zadužena za formiranje, organizaciju i kontrolu u logoru. Prema naređenju komande 1. VO, „[k]adar za Sabirni centar“ obezbeđen je od ljudstva iz garnizona Zrenjanin.\nNaređenje za formiranje i organizaciju rada Sabirnog centra u selu Stajićevo SO Zrenjanin od 20. novembra 1991. godine\nDva dana nakon formiranja komanda 1. VO JNA je izvestila Glavni štab oružanih snaga SFRJ o formiranju 33. logora za ratne zarobljenike u selu Stajićevo.\nDnevni operativni izveštaj 1. VO od 22. novembra 1991. godine\nKao i u Begejcima, za komandanta logora imenovan je potpukovnik Nikola Petrović iz garnizona Zrenjanin, međutim stvarnu kontrolu je imao potpukovnik Miroslav Živanović iz Uprave bezbednosti.\nIzjava svedoka Ž.P.\nVećina zatočenika u logoru u Stajićevu bila je zarobljena na području Vukovara nakon pada grada.\nU ovom logoru je bilo žena, maloletnika i ranjenika. U Stajićevu je duže vreme zadržano oko 660 zatočenika, a ukupno je kroz logor prošlo više od\nKomanda 1. VO JNA je 21. novembra 1991. godine izdala naređenje za formiranje logora u KPD Sremska Mitrovica, koje je glasilo:\nNaređenje za formiranje i organizaciju rada Sabirnog centra pri KPD Sremska Mitrovica od 22. novembra 1991. godine\nPrema istom naređenju, za upravnika logora u sastavu KP Domu Sremska Mitrovica određen je oficir iz 1. VO i to je bio major JNA Zoran Ranđelović. Međutim, logoraši svedoče o prisustvu potpukovnika Miroslava Živanovića iz Uprave bezbednosti SSNO i u ovom logoru.\nIzjava svedoka G.V.\nPrema podacima Ministarstva odbrane Republike Srbije, Živanović je tokom 1991. i 1992. godine privremeno upućen iz garnizona Beograd u garnizon Sremska Mitrovica.\nPored toga, naređenje Personalne uprave SSNO upućuje na to da je Miroslav Živanović 7. januara 1992. godine poslat u „centar za ratne zarobljenike“ u Sremskoj Mitrovici.\nNa čelu operativnog tima za istrage Uprave bezbednosti SSNO u KP Domu Sremska Mitrovica bio je pukovnik Jugoslav Maksimović, a obezbeđenje ovog logora i „vršenje policijskih poslova oko lica lišenih slobode“ i smeštenih u ovom logoru određeno je 10 vojnih policajaca 1. vojne oblasti.\nU KP Domu Sremska Mitrovica bilo je zatočeno i oko 90 žena. U ovom logoru je duže vreme zadržano oko 1.600, a ukupno je prošlo oko\n. Zatočenici su zadržavani od nekoliko dana do devet meseci. Logor je zatvoren sredinom avgusta 1992. godine.\nOdgovor MO br. 10566-9/19 od 24. januara 2020. godine\nTwelfth Prosecution Motion for leave to amend its Rule 65ter exhibit list 1. jul 2013. godine Hadžić\nKasarna JNA u Aleksincu\nDana 22. novembra 1991. godine komanda 1. vojne oblasti naredila je prebacivanje 400 zarobljenika iz kazneno-popravnog doma u Sremskoj Mitrovici u Aleksinac zbog nedostatka mesta. Prebacivanje zatočenika je izvršeno sa osam autobusa pod komandom oficira iz 376. autotransportnog bataljona JNA.\nNaređenje komande 1. VO od 21. novembra 1991. godine\nIzjava svedoka M.G.\nLogor u Nišu se nalazio u okviru Kazneno-popravnog doma u Nišu. Ovaj logor je bio pod kontrolom Vojne policije JNA.\nNije jasno ko je bio zapovednik ovog logora. Naime, u izjavama logoraši navode da je zapovednik logora u Nišu bio izvesni pukovnik Radulović. Logoraši se sećaju da je Radulović bio na službi u Šibeniku ili Zadru pre nego što je postao zapovednik logora u Nišu, kao i da je bio zarobljen od strane Hrvatske vojske pre dolaska u Niš. U izjavi datoj medijima Branimir Kosec, sveštenik iz Vukovara, koji je bio u logoru u Nišu, seća se da je komandant logora bio izvesni pukovnik Jovanović.\nIz tog razloga, Fond za humanitarno pravo je Ministarstvu odbrane uputio zahtev za pristup informacijama od javnog značaja sa pitanjem ko je bio komandant logora u Nišu u periodu od 18. novembra 1991. godine do 26. februara 1992. godine. Prema\nvojske koji smo dobili Komanda kopnene vojske ne poseduje tražene informacije.\nMeđu ispitivačima u Nišu bili su i pripadnici Vojne policije iz vojne pošte 1219 Niš, dok su stvari oduzete od zarobljenika predate VP 1410.\nIzjava svedoka Z.R.\nU KP Dom u Nišu prvi zatočenici su prebačeni u novembru 1991. godine iz Sremske Mitrovice usled nedostatka mesta. Po zatvaranju logora u Begejcima i Stajićevu u drugoj polovini decembra 1991. godine, deo zatočenika je prebačen u Niš. Prema podacima FHP-a, među zatočenicima u KP domu u Nišu nije bilo žena, ali je bilo maloletnika.\nIz ovog logora oslobođeno je\nVojno – istražni zatvor u Beogradu\nOd decembra 1991. do početka leta 1992. godine više grupa zarobljenih pripadnika Zbora narodne garde i MUP-a Hrvatske je iz logora prebačeno u Vojno-istražni zatvor u Beogradu. Ovde su duže bili smešteni oni zarobljenici protiv kojih je Vojno tužilaštvo vodilo istragu i podizalo optužnice.\nIz ovog logora sredinom avgusta 1992. godine oslobođeno je oko 120 zatočenika.\nIzbor iz vojnih glasila\nO zločinu i kazni, Narodna armija, 16.4.1992. godine\nKazna za oružanu pobunu, Narodna armija 7.5.1992. godine\nTrojici okrivljenih smrtna kazna, Vojska, 02.7.1992. godine\nPlavi 5 osuđen na smrt, Vojska 23.7.1992. godine\nUslovi boravka u logorima\nU svim logorima zatočenicima je bio ograničen pristup vodi i sredstvima za održavanje higijene. Zatočenici su spavali na betonskom podu sa slamom ili na strunjačama, izuzev u KPD Niš gde su bili smešteni u ćelijama u kojima su postojali kreveti na sprat. Toaleti u Stajićevu i Begejcima su bili improvizovani poljski toaleti. U ovim logorima nije bilo grejanja. Zbog velikog broja zatočenika u većini ovih objekata zatočenici su spavali na veoma malom prostoru, ležeći jedni uz druge „kao sardine“.\nZatočenicima je bilo zabranjeno kretanje unutar logora bez dopuštenja stražara. Hrane u logorima nije bilo dovoljno i bila je lošeg kvaliteta.\nIzjave svedoka date FHP-u\nPsihičko i fizičko zlostavljanje logoraša\nZatočenici logora u Srbiji, naročito oni za koje se sumnjalo da su bili pripadnici Zbora narodne garde ili MUP-a Hrvatske, bili su svakodnevno izloženi psihičkom i fizičkom zlostavljanju, nasilju i torturi od strane oficira i rezervista JNA, pripadnika TO sa područja Vukovara, kao i pripadnika milicije SAO SBZS koji su dolazili u logore. Svi logoraši su bili izloženi ponižavanju i izgladnjivanju.\nOd posledica zlostavljanja ili usled nepružanja adekvatne medicinske pomoći u logorima na teritoriji Srbije preminulo je najmanje 14 logoraša.\nZatočenici su odvođeni u posebne prostorije na ispitivanja koja su bila praćena premlaćivanjem, vređanjem i maltretiranjem zatočenika. Prisiljavani su da potpišu pripremljene izjave u kojima je bilo navedeno da su odgovorni za ratne zločine, da su počinili silovanja ili ubistva.\nStražari i čuvari u logorima bili pripadnici rezervnog sastava Vojne policije JNA koje su logoraši znali uglavnom samo po nadimcima ili prezimenima; dok su osobe koje su ispitivale zatočenike bili oficiri JNA, kao i pripadnici TO i milicije SAO SBZS.\nIspitivači u logorima u većini slučajeva nisu govorili imena zatočenicima, te su oni mogli samo da ih identifikuju po činovima i uniformi ili, najčešće, kao vojna lica. Neki od ispitivača su prilikom isleđivanja zatočenika koristili nadimke ili pseudonime.\nLogori u Begejcima i Stajićevu zatvoreni su u decembru 1991. godine, kada je deo zatočenika razmenjen, a deo prebačen u logore u Sremskoj Mitrovici, Nišu, Aleksincu i Beogradu. Logor u Nišu zatvoren je u februaru 1992. godine, dok su logoraši u Sremskoj Mitrovici i Vojno-istražnom zatvoru u Beogradu ostali do sredine avgusta 1992. godine kada je organizovana razmena zarobljenika po principu „svi za sve“.\nLogori za Hrvate u Srbiji bili su predmet dve optužnice Tužilaštva MKSJ, i to u predmetima protiv Slobodana Miloševića i Gorana Hadžića. Optužnica je bivšeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića teretila, između ostalog, i za „dugotrajno i rutinsko zatvaranje i zatočenje više hiljada hrvatskih i drugih nesrpskih civila u zatočeničkim objektima u Hrvatskoj i izvan nje, uključujući zatvoreničke logore koji su se nalazili u […] Srbiji“, kao i za uspostavljanje i održavanje nehumanih životnih uslova za hrvatske i druge nesrpske civile zatočene u zatočeničkim objektima, te za mučenje, premlaćivanje i ubijanje hrvatskih i drugih nesrpskih civila zatočenih u ovim objektima.\nGoran Hadžić, predsednik Vlade samoproglašene SAO Slavonija, Baranja i Zapadni Srem i nakon toga predsednik Republike Srpske Krajine, pred Tribunalom je optužen za protivpravno zatvaranje ili pritvaranje u nehumanim uslovima Hrvata i drugih nesrba u nekoliko zatočeničkih objekata u Srbiji, poput Stajićeva, Begejaca, zatvora u Sremskoj Mitrovici, zatvora u Šidu, kao i nekoliko objekata u Hrvatskoj.\nOvi postupci okončani su smrću optuženih.\nUdruga pravnika Vukovar 1991. i FHP su u maju 2008. godine podneli krivičnu prijavu Tužilaštvu za ratne zločine u kojoj je imenom, prezimenom ili nadimkom navedeno 54 zapovednika i stražara u logorima u Srbiji – KPD Sremska Mitrovica, KPD Niš, VIZ u Beogradu, Begejci i Stajićevo. Dve godine kasnije zamenik tužioca za ratne zločine izjavio je da je u toku pretkrivični postupak, međutim do danas je u Srbiji samo jedna osoba osuđena za zločine počinjene u logorima na teritoriji Srbije.\nPotpukovnik Miroslav Živanović preminuo je 2013. godine.\nProtiv Aleksandra Vasiljevića u toku je postupak pred hrvatskim pravosuđem. Suđenje se odvija u odsustvu optuženog.\nU Srbiji danas ne postoji sećanje na logore u kojima su bili zatočeni Hrvati 1991. i 1992. godine.\nPrethodnih godina bivši zatočenici logora u Srbiji uputili su više zahteva vlastima u Srbiji za postavljanje spomen obeležja na mestima zatočenja. Inicijativa je najdalje otišla 2009. godine kada je sa predstavnicima lokalne vlasti u Zrenjaninu dogovorena poseta logoraša Stajićevu, polaganje cveća i otkrivanje spomen ploče. Ova inicijativa je naišla na protiviljenje udruženja ratnih vojnih invalida i dela javnosti zbog čega je ranije dogovorena poseta otkazana uz izgovor da vlasti Srbije ne mogu da garantuju bezbednost posetiocima.\nU julu 2016. godine tadašnji premijer, a današnji predsednik Srbije Aleksandar Vučić, primio je članove Udruge pravnika Vukovar 1991 i tom prilikom obećao je da će učiniti sve što je potrebno da se identifikuju lica koja su počinila zločine nad zatočenicima u pet logora u Srbiji tokom devedesetih, kao i da će biti podignut spomenik žrtvama.\nDo realizacije spomenika nije došlo, a donošenjem Zakona o ratnim memorijalima 2018. godine to je gotovo u potpunosti onemogućeno jer takav spomenik svakako ne bi bio „od značaja za negovanje tradicije oslobodilačkih ratova Srbije“ kako Zakon propisuje.\nImena zatočenika, Stajićevo, 25. maj 2009.\nSredinom 2017. godine, tadašnja predsednica Republike Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović saopštila je javnosti da je postignut dogovor sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem o poseti logoraša Stajićevu.\nZvaničnici Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem ovu vest nikada javno nisu komentarisali. Poseta do danas nije realizovana.


Draganu Mirković nahvalio portorikanski pevač: Ona je srpska Madona ili Lejdi Gaga! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\n19:58 17. JUL 2014.\n"Snimio sam pesmu "Don't go away", a onda shvatio da bi trebalo da bude duetska. Moj menadžer je dobar prijatelj sa Draganom Mirković i tako se rodila ideja da je otpevamo zajedno", rekao je Felisijano i dodao da postoje dve verzije duetske pesme - na engleskom i španskom.\nFoto: Alo.rs/Dimitrije Goll


(FOTO) MILICA DABOVIĆ NEDAVNO JE POSTALA MAJKA, A SADA PORUČUJE ŽENAMA: Budi ponosna, prošla si kroz čuda i nisi odustala!\n05.01.2018. 18:53h 05.01.2018. 20:00h\nBivša košarkašica se nedavno porodila, a sada je uputila dirljivu poruku svim ženama koje su se našle u njenoj koži.\nMilica Dabović jednostavno blista od kada je postala majka, pa je poslala poruku na Instagramu koja je sve dirnula.\n"Mama - kako to sada anđeoski zvuči, da ne poveruješ... Budi ponosna majka,ponosna žena. Rodila si sebi princa, uči ga od malena da ljubav je lepa sve dok ima neko da ti je daje. Da ljubav se čeka i srce nikad verovati ne prestaje".\n"Budi ponosna na sebe, prošla si kroz čuda nikad nisi odustala od cilja i od svog truda. Nikad nisi odustala od njega koji sad krila ti daje. Nisi odustala od ljubavi koja nikada ne prestaje. Ne treba ti muško da bi bila snažna. Ti si njegova kraljica, njemu ćeš samo ti biti važna! I svaki trenutak za njega te veže, on je tvoja krv do srca ti seže. Kraljica je sebi rodila princa, malo stvorenje anđeoskog lica", napisala je Milica.\n(FOTO) TU SAM DA TE VOLIM ZA OBOJE: Milica Dabović posvetila sinu emotivnu poruku koja će vam naterati suze na oči!\nDABOVIĆ OSUĐEN NA 6 GODINA: Bratu košarkašica potvrđena presuda zbog dilovanja kokaina\n(FOTO) MILICA DABOVIĆ SE BAŠ POTRUDILA: Evo kako izgleda Stefanov mali kutak!


Reka Vrelo – Putovanje u prirodu\nReka Vrelo je desna pritoka Drine koja protiče kroz mesto Perućac. Sa svojom dužinom od samo 365 metara spada među najkraće reke Evrope. Zvog svoje dužine nazivaju je i reka Godina. Izvire na Obroncima planine Tare, na visini od 234 metara nadmorske visine, gde nastaje od jakog kraškog vrela Perućac.\ntabla sa detaljnim opisom\nReka u gornjem toku ima nestvarno zelenu boju, kakva se retko gde viđa. Zatim se velikom brzinom spušta u Perućac, gde nekih 200 metara usporava, da bi na samom ušću u Drinu napravila zastrašujući vodopad visine preko 10 metara.\nreka Vrelo u svom gornjem toku\nTo je omiljeno mesto za fotografisanje svih turista, koji dolaze na Drinsku regatu i upravo na ovom mestu nastale su najlepše fotografije sa regate. Na samom ušću reke nalazi se prelepi istoimeni restoran, sa odličnom domaćom kuhinjom i čuvenim nacionalnim specijalitetima ovoga kraja.\nNa desnoj obali reke napravljen je veliki ribnjak, a na levoj obali nalazi se stara vodenica. Na reci Vrelo je 1927. godine izgrađena mini hidroelektrana, snage 60 kw, koja je u to vreme proizvodila oko 300 000 kw/h struje godišnje. Reka je poribljena kalifornijskom pastrmkom, u kojoj se nalaze kapitalni primerci, a ribolov je naravno zabranjen.\nušće reke Vrelo u Drinu\nTokom letnjeg perioda, reku Vrelo poseti veliki broj turista, kako bi uživali ovde u izuzetno bogatoj turističkoj ponudi, koju ovaj kraj pruža. Veliki broj posetilaca dolazi da se oproba u Drinskoj regati, da uživa u lepotama dva prelepa jezera Zaovine i Perućac. Naravno, tu je i nezaobilazna planina Tara, jedna od najlepših planina u Srbiji, koja je simbol ovoga kraja.\nkoritom reke Vrelo dominira nestvarno zelena boja\nPostoje mnoga verovanja, da mladi koji stupaju u brak treba da prepešače obalu reke celom dužinom, kako bi njihova ljubav ostala nepromenjena. Takođe, postoje mnoga predanja da je lekovitost vode pomogla mnogima da dobiju potomke i prevaziđu mnoge psiho – fizičke tegobe.\nušće Vrela u Drinu, najlepši pogled tokom Drinske regate\nNizvodno od jezera Perućac, Drina pravi treći najdublji kanjon na svetu, dubine preko 1100 metara, pa je zbog toga vrlo popularna vožnja brodićima kroz kanjon. Sve u svemu ovaj kraj je vrlo sadržajan i ima ogroman turistički potencijal koji treba što više iskoristiti.\nprolaskom kroz Perućac, Vrelo značajno usporava\njedan od najlepših prizora na Vrelu\nBila sam letos sa prijateljima, nisam ni znala da postoji takva lepota u našoj zemlji. Super post!


Do 8. novembra prijave za učeničke i studentske stipendije - Užicka Republika Press\nDo 8. novembra prijave za učeničke i studentske stipendije\nTalentovane učenike i studente Grad Užice i ove godine će podržati kroz stipendije, koje se dodeljuju na osnovu definisanog pravilnika i odrđenih uslova koje učenici i studenti moraju ispuniti. Učenici i studenti mogu konkurisati za stipendije grada Užica, ukoliko se školuju u obrazovnim ustanovama čiji je osnivač Republika Srbija, ukoliko se školuju na teret budžeta Republike Srbije i imaju prebivalište na teritoriji grada Užica najmanje pet godina unazad, neprekidno, u odnosu na datum raspisivanja konkursa.\nPored ovih opštih uslova, neophodno je ispuniti i određene posebne uslove, pa tako učenici srednjih škola moraju imati u prethodnoj školskoj godini prosečnu ocenu najmanje 4,80 ali i jednu od osvojenih nagrada na takmičenjima iz nastavnih predmeta, koja su obuhvaćena Kalendarom takmičenja i smotri učenika osnovnih škola i Kalendarom takmičenja i smotri učenika srednjih škola, koje donosi Ministarstvo prosvete Republike Srbije za svaku školsku godinu. Sportske nagrade su osnov za dodelu stipendije ukoliko je u pitanju nagrada osvojena na takmičenju u pojedinačnom sportu -da je učenik učestvovao na takmičenju kao predstavnik škole koju pohađa.\nStudenti I godine studija, prvog stepena, moraju imati ostvarenu prosečnu ocenu u završnom razredu srednje škole najmanje 4,80, kao i osvojeno prvo ili drugo mesto na okružnom takmičenju, prvo, drugo ili treće mesto na republičkom takmičenju ili jedno od prvih pet mesta na međunarodnom takmičenjuUčenici srednjih škola i studenti I godine studija prvog stepena koji potiču iz porodica sa troje i više dece, moraju ispuniti poseban uslov da su u prethodnoj, školskoj 2020/2021. godini, ostvarili prosečnu ocenu najmanje 4,80.\nStudenti II godine i viših godina studija, prvog stepena, moraju imati položene sve ispite iz prethodne godine studija, predviđene studijskim programom i ostvarenu prosečnu ocenu, iz prethodne godine studija, najmanje 9,00. Pravo na stipendiju studenti studija drugog stepena ostvaruju ukoliko su položili sve ispite iz prethodne godine studija, predviđeni studijskim programom, ostvarili prosečnu ocenu, iz prethodne godine najmanje 9,00 i ukoliko su nezaposleni.\nStipendije se isplaćuju u 10 jednakih mesečnih rata, za period septembar – jun, u školskoj godini za koju je stipendija dodeljena.\nPrijave na konkurs, sa traženim dokazima o ispunjenju uslova, podnose se Komisiji za stipendiranje talentovanih učenika i studenata, grada Užica za školsku 2021/2022. godinu, preko pisarnice Gradske uprave, soba broj 12, zaključno sa 8. novembrom 2021. godine ili preko pošte na adresu: Grad Užice, Gradska uprava za poslove organa grada, opštu upravu i društvene delatnosti, 31 000 Užice, ul. DimitrijaTucovića 52.\nObrazac prijave može se preuzeti u pisarnici gradske uprave ili na internet stranici Grada Užica, gde se nalaze i svi detalji o dokumentaciji koju je neophodno predati uz prijavu.\nProšle godine dodeljene su 242 stipendije i to za 182 studenta i 60 učenika.\nOlimpijsko srebro sija i u Užicu\nUskršnji dekupaž na dar\nPonovo deo Zabučja bez vode\nDo kraja novembra rekonstrukcija osnovne škole u Čajetini


Foto: Wonderful Enginnering\nMlazni avion koji košta oko 135,8 milijardi dolara po komadu i poseduje eksterno montirani Gattling top, zaslužan je za ispaljivanje 25 mm velikih eksplozivnih pancirnih zrna na samoga sebe, izazivajući tom prilikom štetu od 2,5 miliona, potvrdili su vojni zvaničnici SAD. Tokom jedne noćne misije vazdušne podrške, meci su eksplodirali nakon samog ispaljivanja iz topa, dok su oba pilota i avion sleteli bezbedno uprkos svemu.\n"Ova nesreća nije rezultirala bilo kakvim povredama osoblja, dok je istraga ovog incidenta trenutno u procesu", izjavio je prvi čovek odnosa sa javnošću američkih Marinaca, Endrju Vud. Incident je označen klasom A, što je najozbiljnija klasifikacija koja postoji, indicirajući najmanje 2,5 miliona štete načinjene na letelici ili njen totalni gubitak.\nI dalje nije potpuno jasno šta je izazvalo ispaljivanje i eksploziju municije. Top poseduje kapacitet od 220 okvira i može sasuti do 3.300 metaka u minuti, sudeći prema zvaničnicima. F-35B je veoma napredan borbeni avion sposoban za kratke uzlete i vertikalna sletanja, ali njegov razvoj je obeležen brojnim problemima još od početka proizvodnje tokom 2006. godine.\nUkupan F-35 projekat koštao je do sada jedan trilion dolara i naišao je na neverovatne zastoje, uključujući i prošlogodišnji incident kada je prilikom uzletanja jedan mlaznjak zahvatio požar koji ga je kompletno uništio. Posledji događaj samo je jedan od brojnih u nizu, posebno kada se uzme u obzir cena štete koju je borbeni avion pretrpeo, a koju će snositi tamošnji poreski obveznici, naravno.


Budva se smatra jednim od najstarijih naselja na Jadranu. Legenda, koja svoju potvrdu ima u mnogim grčkim mitovima, kaže da je Budvu osnovao Kadmo, sin feničanskog kralja Agenona. Proteran iz Tebe stigao je u ove krajeve na volovskoj zaprezi i osnovao Budvu.\nUsponi velikih mediteranskih kultura obeležili su duh ovog grada, koji se oseća i danas, kada je Budva izrasla u jedinstveni turistički biser ovog dela Jadrana. Kao turistička destinacija ovaj grad je poznat od davno - prvi turisti ovde su stigli još 1923. godine, a danas Budvu često nazivaju i "metropolom turizma" jer je najposećenija destinacija u Crnoj Gori i jedna od najposećenijih na Jadranu. Ono što privlači ljude i dovodi ih u Budvu je pre svega nešto što je priroda darovala ovom kraju, a darovala mu je neponovljivu lepotu sunca, mora i nisku bisernih plaža u podnožju gorostasnih planina. Tu su takođe dva ribarska naselja, Rafailovići i Bečići, koja svojim lepim plažama i tihim noćima ovom delu Jadrana daju romantičnu notu.\nPanoramom budvanske rivijere rasprotranjeni su slikoviti, prirodnim lepotama prožeti gradići koji ovom delu obale daju neponovljivu draž. Izdvajaju se Sveti Stefan , Pržno i Petrovac. Velika vrednost Budve je i njeno kulturno i istorijsko nasleđe: brojni spomenici, iskopine, tvrdave, manastiri, crkve …\nU bogatstvu reljefnih oblika, specifičnom tlu i podneblju, rasprostire se bujna vegetacija kao izrazita suprotnost krševitom zaleđu. Kulturne biljke sredozemnog podneblja su veoma rasprostranjene. Budvanska rivijera je poznata po maslinama čije ulje i plod daju posebnu draž morskim specijalitetima. A tu su i vinova loza i smokva. Pored čempresa kojima je najbogatija, obala je puna: mandarina, limunova, pomorandži, narova... U parkovima i oko kuća odavno su se odomaćili lijanderi, palme i porodice mimoza\nPo fauni ovaj se kraj ne razlikuje od susednih delova Crnogorskog primorja. Od divljači prisutni su zec, lisica, kuna, lasica, vidra, divlja svinja. Ptičji svet je takođe bogat i raznovrstan. Sve ptičje vrste i divljač pod određenim su režimom zaštite.Budva je prema pučini mora otvorena u njegovom najjužnijem, najtoplijem i najdubljem delu. Stenovito dno, kakvo je najčešće pred Budvanskom rivijerom, bogato je biljnim i životinjskim svetom. Ono je obraslo zelenim, mrkim i crvenim algama u čijem gustom spletu žive mnoge vrste riba koje tu tragaju za hranom: cipal, ušata, pirka, špar, sapa. Uz kamen se drže: zubatac, brancin, škarpina, orada, arbun, sarag. U jatima po površini kreću se iglice, lokarde i gof. Osim ovih navedenih, u našem moru živi još preko 300 vrsta i podvrsta ribe. Česte su i hobotnice, sipe, lignje i najvedniji stanovnik Jadrana, jastog. Od školjki tu su dagnje, kamenice i prstaci.\nPonuda u budvanskim restoranima je veoma raznovrsna. Dominantna je mediteranska i crnogorska nacionalna kuhinja. Naravno u prvom planu su morski specijaliteti uz koje su nezaobilazni masline i vino.\nTuristički sadržaj ovog grada obogaćuju i tradicionalne manifestacije kulture, zabave, nauke. Posebna priča je noćni život po kome je Budva takođe poznata, njene ulice i trgovi žive do duboko u noć i ako se prepustite budvanskoj večeri i krenete za ritmom koji vam srce diktira i sigurno će vam se dogoditi sjajna zabava. Na kraju tu je i tradicionalno gostoprimstvo koje ce vaš boravak ovde učiniti još ugodnijim.\nLjubitelji pozorišta, koncerata, književnih večeri, kako poznatih tako i književnika koji treba da se afirmišu, likovne i muzičke umetnosti, mogu uživati u raznovrsnosti programa koji traje od sredine jula do kraja avgusta.\nKrajem juna međunarodni muzički festival »Pjesma Mediterana« okuplja brojna poznata imena iz sveta muzike, od kojih većinu tokom čitavog leta možete sresti u metropoli turizma, a održava se tri noći na Trgu Slikara ispred zidina Starog grada. Pored takmičarskog dela domaćih i stranih izvođača u mediteranskoj i pop muzici, u revijalnom delu se predstavljaju svetski poznata imena iz sveta muzike i mode.\nGradska muzika osnovana je 1906.g i uz povremene pauze u radu i danas je jedno od glavnih obeležja grada Budve.\nSpomenici kulture (crkve, manastiri, tvrđave...) svedoci su prošlosti ovog kraja i još jedna u nizu atrakcija. Tu je i jedan od najznačajnijih pravno-istorijskih akata u Crnoj Gori je sredovekovni Statut Budve. Saznaćete nešto više o njima ako izaberete neku od opcija ponuđenih na ovoj strani.\nKULTURNI PROGRAMI (Institucije)\nJavnu Ustanovu Spomen dom "Reževići" osnovala je novembra 1996. god. SO Budva i ima sedište u obnovljenom kamenom zdanju nekadašnje osnovne škole koja se nalazi u Reževićima uz magistralni put na 5-om kilometru od Petrovca prema Budvi u blizini manastira Reževići. Stara škola sagrađena je 1856.g. i njen osnivač je arhimandrit Dimitrije Perazić.Sa manjim ili dužim prekidima radila je sve do 1962.god. Osnovna delatnost Spomen doma je galerijsko-muzejska, potom preduzimanje mera i aktivnosti na prikupljanju, proučavanju, čuvanju i izlaganju materijala arheološko-etnografskog, istorijskog i umetničkog karaktera,te formiranje i obogaćivanje različitih kolekcija, legata, zbirki... Spomen dom "Reževići"u domenu svoje delatnosti organizuje izlaganje pokretnih dobara značajnih za kulturu, umetnost, nauku i obrazovanje, izdaje prateće naučne i stručne publikacije-kataloge i zbornike radova. Saradjuje sa drugim kulturnim, naučnim, društvenim i privrednim subjektima, organizovanjem razgovora, tribina, tečajeva, predavanja, promocija, umetničkih, poetsko-muzičkih večeri...\nJU Spomen dom "Reževići" u svom sastavu ima: galeriju, biblioteku, arhiv, etno sobu...\nKao što iz imena institucije proističe, ona se u osnovi bavi muzejskom, galerijsko-izložbenom i bibliotečkom delatnošću. Takođe organizuje književne večeri i okrugle stolove afirmišući književni medij i pokrećući bitna kulturološka pitanja. Institucija, pored radnih jedinica, sadrži i konzervatorsko -restauratorsku službu, kao i službu preventivne zaštite spomeničkog fonda. U okviru Spomen doma "Stefan Mitrov Ljubiša", organizuje, već tradicionalnu, manifestaciju "Ljubišini dani" (27-28. februar) u okviru koje se svake četvrte godine održavaju simpozijumi sa međunarodnim učešćem, posvećeni životu i delu ovog našeg istaknutog pisca. U okviru institucije uspešno funkcioniše i izdavačka kuća "Mediteran" - Budva.\nRADNE JEDINICE: "MUZEJI"\nMuzejska delatnost u Budvi, svoje osnivanje vezuje za godinu 1962. kada je i počela da se konstituiše arheološka zbirka i to na osnovu otkrivenog materijala sa iskopavanja sprovedenih 1957-58.g. U to vreme zbirka arheoloških predmeta izlagana je u neuslovnim prostorima koji nisu odgovarali elementarnim muzejskim standardima.\nPosle neobično vrednih i bogatih otkrića, koja su usledila nakon zemljotresa 1979.g, a koja broje oko 4.000 nalaza (2.500 eksponata) iz budvanske nekropole, stvorili su se uslovi za formiranje ozbiljne koncepcije muzejske delatnosti sa odgovarajućim specifičnim prostornim rešenjima. Danas u okviru javne ustanove "Muzeji, galerija i biblioteka" Budva, "Muzeji" su u organizacionom smislu naklompleksnija radna jedinica, a podrazumjevaju delatnosti u okviru: Muzeja grada Budve (arheološka i etnografska zbirka) i Spomen doma "Stefan Mitrov Ljubiša" i u sklopu ovih, bibliotečke službe i službe preventivne zaštite. Kompleksnost ovako zamišljene muzejske delatnosti proističe iz potrebe da se prikaže kulturno-istorijska osobenost razvoja života u jednoj manjoj oblasti jedinstvenog podneblja kakav je Mediteran, životnih i istorijskih uslova sa etnogenezom koju čini prožimanje različitih kultura, kakve su kulture Ilira, Grka, Rimljana, Vizantije, Slovena i ostalih, kao i specifičan profil sveden na umetnost, arheologiju i etnografiju kraja. Kao takvi, budvanski "Muzeji" predstavljaju riznicu kulturne istorije ovoga grada i ove destinacije uopšte, sa posebnim karakteristikama proizvoda ljudskog duha i umetničkog nadahnuća.\nOtvaranje prve adekvatne muzejske zgrade (Muzej grada Budve – 2003.god.) i, kako se, takođe, sa nadom očekuje, osposobljavanje i otvaranje Arheološkog muzeja, je od vanrednog sveopšteg, kulturnog i naučnog interesa za grad Budvu, Crnu Goru i šire.\nPetra I Petrovića 11, Stari grad\n01/06 – 01/10 svakog dana 09.00 – 22.00\n01/10 – 01/06 svakog dana osim ponedjeljka 08.00 – 21.00\nBudvanska Moderna galerija, kontinuirano i uspešno je prisutna na likovnoj mapi Crne Gore od 1972. god. Visoka zahtevnost i kriterijumi pri izboru izlagača, već na početku njenog postojanja, obezbedili su joj mesto renomirane galerije. U njoj su, bilo samostalno ili kolektivno, izlagala i bila predstavljena najveća imena savremenog likovnog izraza, ne samo Crne gore, već i bivše Jugoslavije, kao što su: Petar Lubarda, Milo Milunović, Milan Konjović, Sava Šumanović, Peđa Milosavljević, Zlatko Prica, Edo Murtić, Filo Filipović, Cvetko Lainović, Nedeljko Gvozdenović, Nikola Graovac, Gligor Čemerski, Vojo Stanić, Srđan Vukčević, Dragan Mojović, Milan Tucović i dr. Moderna galerija je organizator I Internacionalnih likovnih susreta u Crnoj Gori 1974.god. Ugostila je mnoge strane umetnike: Gutuza, Tabuchia, Pigoznissa, Mosjenka, Nandija, Mulena Estrugu i dr.\nFundus Moderne galerije broji 218 slika, crteža, akvarela, gravira i skulptura, koji su se, najvećim delom, putem poklona, našli u njenim zbirkama. Među njima, najvrednija je jedinstvena kolekcija Savremeni ekspresionisti. U njoj posebno mesto zauzimaju platna Šveđanina Lindstro,a i Japanca Tabuchia. Ova retka kolekcija poklonjena je Budvanskoj Modernoj galeriji zaslugom njenog dugogodišnjeg rukovodioca Jovana Ivanovića i bračnog para istaknutih slikara Ljubinke i Bate Mihailović.Galerija raspolaže sa dva prostora predviđena za izlagačku delatnost od kojih je jedan veći, površine 14m x 7m , jako interesantan i pogodan za raznovrsne pa i one najzahtevnije postavke, i drugi, manji 5m x 7m.\nUl.Cara Dušana Stari grad\n01/06 – 01/10 svakog radnog dana 08.00 – 14.00 i 17.00 – 21.00\n01/10 – 01/06 svakog radnog dana 08.00 – 14.00 i 17.00 – 22.00\nPrvi poznati podatak o počecima organizovanja rada Nacionalnih bibloteka na području Budve datira iz 1864., a u Paštrovićima od 1890. god. 1900. god. kada u Budvi postoje 2 čitaonice sa bibliotekama. Krajem 1926. god. dolazi do spajanja ovih orgnizacija. Od 1960. radi u sastavu Narodnog univerziteta, pa Kulturnog centra od 1972. god, a od 1992. je u sastavu JU "Muzeji, galerija i biblioteka" Budva i predstavlja matičnu Biblioteku opštine Budva. U svom sastavu ima ogranak u Petrovcu i koordinira rad sa školskim bibliotekama. Poseduje fond od oko 60.000 knjiga. Područno odelenje u Petrovcu broji 12.640 knjiga i trajno je smešten u zgradi Crvene komune. Fond matične biblioteke u Budvi je kompjuterski obrađen. Budvanska biblioteka spada u red vodećih institucija ove vrste u Crnoj Gori. Ovakvu svoju visoku reputaciju, Biblioteka je uspela da postigne naročito brojem i kvalitetom nabavljenih izdanja, što je rezultiralo povećanim brojem čitalaca u odnosu na broj stanovnika opštine Budva.\nUl.Mediteranska/zgrada Zeta Filma\nsvakog radnog dana 8.00 – 20.00 i subotom 8.00 – 12.00\nRODNA KUĆA STEFANA MITROVA LJUBIŠE\n(Budva, 1824 – Beč, 1878) istaknutog političara, književnika, publiciste i prevodioca, takođe, je sastavni deo ove radne jedinice. U Spomen domu se nalazi postavka vezana za život i delo ovog svestranog Budvanina a čine je zvanični dokumenti, lična prepiska, novinski članci, pojedina izdanja njegovih dela kao i razni predmeti.\nUl.Cara Dušana, Stari grad\nsvakog radnog dana 08.00 – 14.00 i 17.00 – 21.00\nODELENJE ZA KONZERVATORSKO-RESTAURATORSKE POSLOVE I GRAFIČKI DIZAJN\nU sklopu naše Ustanove radi i posebno odelenje koje se bavi preventivnom zaštitom, konzervacijom, restauracijom i grafičkim dizajnom. Za potrebe pravnih i fizičkih lica izrađujemo grafički materijal. Preko ove službe vrši se prodaja autentičnih suvenira. Svi zainteresovani mogu nas kontaktirati na:\nsvakog radnog dana 8.00 – 14.00


Šta kažu TikTok influenseri ASTROLOZI – kada trgovati BITKOINOM? - biznis24.rs\nDvadesetdvogodišnja Maren Altman iz Njujorka izgradila je bazu sa više od milion TikTok pratilaca koji od nje traže odgovor na pitanje kada profitabilno trgovati najpopularnijom kriptovalutom. Ona ih savetuje putem astroloških analiza.Vrednost bitkoina u poslednje vreme je, moglo bi se reći, poprilično “neuhvatljiva”. U momentima raste do rekordnih visina, ali isto tako i opada. Međutim, izgleda da je odgovor na pitanje kada je pravi momenat za trgovinu bitkoinima moguće pronaći u – astrologiji.\nTako je, prošle sedmice, upozorila pratioce kako će se 11. januara dogoditi korekcija cene jer se Saturn ukršta sa Merkurom. Inače, Altmanova svoje analize temelji na datumu kada je pojedini blok “izrudaren”, što bi bio ekvivalent rođendanu.\n“neuhvatljiva” · Altman · analizaVrednost · astroloških · bazu · Bitkoina · dvadesetdvogodišnja · izgradila · kada · koji · kriptovalutom · Maren · milion · moglo · najpopularnijom · Njujorka · odgovor · pitanje · poprilično · poslednje · pratilaca · profitabilno · putem · reči · savetuje · TikTok · traže · trgovati · više · vreme\nGradonačelnik Radojičić: Čestitam ustoličenje mitropolita Joa ...\nRadojičić: Uvođenje kovid propusnica racionalna i neminovna odluka\nVesić: Završen tender za kupovinu sto zglobnih autobusa\nU Srbiji se godišnje rađalo 160.000 beba, a sada 60.000


Da li treba napustiti Železaru? – Semendria\n28. februar 2013. PRIVREDA – Već godinu dana koliko je na državnim jaslama, smederevska železara čeka strateškog partnera ili neko drugo rešenje koje bi mogla da ponudi država.\n“Dvadeset osmi je bio onaj poslednji rok koji smo dali vladi Republike Srbije da izađe sa rešenjem za Železaru Smederevo, ministar Dinkić je rekao da ne treba da brinemo, da postoji varijanta A, to je Uralvagonzavod, ukoliko oni odustanu, postoji varijanta B. Mi smo bezuspešno pokušavali da aznamo šta je varijanta B, nismo saznali”, kaže Ranka Savić iz ASNS\n“Smatramo da je to sindikalno -marketinški poitez, jer ako se nešto ozbiljno u jendoj firmi, ako se tiče 5200 zaposlenih, onda se pozovu i drugi reprezentativni i nereprezentativni sindikati. Mi ne znamo, mi imamo još danas i sutra, možda se nešto izdešava, možda dođe neka informacija, možda se desi da će biti još nekog produžetka”, kaže Mileta Gujaničić iz Nezavisnog sindikata metalaca Železare\n“Primamo neku platu, za razliku od onih koji nemaju overene knjižice, mi imamo i overene knjižice i nije to još toliko alarmantno da bismo mi ušli u nešto. Mi smo sva tri sindikata potpisali produženje kolektivnog ugovora do 31. aprila, što znači da ćemo mi ad imamo obezbeđene asredstva do 15. maja za plate”, kaže Siniša Prelić iz Samostalnog sindikata Železare.\n“Bojim se da su male šanse, a bilo bi svakako jako dobro da se ljudi zaposle, da uspešno posluje Železara”, rekao je Kovačević.\nKovačević je istakao da je još “kada smo kupili Železaru od Amerikanaca, ona imala 700 miliona evra duga koji je bio dvostruko veći od njene imovine” i da je i revizor stavio primedbe na završni račun.\nKovačević je ocenio da bi “bilo pametno da se sa političkog razmatranja, pređe malo i na ekonomske analize”.\nOn je naveo da su “potrebne značajne investicije da bi se podigla i pokrenula Železara, a mi te novce nemamo”.\n“Možda je rešenje da se napusti Železara”, rekao je Kovačević i dodao da je Železara već sada zatvorena i da je možda bolje na neki drugi način rešiti problem 5.000 zaposlenih, nego praviti još veće gubitke.\n« Nerad Železare košta Srbiju 120 mil. evra godišnje\nMalađan Dinkić: Rusi neće Železaru, nema ni tendera »


UNDP odobrio projekat obnove fasade OŠ „Mehmedalija Mak Dizdar“ Dobrinje – Visoko.ba\nNakon foruma građana održanog u Društvenom centru u februaru tekuće godine, na kojem su kandidovane ideje i prijedlozi projekata predstavnika mjesnih zajednica sa područja Visokog, UNDP je raspisao Javni poziv s ciljem pružanja podrške realizaciji prioriteta i inicijativa na lokalnom nivou koji će poboljšati javne usluge i kvalitet života građana u jedinicama lokalne samouprave (JLS).\nRadi se o još jednoj aktivnosti UNDP-a u okviru projekta “Jačanje uloga mjesnih zajednica u BiH” u koji je Grad Visoko uključen zajedno sa još 23 jedinice lokalne samouprave.\nNa navedeni Javni poziv Grad Visoko je putem Službe za lokalni ekonomski razvoj, komunalne poslove, zaštitu okoline i javne nabavke aplicirao projekat “Obnova fasade OŠ “Mehmedalija Mak Dizdar” Dobrinje”, pripremljen u skladu sa Smjernicama za podnosioce projektnih prijedloga/aplikante, nakon čega je Komisija UNDP-a izvršila evaluaciju, ocijenila projekat pozitivnim i odobrila ga.\nProjekat obnove fasade osnovne škole u MZ Dobrinje bit će realizovan sredstvima UNDP-a u iznosu od 17. 000 KM i Grada Visoko u iznosu od 5. 440 KM, što znači da je ukupna vrijednost projekta 22. 440 KM.\nOpći cilj projekta je povećanje energetske efikasnosti, koja će rezultirati uštedom sredstava i kvalitetnijim boravkom učenika i nastavnika u toku nastavnog procesa.\nProjekat ima utjecaj na širu društvenu zajednicu. Njime su obuhvaćena djeca iz vangradskih mjesnih zajednica, B. Mahale i Dobrinja i okolnih sela: Seoče, Graba, Buzića, Upovca i Dolova.\nU narednom periodu predstavnici UNDP-a i Grada Visoko pristupit će potpisivanju Sporazuma o sufinansiranju projekta, nakon čega će uslijediti i tenderska procedura i realizacija projektne aplikacije.\n← AM SDA: Okrugli sto …\nSaopštenje za javnost o statusu Šadrvanske (Alauddin Kebir) džamije →


Izvršno vijeće Sandžaka uputilo je pismo podrške Muftiji\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Izvršno vijeće Sandžaka uputilo je pismo podrške Muftiji\nSandžak – Izvršno vijeće Sandžaka uputilo je pismo podrške muftiji Muamer ef. Zukorliću na kandidaturi za predsjednika Srbije:\nIzvršno vijeće Sandžaka upućuje iskrenu i bezrezervnu podršku glavnom muftiji Muameru-ef. Zukorliću na kandidaturi za predsjednika Republike Srbije uz želju da pobijedi na izborima zakazanim za 6. maj ove godine.\nOvo je hrabra i historijska odluka koju je muftija Zukorlić donio u trenutku kada se društvo nalazi u veoma teškoj moralno -ekonomskoj krizi. Smatramo da samo čovjek njegovih kvaliteta, znanja, umijeća, poštenja, harizme i autoriteta ima autentičan, jedinstven i original program potpunog preporoda društva i države.\nIstičemo da kandidatura muftije Zukorlića za predsjednika Srbije uvećava bošnjačko dostojanstvo, značaj i zrelost, te u prvi plan ističe njihovu spremnost da učestvuju u izgradnji države i pomognu joj na putu ka Euro-atlantskim integracijama. Ujedno smatramo da je ova kandidatura ispit stepena demokratije u Srbiji i društva koje u njoj živi. Izvršno vijeće Sandžaka će kao i do sada pružati svaki vid pomoći svim onima koji se trude na putu ostvarivanja prava ljudi koji u Sandžaku žive. U tom smislu vjerujemo da ja glavni muftija predsjednički kandidat koji ce donijeti dobro svim građanima, bez obzira na njihovu nacionalnu i vjersku pripadnost-kaže se u saopštenju Izvršnog vijeća Sandžaka.\ndok 13. Aprila 2012. At 07:13\nInteresantno da Predsjednik Narodnog vijeca Sandzaka gosp.Dzemail Suljevic ima drugacije misljenje od ovog efendije koji je predsjednik Izvrsnog odbora istog tog Narodnog vijeca Sandzaka.Pa kome sada da vjerujemo?izgleda da je Muftija sve te “institucije”pravio samo radi forme i da one uopste ne funkcionisu.Veliko razocarenje!


Otvori vrata IT karijeri - oradio.rs\nNa Fakultetu organizacionih nauka, 14. i 15. maja biće održana velika IT konferencija pod nazivom OpenIT. Ukoliko nisi iz Beograda, konferenciju možeš da pratiš online. Šesnaestu godinu za redom, organizacija AIESEC priprema projekat za studente kako bi proširili svoje znanje i upoznali IT kompanije u Srbiji.\nNa ovom događaju biće održane radionice na kojima će se govoriti o IT trendovima, veštačkoj inteligenciji, sajber sigurnosti, razvoju igara i mnogim drugim temama. Na radionicama će ti biti omogućeno da vidiš praktičnu primenu svega naučenog na fakultetu, kao i da upoznaš još neke tehnologije koje ćeš sutra koristiti na poslu.\nTakođe, biće organizovane i “powertalk” konferencije na kojim ćeš moći da čuješ priče uspešnih ljudi iz sveta IT-a i dobiješ savete za svoj dalji rad. Među govornicima su osnivači uspešnih IT kompanija i startapa, ljudi čije ste patente možda nesvesno koristili, kao i ljudi koji se trude da poboljšaju IT industriju u Srbiji.\nOsim toga, u okviru događaja organizovane su i “company rooms”. Ovo je prostor da razgovaraš sa partnerima o pozicijama za praksu i posao koje otvaraju, kao i da saznaš sve što te zanima o njihovim kompanijama generalno. Ove godine imaćeš priliku da razgovaraš sa predstavnicima 13 IT kompanija!\nSvi događaji su besplatni, a možeš se prijaviti ovde\nKonferencija Youth Speak Forum biće održana 9. i 10. aprila u Beogradu, u hotelu Mona na Dorćolu. To je globalna…


Oko 47% mladih radi "na crno"\nOko 47% mladih radi „na crno“\nKrstarica 11. jula 2016. 13:27\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srđan Verbić je izjavio danas da u Srbiji čak oko 47 odsto mladih, starosti od 15 do 29 godina, radi u svoj zoni.\nVerbić je povodom predstavljanja izveštaja Međunarodne organizacije rada (MOR) “Tranzicija mladih žena i muškaraca na tržištu rada Republike Srbije“ rekao da je to alarmantan podatak, ali i to što mladi u našoj zemlji bez jasnog cilja produžavaju školovanje zbog nemogućnosti zaposlenja.\nOn je naglasio da u Srbiji nema ni dovoljno stručnjaka koji rade na krijernom vođenju mladih, pa su oni prepušteni sebi.\n“Imamo manjak ljudi koji rade u državnoj administraci i obrazovnom sistemu koji rade u okvakvim poslovima, niti dovoljno ljudi koji bi se bavili usaglašavanjem sistam kvalifikacija sa potrebama tržištem rada”, naglasio je Verbić.\nKako kaže, imamo višak radne snage među mladima, svi ti mladi su tu i niko ih ništa ne pita.\n“Ne uključuju se u rešavanje tih problema, ako mi ne možemo da rešimo, treba njih da pitamo kako bi oni to rešili ili kako rešavaju a da niko to ne zna”, rekao je ministar.\nVerbić kaže da država mora tih oko 47 odsto mladih koji rade u neformalnom sektoru da prevede iz sive u belu zonu i proba da im pomogne, na primer da ih u startu oslobodi porez i drugo.\n“Veliki broj mladih ide u visoko obrazovanje bez jasnog cilja zašto to rade i to imamo na svim nivoima. Mnogi, na primer, idu na doktorske studije a da ne znaju zašto – u stvari nisu mogli da se zaposle. Imamo manje nezaposlenih mladih od evropskog proseka, jer svi sturidaju pošto drugu alternativu nemaju”, naglasio je Verbić.\nOn dodaje da je volontiranje izuzetno korisno za mlade pošto tako mogu da steknu odgovarajuće iskustvo za posao kojim žele da se bave.\nKada je reč o rarijerno vođenje, toj temi treba posvetiti mnogo više pažnje u obrazovnom sistemu, ističe Verbić.\n“Bez karijernog vođenja i ozbiljinih socijalnih inovacija nećemo moći da napredujemo po tom pitanju”, naveo je Verbić.\nDarija Kisić obišla izletište za ribolov u Vršcu prilagođeno osobama sa…


Vrste računara | Педагошко друштво информатичара Србије\n← Upis2012: Uputstvo 115/2012-06-18 – Kljuc srpski\nPIL bilten – jun 2012 →\nRačunari se razlikuju po veličini i mogućnostima. Na jednom kraju skale se nalaze superračunari, veliki računari sa hiljadama povezanih mikroporcesora koji izvravaju veoma sloena izračunavanja. Na drugom kraju su mali računari ugrađeni u automobile, TV uređaje, stereo sisteme, kalkulatore i uređaje. Oni su napravljeni za izvravanje ograničenog broja zadataka.\nLični računar ili PC je dizajniran da ga u jednom trenutku koristi samo jedna osoba. U ovom odeljku su opisane razne vrste ličnih računara: stoni računari, laptop računari, ručni računari i tablet računari.\nStoni računari su namenjeni za upotrebu na radnom stolu ili stolu. Oni su obično veći i moćniji od ostalih vrsta ličnih računara. Stoni računari su sastavljeni od odvojenih komponenti. Osnovna komponenta zvana sistemska jedinica je obično pravougaono kućite koje se nalazi na stolu ili ispod njega. Ostale komponente, kao to su monitor, mi i tastatura, su povezane sa sistemskom jedinicom.\nLaptop računari su laki i pokretni PC uređaji sa tankim ekranom. Zbog svoje veličine često se nazivaju računari-sveske. Laptop računari mogu da rade na baterije, tako da ih moete nositi svuda. Za razliku od stonih računara, laptop računari kombinuju CPU, ekran i tastaturu u jednom kućitu. Kada se ne koriste, ekran se preklapa preko tastature.\nRučni računari, takođe poznati kao lični digitalni pomoćnici (PDA-ovi), su mali računari sa napajanjem na baterije koje moete da nosite gotovo svuda. Iako nisu jaki kao stoni ili laptop računari, ručni računari su korisni za zakazivanje obaveza, skladitenje adresa i brojeva telefona i igranje igara. Neki imaju vie naprednih opcija, kao to su telefoniranje ili povezivanje sa Internetom. Umesto tastatura, ručni računari imaju ekrane koji reaguju na dodir prsta ili pisaljke (alatke za pokazivanje u obliku olovke).\nTablet računari su mobilni računari sa kombinacijom funkcija laptop i ručnih računara. Poput laptop računara, oni su jaki i imaju ugrađen ekran. Kao i u slučaju ručnih računara, u njih moete da zapisujete beleke i da crtate slike na ekranu, obično pomoću tablet olovke umesto pisaljke. Takođe mogu da konvertuju va rukopis u kucani tekst. Neki tablet računari su prenosni, sa ekranom koji se okreće i razvija, otkrivajući tastaturu koja se nalazi ispod.\nIzvor: Microsoft Srbija


Bulić: Potrošači će biti svjesniji posljedica elementarnih nepogoda u vremenu koje dolazi | Objektivno\nNaslovnica Nekategorisano Bulić: Potrošači će biti svjesniji posljedica elementarnih nepogoda u vremenu koje dolazi\nBulić: Potrošači će biti svjesniji posljedica elementarnih nepogoda u vremenu koje dolazi\nGordana Bulić, predsjednica Udruženja potrošaca Klub potrošača Tuzlanskog kantona kazala je da će nedavne poplave koje su zahvatile Bosnu i Hercegovinu u velikoj mjeri uticati na sve potrošače u državi, ali da ćemo toga biti sigurno svjesniji u vremenu koje dolazi (jesen, zima, proljeće).\n“I oni građani/potrošači koji direktno nisu pogođeni elementarnim nepogodama, svakako će na određeni način platiti bar djelomično ceh elementarnih nepogoda, dok je tzv. potrošačka korpa porodica koje su direktno pogođene poplavama ili klizištima svedena na nulu. Znači, oni kreću iz početka, da nabave osnovne stvari za život, a kod nas se to može, nažalost, samo odvajanjem od usta.Mi nismo imali značajniji rast cijena, bar za sada nemamo takvih informacija, ali najave, pa vrlo često i neosnovane, postoje.Trenutno, cijene poljoprivrednih proizvoda nisu značajno veće (onih poljoprivrednih kultura kojima ne godi mnogo vode i vlage) jer su nadomještene uvozom (paradajz, lubenice, …), ali za jesen i zimu, cijene mnogih povrtnih kultura mogle bi porasti, ili će bar porasti troškovi i izdaci za nabavku onih proizvoda koje naši građani su sami uzgajali za svoje domaćinstvo (krompir, luk, korjenasto povrće, …), posebno iz razloga što je značajan dio tih nasada ili uništen ili su proizvodi lošijeg kvaliteta (zbog prevelike vlage)”, kazala je Bulić.\nOna kaže da će, usljed toga, i mnogi , recimo koji nisu direktno pogođeni poplavama, povećati troskove za hranu, a smanjiti neke druge troškove, izdatke ili ulaganja koja su u suštini i povećavala kvalitet življenja.\nMeđutim, smatra Bulić, porodični budžet nije rastegljiv. Ako se tome doda i povećana nezaposlesnot zbog poplava (mnogi radnici su ostali bez posla jer su im firme poplavljene), onda se zaista može reći da, rasle ili ne rasle cijene, potrošači će kupovati samo onoliko koliko zista mogu sa svojim skromnim porodičnim budžetima,samo minumum.\nPrema njenim riječima, svako povećanje cijena neće imati, i u pravilu nema, rast prihoda i dobiti, nego obrnuto: pada i prihod i dobit! Potrošači odustanu od kupovine i onoga što im je neophodno, odlože kupovinu, kupuju neke zamjenske jeftinije proizvode …\n“Mi nemamo statistiku najnovijih cijena i eventaualnih povećanja, mada najava ima. Dakle, bojimo se rasta troškova ključnih proizvoda za domaćinstvo, za zimnicu (krompir, luk, i ostalo povrće za prerađevine, kao i same industrijske prerađevnine), kao i cijene svih drugih proizvoda potrebnih domaćinstvu. Međutim , potrošači se najviše pribojavaju rasta cijena pšenice (hljebnog žita) i brašna, i naravno žitarica za ishranu stoke. Činjenica je da je značajan dio žitorodnog regiona poplavljen: Posavina u Bosni, Hrvatskoj, Mačva, pa i jedan dio Pomoravlja. Sva sreća, poplava nije bilo u Vojvodini i Podravini, bar u vrijeme do žetve. Međutim, najave povećanja cijena već su krenule, da pripreme potrošače za svaki slučaj”, rekla je Bulić\nMislimo da su mlinoprerađivači i pekari imali i iskoristili priliku da namaknu koju marku akumulacije: cijene pšenice od žetve 2013. bile su stalno u padu. Rod 2013. bio je iznimno dobar,visok i kvalitetan, pa dok su se “čistili” silosi za prihvatanje nove žetve, cijene pšenice (i ostalih žitarica) su opadale, a naše tržište je bilježilo i pad cijena brašna. Međutim, cijene pekarskih proizvoda (najveći) su zadržavali cijelo vrijeme na nivou kao kada su pšenica i brašno bili najskuplji (2011/2012), nisu željeli blagodet rodne godine (2013.) podijeliti sa svojim potrošacima iako smo ih pozivali na svim našim javnim istupima. Zato nas i čudi čemu tolika žurba u najavama povećanja cijena, i to u vrijeme kada se veliki broj ljudi bori da se vrati u svoje poplavljene ili razrušene domove, kazala je Bulić\nNaša mlinsko-preradivačka industrija, kako kaže, morala bi u svoju nabavnu politiku uvesti vijekovima poznati termin “kupovina žita na zeleno”, ili združenim snagama pronaći načina da pšenicu (najkvalitetniju) nabavlja iz Amerike kako je to radio Mlin “Husinski rudar” Ljubače – Tuzla i uskladištiti je u silose kojih ima u BiH toliko da bismo mogli u njih uskladištiti kompletne godišnje potrebe bh. potrošaca ,ali , devastirani su, zašto – zapitala se Bulić.\nNajavila je da će Klub potrošača TK-a početkom septembra, u okviru projekta koji finansira Evropska unija upriličiti skup/druženje potrošača bratimljenih gradova (Tuzla, Osijek, Pečuh i Novi Sad), gdje će biti otvorena rasprava o “sigurnosti snabdijevanja potrošaca i sigurnosti kvaliteta roba za potrošače u uslovima elementarnih nepogoda širih razmjera”.\n“Planiramo pozvati direktora Produktne berze iz Novog Sada, predstavnike robnih rezervi FBiH i TK-a, predstavnike Žitozajednice , inspekcijske službe, Agenciju za sigurnost hrane BiH, Zavod za javno zdravstvo”, rekla je Bulić.


Posao i stres\nKrstarica 11. januara 2016. 05:00\nDa li spadate u onu grupu poslovnih muškaraca koji doživljavaju stres i onda kada im šef na poslu da povišicu? Moguće je i da vam je ta povišica veoma značila kao pokazatelj da vam ide dobro u poslovnom svetu, ali da li su vam pale na pamet druge stvari koje bi mogle da vam pomognu da lakše pregurate radni vek? Naravno, na to niste ni pomislili…\nAko vaš šef bude želeo da u svakom trenutku može da vas omete u poslu, sigurno je da će vas opremiti službenim mobilnim telefonom. Ne valja samo to što će vas panično zivkati i u toku vikenda i uznemiravati vas dok ručate sa zgodnom prijateljicom iz marketinga. U redu, lepo je s njegove strane što želi da uloži u vas. Istovremeno, reč je i o ulaganju u vašu svetlu budućnost i u profitabilnost firme u kojoj ste zaposleni. Pravilo je jednostavno: zadovoljni radnici – dobra firma.\nIpak, ne bi bilo loše ni da razmislite o ulaganjima u sebe. Potražite područja koja vas interesuju i porazgovarajte o tome s pretpostavljenima. Ako oni to ne mogu da vam omoguće, pobrinite se za to sami. Ukoliko je vozikanje kola po gradu u opisu vašeg radnog mesta, nipošto nemojte dozvoliti da vozite svoja kola, a ako ste to već dozvolili, tražite od firme da vam da barem karticu za nabavku goriva ako već nema ništa od troškova amortizacije. Ukoliko to ne možete da izdejstvujete od preduzeća u kom radite, najbolje će biti da promenite posao.\nAko je vaš šef zaboravio da ste živo biće kojem je potreban odmor, nemojte se ustručavati da ga na to podsetite. Nedelju dana odmora je definitivno premalo; biće dovoljno da mu spomenete kako kvalitet rada u firmi zavisi od toga koliko su zaposleni odmorni i voljni da ulažu svoj trud. Pre nego što krenete na duži ili kraći odmor, obavezno se potrudite da iza sebe ne ostavite gomilu nedovršenog posla.\nZnate li čime se stres hrani?\nKako se osloboditi negativnih misli


Rođena je u porodici plesača i zabavljača, Rita, pravog imena Margarita Karmen Kansino naučila je da hoda, a zatim odmah i da pleše.\nRita Hejvort sa 12 godina\nDeda joj je bio španski plesač kome se pripisuje popularizacija bolera u SAD. Otac Eduardo, rođen u Sevilji u Španiji, takođe je bio prominentni plesač koji je porodicu preselio u Holivud kako bi mogao poznate zvezde da uči plesu. Majka Volga bila je irsko-britanskog porekla, deo plesačke i pevačke grupe “Ziegfeld Follies”.\nMargarita, koja je izgledala starija nego što je bila, nije smela da nastupa u američkim klubovima, pa je zato sa ocem plesala u zadimljenim kafanama u meksičkoj Tihuani. Svi su ih smatrali mužem i ženom, a Eduardu to nije smetalo.\nMargarita je prezirala svog oca. Osim što je tukao i terao na sate i sate napornih treninga, gotovo svakodnevno ju je seksualno zlostavljao.\nSvoju priliku za beg dobila je kada je kao 18-godišnjakinja upoznala biznismena Edvarda Džadsona koji je tada imao 41 godinu. Edvard je u Margariti odmah video priliku da zaradi i odveo je u Las Vegas. Naivnoj i mladoj devojci svideo se Edvard jer je mislila da istinski želi da joj pomogne u karijeri.\nUskoro su se venčali, ali bili su daleko od srećnog bračnog para. Edvard, koji je preuzeo ulogu njenog menadžera, navodno ju je podvodio uticajnim biznismenima kako bi od nje napravio zvezdu.\nMeđutim, njen suprug je postajao sve ljubomorniji. Što je bila uspešnija, Edvard se više plašio da će ga napustiti i zato joj je pretio da će je politi kiselinom i uništiti joj lice.\nPar se venčao, a Rita je rodila svoje prvo dete, ćerku Rebeku. Tada je već bila jedna od najunosnijih holivudskih zvezda, a njen plesački talent bez reči je ostavljao je i velikane poput Freda Astera sa kojim je glumila u dva filma.\nOd 1944. do 1947, Rita je bila najtraženija devojka. Njene fotografije i filmovi bili su najpopularniji među američkim vojnicima koji su se borili u Drugom svetskom ratu.\nVenčanje sa Orsonom Velsom\nSve je izgledalo idealno, ali Orson je ubrzo shvatio da je Rita samo fatalna na velikom platnu, dok je u stvarnom životu nesigurna i posesivna. U prve dve godine braka, reditelj ju je varao sa nekoliko žena, uključujući i Džudi Garland.\nU Kanu je 1968. godine upoznala princa Alija Kana, sina Sultana Mahomeda, vođe islamističke sekte i potomka vladara persijske dinastije Kadžar.\nKrajem godine, Rita je rodila njihovo jedino dete, ćerku princezu Jasminu. Stil života koji je njen novi muž vodio u Evropi nije se sviđao glumici, a nikako nije ni mogla da nauči francuski. Tokom njihovog braka, Rita je bila toliko posesivna da bi dobijala napade panike kada bi Ali otišao kod frizera. Njeni strahovi nisu bili neosnovani, jer ju je navodno Ali na sve strane varao.\nNasilni brakovi i bolest\nNjena poslednja dva braka bila su “začinjena” žestokim svađama i fizičkim okršajima u javnosti. Pevač Dik Hejms upoznao je Ritu kada mu je karijera propadala i grcao je u dugovima i ubrzo su se venčali.\nNjen poslednji suprug, producent Džejms Hil, Riti je bio kap koja je prelila čašu. Iako su bili u braku samo tri godine, Hil je Ritu mentalno zlostavljao i pretio joj, protiveći se njenoj želji da prestane da glumi u holivudskim filmovima. Hil se prema Riti odnosio kao prema robu.\nSlavna glumica umrla je 1987. u 69. godini od komplikacija koje je uzrokovala Alchajmerova bolest, koja joj je dijagnostikovana sedam godina ranije.


Nova javna prodaja imovine Banke Srpske - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > Nova javna prodaja imovine Banke Srpske\nNova javna prodaja imovine Banke Srpske\n16. Januara 2020. Istinito581Leave a Comment on Nova javna prodaja imovine Banke Srpske\nStečajni upravnik Banke Srpske oglasio je novu javnu prodaju imovine na više lokacija, čija je ukupna procijenjena vrijednost oko 6,6 miliona maraka. Najvećom cifrom, od gotovo 6,2 miliona KM, procijenjena je imovina na području Prijedora.\nPutem usmenog javnog nadmetanja 18. februara u Okružnom privrednom sudu u Banjaluci zainteresovani će se tako po četvrti put moći nadmetati za poslovne objekte u privredi kombinovane gradnje sa pripadajućim zemljištem, u prijedorskom naselju Brezičani.\nU pitanju su, između ostalog, skladište boja i lakova, diskont, višenamjenska hala, uprava, portirnica, garaža, radionice, auto-servis, kao i trafo-stanica. Na dobošu je i još nekoliko poslovnih zgrada te poslovnih prostora.\n“Ukupna procijenjena vrijednost je 6.182.030 KM. Na ovoj licitaciji ta imovina se ne može prodati ispod vrijednosti od 1.546.000 KM”, navedeno je u oglasu.\nNa prvom javnom nadmetanju nudi se zemljište u Banjaluci, površine 548, odnosno 627 metara kvadratnih. Procijenjena vrijednost je 9.590, odnosno 10.973 marke, a ne može se prodati ispod 4.800, odnosno 5.500 KM.\nPutem druge licitacije prodaje se poslovni objekat mlina u bijeljinskom naselju Obrijež. U pitanju je, između ostalog, poslovna zgrada površine 67 kvadrata, a ukupna cijena je 24.790 KM. Licitacijom su obuhvaćeni i poslovni objekat restoran – ribnjak i ostali pomoćni objekti, te zemljište u Kalenderovcima, Gornja Derventa, vrijednosti 137.611 KM.\nNa prodaju je i stambeno-poslovni objekat i zemljište u Sokocu, kao i zemljište u Srpcu.\nPutem četvrte licitacije na prodaju je i objekat za tov pilića sa pripadajućim zemljištem u Nožičkom, opština Srbac, čija je vrijednost 99.210 maraka. Na prodaju je, između ostalog, i zemljište u Mišinom Hanu, nadomak Banjaluke, kao i zemljište u trebinjskom naselju Zupci te u Palama.\nPotencijalni kupci raspoloživu prodajnu dokumentaciju mogu pogledati svakog radnog dana od 12 do 14 časova u prostorijama ove banke u Banjaluci, u Aleji Svetog Save na broju 61, a razgledanje nekretnina moguće je uz prethodni dogovor.\nPravo učešća u javnoj prodaju imaju lica koja uplate depozit u iznosu od 10 odsto od procijenjene cijene nekretnine koja se licitira, a najviše 50.000 KM po jednoj nekretnini.\nGoran Radivojac, stečajni upravnik Banke Srpske, rekao je za “Nezavisne novine” da su dosadašnje licitacije pokazale da nema baš velikog interesa za ovu imovinu, odnosno da je ono što je bilo atraktivno odmah prodato na otvaranju stečajnog postupka.\n“Ovo sad se očigledno malo teže prodaje. Ne mogu reći da cijene nisu atraktivne, jesu, ali nemaju kupci interesa. Ako se, recimo, radi o poslovnim objektima, očigledno je da nema ljudi koji su zainteresovani da organizuju proizvodnju u takvim objektima. Što se tiče stambenih jedinica, s jedne strane naše tržište nekretnina je prezasićeno, a s druge strane u pitanju su u većini slučajeva nekretnine u koje još treba ulagati da bi bile u funkcionalnom stanju”, kaže Radivojac.\nPodsjetimo, ranije je organizovan niz licitacija za prodaju imovine Banke Srpske, čija je poslovna zgrada prodata 2018. godine, i to za 5,03 miliona KM.\nBanke Srpske su jedna od tri banke koje su propale u Republici Srpskoj.\nNiko neće umjetničke slike\nBanka Srpske je vlasnik i nekoliko desetina umjetničkih slika, ali ih nikako ne uspijeva unovčiti.\n“Nijedna od njih nije prodata. Biće opet nuđene na prodaju, a oglas bi mogao biti objavljen već iduće sedmice”, kaže za “Nezavisne novine” Goran Radivojac, stečajni upravnik Banke Srpske.\nTagged banka srpske imovina istinito prodaja\nZapaljen automobil bivšeg savjetnika Dragana Mektića\nBudžetska inspekcija da nadzire trošenje javnog novca


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Rukomet :: Rade Mijatović prešao u Metalurg\nSJUTRA POTPIS 18. 09. 2013. 22:14 >> 22:14 0\nRade Mijatović prešao u Metalurg\nReprezentativni čuvar mreže Rade Mijatović potpisaće sjutra ujutro jednogodišnji ugovor sa vicešampionom Makedonije Metalurgom.\nMijatović je odbio da produži ugovor sa Dinamom iz Minska, odbio je Velcar, Al Džaiš, Vardar, Vojvodinu…ali je zato prihvatio ponudu Metalurga, sa kojim je večeras odradio prvi trening.\nTrener makedonskog viceprvaka, hrvatski stručnjak Lino Červar će tako biti na slatkim mukama, s obzirom da u svojim redovima ima još jednog vrhunskog golaman, Darka Stanića, te odličnog Mitrevskog, dok je Angelov promijenio sredinu.\nProteklih dana su se čudne stvari događale sa “ministrom odbrane”, nedavno je i izjavio da nije zadovoljan u Metalurgu, tako da su čelni ljudi kluba morali brzo reagovati, jer je rok za licenciranje igrača za Ligu šampiona trajao do večeras u ponoć.\nMijatović će sa ekipom već za dva dana otputovati za Švajcarsku, gdje će Metalurg igrati prvi meč Lige šampiona protiv Tuna.


Završeno asfaltiranje Magistralnog puta Grabovac- Ugljarevo\nIzvor: Objava, 23.Apr.2019, 11:34\nTRSTENIK- Radnici preduzeća‚‚Putevi Srbije''završili su radove na asfaltiranju deonice Magistralnog puta od Grabovca prema Ugljarevu,u dužini 5 km i 200 metara.Vrednost ove investicije je preko 40 miliona dinara.Opština Trstenik je iz svog budžeta za sanaciju lokalnih puteva opredelila 100 miliona dinara.\n-\tOvo je izuzetno značajna saobraćajnica koja se radi posle 50 godina čekanja,put je krpljen nekoliko puta i bio je u lošem stanju.Radovi su počeli pre mesec dana i sada su konačno završeni,tako da će put biti pušten u saobraćaj ,osim ovog putnog pravca u planu su i drugi projekti,od Velike Drenove prema Poljni.od Grabovca do Dubiča onda i drugi putni pravci koji su isto tako u lošem stanju.Svake godine povećavamo investicije i kilometražu,radimo i dalje u interesu naših građana'',rekao je predsednik opštine Trstenik Aleksandar Ćirić prilikom obilaska završnih radova na pomenutoj deonici Magistralnog puta Grabovac-Ugljarevo.\nPredsednik Saveta Mesne zajednice Grabovac Milan Pantić izjavio nam je da su radovi kvalitetno odrađeni i izrazio zahvalnost lokalnoj samoupravi,predsedniku Ćiriću i izvođačima radova,napomenuvši da su dosadašnje realizovane aktivnosti ove MZ i opštine Trstenik bile uspešne i sprovođene korak po korak na zadovoljstvo građana.


TURISTIČKA TURA KROZ VLASOTINCE | VlasotinceTV\nTURISTIČKA TURA KROZ VLASOTINCE\n21. februar 2020. u 22:19h\nTuristička organizacija opštine Vlasotince je za zainteresovane sugrađane i goste Vlasotinca sprovela kružnu turu „Vlasotinačke priče iz Londonske ulice”, a zainteresovani su imali priliku da čuju priče o znamenitim Vlasotinčanima do Drugog svetskog rata, čije kuće i danas postoje, a izgrađene su u uglavnom u stilu secesije.\nOva zanimljiva turistička ponuda organizovana je povodom Međunarodnog dana turističkih vodiča.\nNajbrojniji u ovoj šetnji kroz istoriju bili su članovi Gljivarskog društva „Rujnica“ iz Vlasotinca i deca uzrasta od 9 do 14 godina, a vodič kroz urbane legende Vlasotinca je Žaklina Stefanović profesor geografije iz TOOV.\nUlicu Vuka Karadžića stari Vlasotinčani su nazvali Londonska, jer je u njoj imalo najviše radio-aparata, na kojima se tajno slušao Radio London za vreme Drugog svetskog rata. Govorilo se o lekarskom paru Radulu i Ani Velašević, koji su snimili prvi film o Vlasotincu (1935-38), zatim o Dimitriju Popoviću, narodnom poslaniku i sekretaru Narodne skupštine Srbije, o starom mlinu Popovića, zgradi bivšeg Internata, kao i o porodici koja je gradila današnju Vilu Gunjetinac…\nOvakav koncept turističke ponude može da bude zanimljiv gostima Vlasotinca, ali, kako se danas malo zna o porodicama koje su ključne za razvoj građanskog Vlasotinca, možda bi bile najzanimljivije upravo Vlasotinčanima.


2019 – Page 33 – Sportski savez Beograda\nPočetna2019 (Page 33)\nTreći po redu Sajam fitnesa, velnesa i zdravlja "Belfis 2019" svečano je otovren danad u Hali 3 Beogradskog sajma, gde će na oko 5.000 kvadratnih metara izložbenog prostora biće predstavljeni svi noviteti iz sveta fitnesa, bodibildinga, najnovije sprave za vežbanje, sportski rekviziti, ali i sve\nU sjajnom ambijentu svečane sale Beogradskog sajma, pred blizu sto slušalaca, održan je seminar u okviru projekta „Unapređenje znanja i informisanosti stručnjaka u sportu o antidoping pravilima - antidoping obrazovanje“. Sportski savez Beograda nedavno je potpisao sporazum o saradnji sa Antidoping agencijom Republike Srbije, a\nVOJVODINI SUPER KUP\nOdbojkaši Vojvodine NS seme iz Novog Sada pobednici su IX Super kupa Srbije 2019. Novosađani su večeras, u maloj sali SPC “Vojvodina” u Novom Sadu, savladali Crvenu zvezdu sa 3:1, po setovima 25:22, 25:16, 23:25 i 25:23, posle 104 minuta igre i tako osvojili drugi\nReprezentativac Srbije u atletici Armin Sinančević plasirao se večeras u finale bacanja kugle na Svetskom prvenstvu u Dohi. Dvadesettrogodišnji takmičar Poleta iz Prijepolja, koji je nastupio u A kvalifikacionoj grupi, ostvario je daljinu od 21,51 metara. On je za 61 centimetar nadmašio finalnu normu koja\nUSPEŠNO ZAVRŠENE PRVE KOMPANIJSKE SPORTSKE IGRE!\nDodelom pehara, medalja, diploma i zahvalnica, u Agios Triadi, turističkom letovalištu kraj Soluna, svečano su zatvorene Prve kompanijske sportske igre u organizaciji Srpske federacije kompanijskog sporta. Skoro 200 učesnika iz uglednih srpskih kompanija, zajedno s takmičarima iz Makedonije i Grčke, uveličali su manifestaciju koja će\nJuniorska reprezentacija Srbije vazdušnom puškom učestvovaće u petak i subotu na finalnom turniru Evropske lige mladih u Budimpešti. U završnici lige, u kojoj se nadmeću strelci od 14 do 18 godina, Srbiju će predstavljati Teodora Vukojević, Marko Ivanović (oboje „Čika Mata“), Kristina Lazarević (Novi Beograd\nMLADI BASKETAŠI OTPUTOVALI NA SP U KINU\nReprezentacija Srbije u 3x3 košarci u kategoriji do 23 godine optutovala je u kineski grad Lanžu, gde će od 2. do 6. oktobra 2019. godine učestvovati na FIBA 3x3 U23 Svetskom prvenstvu. Ekipu Srbije za ovu priliku spremali su Danilo Lukić – trener muških 3x3\nOMLADINKE POBEDOM PROTIV BELORUSIJE NA KORAK OD ELIT RUNDE\nDobro, očekivano izdanje ženske omladinske reprezentacije Srbije i veoma važna pobeda protiv Belorusije – 4:1(2:0) u prvom kolu prvog kruga kvalifikacija za plasman na Evropsko prvenstvo. Razlika u kvalitetu se videla već od prvog minuta ali na prvi gol je moralo da se čeka sve\nSrpska atletičarka, Dragana Tomašević danas je bacala disk u prvoj kvalifikacionoj grupi na Svetskom prvenstvu u Dohi. Ona je svoj nastup završila sa najdaljim hicem od 57.13m, što nije bilo dovoljno da se nadje medju 12 najboljih diskašica sveta. U svojoj grupi Dragana je bila\nDva meča, dve odlične provere i dve vredne pobede futsal reprezentacije protiv Holandije. Prvog dana izabranici selektora Gorana Ivančića savladali su „lale“ 3:1 (1:0), a u revanšu ponovo fantastično izdanje i još ubedljivija pobeda – 5:1(2:0). Blistao je trostruki strelac Strahinja Petrov, ali sve je


Aguero u Unitedu? Solskjaer je bio više nego jasan - SportSport.ba\nAguero u Unitedu? Solskjaer je bio više nego jasan\nManchester City je prije neki dan potvrdio kako redove ovog kluba nakon punih deset godina napušta legendarni Sergio Aguero.\n05.04.21. 11:30 S. Grebović\nZaista je teško nabrojati šta je sve Argentinac postigao sa Cityjem za taj period, a ove sezone teško izlazi na kraj sa povredama budući da je nastupio na svega 15 utakmica u svim takmičenjima na kojima je postigao tri gola.\nAguero je napunio 32. rođendan i jasno je da još koju godinu može da odigra na ovom ili sličnom nivou.\nZa njegove usluge interesovanje je veliko, a pokazali su ga Barcelona, Chelsea i od nedavno Manchester United. Ipak čini se da je trener Crvenih đavola otklonio sve mogućnosti njegovog transfera u redove ljutog rivala.\n"Lojalnost je jedan od vrlina koju vrlo, vrlo poštujem. Ne očekujem od bilo kojeg igrača koji je igrao za klub deset godina da želi transfer u lokalne rivale. To nije za mene", izjavio je norveški stručnjak.\nOvom izjavom i definitivno možemo otpisati još jedno ime u trci za Aguerom.\nAguerova sudbina u rukama 23-godišnje Italijanke, a ona ima samo jednu želju\nZna gdje želi da nastavi karijeru\n03.04.21. 11:47 3\nAguero ima odlične opcije u izboru novog kluba\nNapušta Manchester City\n31.03.21. 09:23 1


Agrarni fond grada Bijeljina: Podsticaj za otkupljenu junad 50 feninga po kilogramu | Agroportal.ba\nGradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić izjavio je da će, posredstvom Agrarnog fonda grada Bijeljina, Gradska uprava pomoći malim farmerima, koji nisu na spisku Agencije za agrarna plaćanja Ministarstva poljoprivrede, oko otkupa junadi, tako što će na svaki kilogram predate junadi isplatiti 50 pfeniga podsticaja, ukoliko do 30. januara naredne godine predaju junad „ZP Komercu“ ili „Mesoproduktu“.\nVlada RS je obećala da će otkupiti određeni broj tovne junadi, ali su u neravnopravan položaj dovedeni mali farmeri koji nisu u obuhvatu podsticaja na osnovu usvojenog pravilnika. Tih od 400 do 500 malih semberskih farmera, koji imaju oko 1000 utovljene junadi, ne mogu ostavriti nikakav podsticaj u odnosu na zagarantovanu cijenu od 3,9 KM po kilogramu. Mi smo odlučili da malim farmerima, koji nisu na spisku Agencije za agrarna plaćanja Ministarstva poljoprivrede pomognemo posredstvom Agrarnog fonda. Naša generalna politika je da pomognemo malim proizvođačima koji se ne mogu uklopiti u propozicije i kriterije resornog ministrstva i u važeći pravilnik o podsticajima.\nRekao je gradonačelnik Mićić.\nOn je istakao da se očekuje da semberski farmeri otkupljivačima predaju od 800 do 1.000 grla junadi, te bi se za tu namjenu njima iz Agrarnog fonda orjentaciono moglo isplatiti oko 150.000 KM podsticaja.\nPročitajte još... Penzionisana profesorica uzgaja 500 ruža i pravi "sir vitalnosti"\nBijeljina otkup junadi Stoka


Mobilni telefon Nokia N97 mini Beli prodaja i najniza cena od: €\nNokia N97 mini Beli mobilni telefon Nokia\nModel Nokia N97 mini Beli\nPregledano 14843 puta\nOpis mobilnog telefona Nokia N97 mini Beli\nIako se zove mini, to je zapravo jači telefon od N97. Dakle, postoje dva razloga za to: cena i veličina. Mini Nokia N97 radi besprekorno sa svime što ima za ponuditi, što znači da su sve nove aplikacije i komande dostupne na dodir dugmeta.Ovaj glatki uređaj integriše Internet u vaš život – neprimetno vas povezuje sa vašim prijateljima i omogućava vam posetu omiljenim mrežnim servisima.\nZamislite da se Nokia N900 i novi operativni sistem ove kompanije nikada nije pojavio. Šta je to što bi nam ostalo? Pravi odgovor je S60, koji će inače biti korišćen za veliki broj novih uređaja, pri čemu će se broj smart telefona koje nudi ova kompanija dramatično uvećati. Ali da li će u pitanju biti potpuno novi koncept ili samo nadogradnja postojećeg?. Na žalost, kompanija je odlučila da su brojne modifikacije postojećih modela najbolji način za kreiranje novih uređaja. Treba shvatiti Nokia-u jer na ovaj način pored toga što se ciklus kreiranja novih uređaja skraćuje i troškovi razvoja su niži. Sa druge strane na kraju prodajnog lanca su korisnici koji dobijaju manje ili više isti telefon ali sa novim karakteristikama kao što su bolja kamera, veća količina dostupne memorije ili bogatije prodajno pakovanje. Cena ovih uređaja je posebna priča jer korisnici su do sada naučili da ono što će danas platiti značajno kao nove karakteristike će u relativno kratkom vremenskom periodu postati dostupno i na drugim uređajima kompanije pod nižim cenama.\nUzmimo za primer modele Nokia N97 i Nokia N97 Mini. Koliko se oni razlikuju? Pa eto, zamislite da je od originalne Nokia-e N97 odsečen 1 centimetar kućišta – tačno veličina oblasti koja je zauzeta navigacionim tasterom. Ovako skraćen oblik daje novom modelu trenutni kodni naziv – „Mini“. U suštini u pitanju je uređaj koji je potpuno isti kao N97 na svim frontovima ali manjih dimenzija od originala. Znatiželjan sam da vidim koji će naziv kompanija koristiti za model N5800i (koji je identičan dobrom starom 5800, ali bez WiFi konektivnosti). Pretpostavljam da je imalo smisla i ovaj model nazvati tako što će mu biti dodato Mini umesto nove varijacije indeksa na postojeću 5800 oznaku.\nVeoma je izazovno za mene da artikulišem kako se osećam u vezi ove prakse – i dok razumem proizvođače telefona i njihove namere, kao korisnik zaista mi se ne sviđa ideja da izdvojim značajnu svotu novca za glavni proizvod kompanije i razmišljam da će posle 5-6 meseci da se pojavi verzija istog uređaja sa unapređenim karakteristikama.Iskreno govoreći, ne osećam se naročito entuzijastički nastrojen kada je u pitanju Nokia N97 Mini – u pitanju svakako nije jedan od najmanjih uređaja koji se mogu naći na tržištu ni u jednom smislu. Istovremeno ovaj model karakteriše tastatura koja je oslabljena u odnosu na original. Da je razlika u ceni između ova dva telefona veća onda bi možda model Mini mogao da računa na nešto bolju prodaju. Ovako sa trenutno važećom razlikom u ceni između ova dva uređaja on i nije toliko interesantan. Ali ne treba da brinete obzirom da je Nokia pripremila veliki broj modela sa ekranima osetljivim na dodir od kojih neki neće posedovati thumbboard a opet će biti namenjeni istom segmentu tržišta kao i Nokia N97 Mini. Isto tako mislim da vam je jasno zašto su modeli Nokia 5800 Navigation Edition i Nokia N97 Mini rivali i zašto je kompanija odlučila da obelodani njihovo postojanje neposredno pre nego što budu dostupni na tržištu. Ukoliko pak ne znate odgovor na ovo pitanje reći ću da je kompanija rešila da za ova dva modela obezbedi nekoliko meseci opstanka na tržištu bez da budu ugrožavani od novijih modela sa nadom da će u tom periodu generisati određenu prodaju. Isto tako, kompaija je svesna da ova dva modela neće naročito dugo obitavati na tržištu. To bi bilo otprilike sve što treba reći o ovom uređaju, ali verujem da slike sa ekrana i dostupne fotografije u ovom pregledu govore dovoljno o ovom uređaju.\nDimenzije 113 x 52.5 x 14.2 mm\nMasa 138 grama\nTakt procesora 434 MHz\nBaterija Li-Ion fabricka oznaka (BL-4D)\nRežim razgovora do 7 h 10 min (2G) / do 6 h (3G)\nStand by režim do 320 h (2G) / do 310 h (3G)\nOstalo vibracija, digitalni kompas, akcelerometar, Senzor za orijentaciju, De\nOstalo osetljiv na dodir (touchscreen), Prepoznavanje rukopisa\nOstalo video zapis, digitalni zoom, Carl Zeiss optika, dupli LED blic, autofo\nFormat melodije mp3, aac, aac+, eaac+, wma, amr, mp4, wav, midi, m4a\nKapacitet 8 GB (128 MB RAM) / (512 MB ROM\nVerzija 9.4, Series 60 5.0\nFormati mpeg4, H.263, H.264, 3gpp, wmv\nKonfiguracija Podržani dokumenti (Word, Excel, PowerPoint, PDF)\nPodržane tehnologije SMS, EMS, MMS, Push-to-talk, WiFi, GPS, SyncML\nWlan da, Wi-Fi 802.11 b/g, UPnP tehnologija\nBluetooth da, v2.0 sa A2DP + EDR Tehnologija\nUputstvo za Nokia N97 mini Beli


► Tači: Podneću ostavku ako Specijalni sud potvrdi optužnicu protiv mene\n"Moguće je da sam pravio greške u miru, ali ratne zločine nikada", kazao je Tači.\nPodvukao je da je dv decenije podržavao inicijative za stvaranje sudova sa međunarodnim učešćem ili nadzorom.\n"Danas, ko kaže da sam ja postao prepreka, čak i saboter ovog suda, u najboljem slučaju je pogrešno informisan, a u najgorem slučaju je pristrasan. Ali, sa druge strane, neko mora da pregleda ovu 21 godinu istraga, suđenja i suđenja za ratne zločine na Kosovu. Bio bih najsrećniji kada bih video da međunarodna zajednica primenjuje iste standarde za Kosovo i Srbiju u rešavanju ratnih zločina", kazao je Tači.\n"Naravno, u tome ne vidim nikakvu zaveru protiv Kosova. Ali razlika u pristupu međunarodne zajednice prema dvema državama je činjenica. S druge strane, pala je teška tišina na ratne zločine koje je izvršila Srbija. Ovo ćutanje Srbije još više pogoršava ćutanje međunarodne zajednice. Posvećeni smo, lično sam snažno posvećen dijalogu i miru sa Srbijom", kazao je Tači.\n"Ja se sa pravdom neću suočiti iz ove kancelarije. Ako se optužnica potvrdi daću ostavku i suočiću se sa optužbama. Kosovo je mlada država, ali njeni rukovodioci treba da se ponašaju kao pravi državnici. Nosiću ovaj teret i braniti sebe, našu borbu za slobodu svom snagom", kazao je Tači.\n"Tači i Veselji su, prema navodima, sproveli tajnu kampanju da bi se ukinuo zakon kojim su Specijalizovana veća osnovana kao sud, kao i da bi na drugi način opstruirali rad suda a sve sa ciljem da oni sami ne budu izvedeni pred lice pravde. Takvim postupcima Tači i Veselji su pokazali da su im lični interesi važniji od žrtava njihovih zločina, principa pravne države i celokupnog naroda Kosova", navedeno je.\n29.06.2020, 21:29h BELA LOPTA u BILIJARU Preporuči\nNemačka optužnicom protiv Tačija , faktički podiže optužnicu protiv Klintomna i Obame koji su davali naloge Tačiju.


Ovo je zvanično najlepša žena na svetu - Sputnjik Srbija\nOvo je zvanično najlepša žena na svetu\n22:31 14.12.2019 (osveženo 22:49 14.12.2019) Preuzmite kraći link\nJamajčanka Toni En Sin (23), proglašena je za Mis sveta 2019. godine. Krunu joj je predala manekenka iz Meksika Vanesa Ponce de Leona.\n„Počastvovana sam i zahvalna za ovu priliku, ali pre svega mislim na posao koji treba da bude obavljen, a za koji sada imam sredstva da obavim. Spremna sam da radim. I toliko uzbuđena“, rekla je uplakana Toni na svečanosti u Londonu.\nToni studira ženske nauke i psihologiju


Kakva je budućnost onlajn prodaje hrane? | Happy BSC portal\nU onlajn panel diskusiji "Onlajn prodaja hrane: nužda ili budućnost?“ o porastu onlajn prodaje hrane, problemima u logistici i potrebi da se odgovori na povećanu potražnju, govorili su danas predstavnici Privredne komore Srbije, velikih i malih proizvođača, kao i jednog od velikih trgovinskih lanaca.\nSekretar Udruženja za trgovinu PKS Žarko Malinović rekao je da se na početku krize zahvaljući dobroj organizaciji s trgovcima uspelo u stabilizovanju lanca snabdevanja i da je taj udar koji je izazvala velika potražnja u prvoj nedelji bio ublažen.\nOn je ukazao da je to što je u prehrambenim prodavnicima više od 80 odsto proizvoda domaćeg porekla razlog stabilnosti snabdevanja u uslovima kada je tražnja bila izuzetno povećana, i kada je 14. i 15. marta prevazišla čak i "pikove" pred novogodišnje praznike kada je uobačajeno najveća tražnja za prehrambenim proizvodima.\n- Kada govorimo o onlajnu, imamo ogroman rast, 100, 200 i 300 odsto, međutim, ako je činjenica da neko ima 150 porudžbina nedeljno i vidite da je taj rast 200 odsto, tu ne možemo govoriti o igri velikih brojeva, rekao je Malinović.\nNaveo je da se taj kapacitet nije u mnogome povećao, već promenio u smislu razvijanja saradnje s kurirskim službama i onim sistemima koji su već definisali svoju platformu kao sisteme dosgtave (diliveri).\n- Polica je ograničen resurs i kao takvu je treba posmatrati. Mnogo je važnije da napravimo ceo kanal snabdevanja efikasnijim, to je ono što je problem malih prozvođača, rekao je Malinović.\nMaja Marković, rukovodilac službe za medije kompanije Mercator S, rekla je da je broj njihovih novoregistrovanih onjaln kupaca i do 10 puta veći, da je usko grlo logistika, te da su u pregovorima s raznim kompanijama koje rade dostavu.\nIvan Minić, osnivač Mojapijaca.rs, koji se u konferenciju ulkjučio iz SAD, kaže da Moja pijaca postoji već četiri godine, a da se u poslednje vreme zbog krize javljaju razni portali koji zapravo imaju problem s dostavom.\n- Zato limitiramo broj porudžbina koje možemo da realizujemo, rekao je Minić i poručio da su izazovi jako veliki i pojačani celokupnim trenutnim stanjem.\n- Ko danas nije na interentu, taj je zaista ovu priliku propustio, kaže Slovićeva.\n- Prednost kad ste mali jeste to što možete brzo da se reorganizujete, dodatno smo zaposlili tri nova dostavljača, iskoristili sva vozila da odgovorimo na sve zahteve, uspeli smo da se u ove dve nedelje prilagodimo, rekla je Marija Slović.


Kako raditi na reputaciji jedne kompanije? - PORTAL\nKako raditi na reputaciji jedne kompanije?\n„Veoma je važno da postoji usaglašenost između reči i dela. U 21. veku sve se lakše uočavaju nedoslednosti između rečenog i urađenog, a kroz društvene medije informacije se prenose velikom brzinom. Zato se mora voditi računa o tome da se izgradi, neguje i održi pozitivna reputacija kroz brojne aktivnost, komunikaciju vrednosti i kontinuiran kontakt sa javnošću,“ kaže za Bizlife Jelena Kovačević, izvršna direktorka Represent Communications odgovarajući na pitanje zašto je menadžment reputacije važniji danas nego ikad do sad.\nGlavni elementi reputacije su svest javnosti o vama, prepoznatljivost, poverenje i kvaliteti sa kojima vas povezuju. Ona je najvažnija nematerijalna vrednost jedne kompanije. Reputacija nije samo šta drugi ljudi pričaju o kompaniji, nego je funkcija i rezultat svega što kompanija radi – interno i eksterno.\n„Brend kreira percepciju javnosti o nekom proizvodu i daje obećanje, a reputacija je ono što ljudi misle o vama kada se upoznaju sa vašim radom i uticaj koji to znanje ima na njihove odluke: da kupe vaš proizvod, investiraju u vaše projekte ili kompaniju koju predstavljate, rade sa vama i za vas,“ kaže Kovačević i dodaje „Kompanije razumeju da reputacija nije samo “šminka” već da je ona prava samo kada su reči usklađene sa delima. Kompanije poput Represent Communications, kroz čitav spektar komunikacijskih i konsalting usluga su tu da pomognu klijentima da pozitivne elemente i vrednosti njihove kompanije efektivno komuniciraju i implementiraju, kako prema eksternoj javnosti tako i prema svojim zaposlenima. Veoma dobro znamo da je reputacija krhka i delikatna stvar i da su potrebne godine, nekad i decenije, da se izgradi dobra reputacija, a samo jedan dan da se ona pokvari.“\nU današnje vreme, veoma je lako proveriti da li neko radi ono što priča, a ako se radi samo o priči bez realizacije, onda reputacija odmah biva narušena. Povratak dobrog glasa je tada veoma težak, ali i izazovan zadatak. „Bili smo uključeni i u takve projekte, kada su nas klijenti angažovali da pomognemo da povrate dobru reputaciji. Važno je znati da reputacija nije isključivo zadatak ljudi koji se bave komunikacijom, samo je komunikacija ta gde se najbrže vide nedoslednosti, koje javnost po pravilu surovo kažnjava.“\nDruštveni mediji su uspeli da za kratko vreme promene način rada i agencija i samih medija, jer su informacije učinili dostupnim velikom broju ljudi gotovo istovremeno kada se nešto dešava. Tako je reputacija dobila na značaju, jer su svi izloženi stavu javnosti i imaju mogućnost da taj stav podele sa drugima. U tom kontekstu, reputacija postaje najvažnija vrednost svake kompanije. „Gledano iz ugla PR agencije, društveni mediji su nam nametnuli drugačiju dinamiku, omogućili su nam nove izvore informacija i danas mozemo da kažemo da posao PR profesionalca zaista traje 24 sata,“ kaže Kovačević. „Svedoci smo da čak i novinari preuzimaju veliki broj priča i tema od društvenih medija. Postoji čitav spektar novih komunikacijskih tehnologija i alata koji mogu da se iskoriste za izgradnju pozitvne slike o kompaniji ili pojedincu i za efektivnu direktnu komunikaciju sa javnošću. Nije slučajno da se među 50 najuticajnijih kompanija sa najboljom globalnom reputacijom nalaze većinom kompanije koje se bave novim tehnologijama, poput kompanija Facebook, Twitter i Apple. Iskreno verujem da je budućnost komunikacija u digitalnim medijima. Zapravo, našu budućnost i stav prema životu će sve više kreirati društveni mediji i internet, jer oni imaju dominantan uticaj na kreiranje željenog modela življenja, koji kasnije postaje inspiracija velikom broju ljudi.“\nJelena Kovačević kaže da njena kompanija uvodi svetske trendove na naše tržište i da ih implementira u svoje poslovanje. Jedan od primera je nastavak saradnje sa svojim partnerima, pa je i ove godine Represent Communication ekskluzivni partner događaja “The Corporate Communications Experience 2” koji okuplja najuticajnije stručnjake koji se bave komunikacijama koji nam dolaze iz Evrope i Amerike. Prateći najnovije trendove, ove godine formiran je i nov sektor koji se bavi međunarodnim odnosima i ima za cilj da se pozabavi i međunardnom scenom, primenom najviših profesionalnih standarda koje primenjujemo u našem poslovanju.\nIntervju u okviru portala Bizlife\nTekst objavio: UrednikDatum: 02.03.2012, 00:01 16.01.2017


Momčilo Pantelić: I levi i desni – besni\nPremijer Malezije bi da se vrati na funkciju ako dobije većinu u parlamentu |\nUhapšen razbojnik iz Obrenovca odmah nakon pljačke |\n► Momčilo Pantelić: I levi i desni – besni\nKao retko kad dva uspešna, a međusobno rivalska sistema istovremeno su primorana da se bitno promene. A to pod vanredno jakim pritiskom razgnevljenih podanika koje su vlasti, vrlo dokumentovano, uveravale da ih svakog dana, u svakom pogledu sve više usrećuju.\nTakav paradoks odigrao se ovih dana u Boliviji i Čileu. Obe zemlje su važile za simbole izrazitog napretka i stabilnosti. Kao susedi prosto su se utrkivali da pokažu čije je ustrojstvo perspektivnije – socijalizam bolivijskog ili liberalizam čileanskog tipa.\nNekome je ovo čak moglo da zaliči i na neobjavljeni lokalni minijaturni Hladni rat između jednog od poslednjih funkcionalnih uporišta izrazite levice i perjanice moderne desnice u Južnoj Americi. Unutar i jednog i drugog poretka došlo je, međutim, do masovnog izliva gneva građana, pa su u La Pazu desničarske snage izdejstvovale pad levičarskog predsednika Eva Moralesa, dok su u Santjagu levičarski nastrojeni pokreti prinudili njegovog desničarskog kolegu Sebastijana Pinjeru da prihvati ispisivanje novog ustava.\nDve države izmiču kompletnom poređenju, uz ostalo i po ekonomskoj razvijenosti. Na lanjskoj MMF listi bruto nacionalnog dohotka po stanovniku Čile zauzima 51. a Bolivija 116. mesto (Srbija 80). Najviše su ih ujednačavali sadašnji potresi s prolivanjem krvi. A njihov zajednički imenitelj i detonator bilo je preterivanje vlasti u zamišljanju društvene prihvatljivosti njihovih mera.\nU Čileu je eksploziju gneva izazvala mala varnica – poskupljenje karte metroa za svega 30 pezosa (četiri dolarska centa). Ali, 30 pezosa se ispostavilo samo kao povod za izlivanje nagomilanog nezadovoljstva u proteklih 30 godina, kako se izrazio često citirani demonstrant.\nS njegovom računicom saglasilo se i još bar milion ljudi koji su se nedavno okupili na ulicama Santjaga u najvećim demonstracijama posle smenjivanja diktatora Augusta Pinočea 1990. Masovno su zamerili vlastima da su preterale u zapostavljanju opšteg za račun dobra uskog kruga ljudi. Tek posle krvoprolića, sa više od 20 mrtvih, i pretrpljene štete procenjene na više od milijardu dolara, na javnim i privatnim objektima, Pinjera je priznao da vlast nije dobro razumela potrebe za većom socijalnom pravdom i pristao da se, u dijalogu sa demonstrantima i političkom opozicijom, skroji novi ustav (sadašnji je još iz vremena diktature), koji bi se usvojio na referendumu.\nMorales, koji je internacionalnu uvaženost stekao i po tome što je postao prvi predsednik Bolivije iz redova starosedelaca-indiosa, preterao je pak kad je umislio da rok njegove vlasti ne može da se oroči. Oglušio se o referendum kojim je odbačena mogućnost da se kandiduje za četvrti mandat, a onda je na nedavno izdejstvovanim izborima označen kao odgovoran za krađu glasova koji bi mu garantovali nastavak vladavine.\nTek kad su mu legitimnost osporili kontrolori iz Organizacije američkih država i predstavnici crkve i kad su se na udaru demonstranata našle imovine – njega lično, familije mu i saradnika – pristao je da se izbori ponove. Prekasno. Poslušnost mu je otkazala policija, a onda i vojska, na koju se najviše oslanjao. Po “preporuci” armijskog šefa podneo je ostavku i prihvatio ponuđeni politički azil u Meksiku.\nNjegova ispovest da je bio žrtva državnog udara izazvala je polemike u svetu. Iako je izvesno da je svrgnut, da je njegova ostavka iznuđena, pa da je, dakle, bila neka vrsta puča, mnogi analitičari tvrde da je njegovim smenom samo odbranjen poredak koji je on narušio antireferendumskom kandidaturom za produženje lične vladavine.\nReagovanja u svetu su različita. Dok u pokajanje Pinjere i njegovu spremnost da uočena zanemarivanja otkloni kao da niko ne sumnja, ocene oko Moralesove smene oštro su podeljene. Podržala ga je, na primer, Rusija, dok je Tramp pozdravio njegov odlazak kao jačanje demokratije, za razliku od potencijalnog mu izbornog rivala Bernija Sandersa, koji je izrazio zabrinutost zbog uloge vojske u odstranjivanju Moralesa. EU se zalaže za nove “verodostojne izbore”.\nOsim pomenutih preterivanja Moralesa i Pinjere, zajednička odlika im je, uz sve ideološke razlike, i to što su svojim postupcima izazvali najefikasnije proteste protiv sopstvenih establišmenta. U oba slučaja su te demonstracije dovele do prekomponovanja poredaka, pa će se njihovo iskustvo proučavati među svakojakim i sve rasprostranjenijim organizatorima bunta po svetu.\nPodsetili su, uz ostalo, da su zbog postojećeg stanja širom sveta i levi i desni – besni. Pa da će vlastima biti sve teže da zauzimaju poziciju “negde između”, a ništa lakše ni da se priklone jednoj strani.\nTo potvrđuju i potezi ovdašnje vlasti, koja najčešće daje znak da ide na jednu stranu, a skreće na drugu. Formalno kaže da ide ka EU, a strateški je sve bliža Rusiji i Kini.\nKao, svi će se oni toliko jagmiti za našu naklonost, da nama ostaje samo da štrpkamo od svih po svom ćefu. To je takođe preterivanje u proceni snage sopstvenog sistema, kakvo je u iznudicu bacilo Pinjeru, a Moralesa čak i zbacilo.\nDačić ponosan što je prvi ministar koji je posetio Kinu koja se bori s koronavirusom\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić preneo je danas šefu kineske diplomatije Vang Jiu da je Srbija solidarna sa Kinom u borbi protiv koronavirusa, kao i spremnost predsednika Srbije...\nKoronavirusom zaraženo 80.000 ljudi\nKoronavirusom zaraženo je više od 80.000 ljudi širom sveta, a umrlo je više od 2.700, saopštila je danas Nacionalna zdravstvena komisija u Pekingu.\nNa Tabiji u Sutomoru antisrpska poruka\nNa Tabiji u Sutomoru, kulturnoj baštini iz 19. veka koja je sanirana nakon što je na njoj prošle sedmice oslikana trobojka, osvanuo je natpis "Srbe na vrbe".\nZemlje Kvinte: Dodikove odluke unazađuju BiH\nZemlje Kvinte - SAD, Velika Britanija, Francuska, Nemačka i Italija, saopštile su da je odluka srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika da blokira trgovinu unutar zemlje i rad...\nEU će odobriti pregovarački mandat za čvrst trgovinski sporazum sa Velikom Britanijom\nMinistri Evropske unije trebalo bi da odobre mandat za pregovore sa Velikom Britanijom o čvrstom sporazumu o slobodnoj trgovini posle odlaska Britanije iz Unije prošlog meseca.Pregovarač EU...


horoskop retrogradni neptun od 25. juna | Astrologija\nRETROGRADNI NEPTUN DONOSI NALET LOŠE ENERGIJE U NAREDNIH 5 MESECI: Horoskop otkriva kako da sačuvate dobru sudbinu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nHoroskop za retrogradni Neptun - od 25. juna do decembra 2021. godine!\nNeptun započinje svoju retrogradnu fazu 25. juna na 23 stepenuRiba i završava se u decembru mesecu. Ova magična plava planeta uglavnom je povezana sa iluzijom, snovima i lažnim uverenjima. Ona nam "zamagljuje" vid i ne dopušta nam da vidimo šire od našeg sveta mašte.\nDobra strana retrogradnog Neptuna pomaže vamd a povećate intuitivne i psihičke sposobnosti , ali donosi i emocionalnu osetljivost i romantičnu atmosferu. Bićete više nego obično ranjivi u susretu sanegativnom energijom, pa se u ovom periodu posebno upozorava na društvo toksičnih osoba. Dobro razmislite kome poklanjate svoje srce, vreme i energiju.\nIpak, ne možemo zauvek živeti u fantaziji. U jendom trenutku retrogradni Neptun će nas probuditi iz sna, a što smo duže bili u mašti, to ćemo se više šokirati kada se suočimo sa istinom. U ovom periodu mogući su problemi u ljubavi i finansijama. Dolazi dorazočaranja, troškova, pokvarenih planova...\nNjegova plavičasta energija podseća nas i na bol i rane iz prošlosti. Sve onošto smo skrivali u srcu, zatrpavali pod tepih, gurali, potiskivali - sada sve izlazi na površinu.\nJedini način da se suočite sa ovim izazovima na pravi način jeste da izbegnete samosažaljenje i prihvatite učenje lekcija. Retrogradni Neptun je idealno vreme za lični, odnosni duhovnirazvoj. Pojačava se svest, izoštravaju se čula, šire se znanja.\nU ovom periodu je ažno da se na duhovnomnjivou povežete sa svojim voljenima, posebno sa članovima porodice i partnerom. Iako je težak, ovaj aspekt može biti i romantičan, jer kroz suočavanje sa svim izazovima, pojačava bliskost i podršku.\nZapamtite, negativna energija može biti snažna, ali će je LJUBAV uvek nadjačati!\nHoroskop Retrogradni Neptun Horoskopski znak Astrologija