Kako do investicije za vaš startap? Evo glavnih načina\nKoja su četiri glavna izvora finansiranja?\nImate ideju za startap, možda već imate i ekipu u vidu, ali se bojite da uđete u celu priču zbog neizvenosti koja najčešće proističe iz mišljenja da nećete uspeti da nađete novac da realizujete svoju zamisao. Zvuči poznato?\nOvakva nesigurnost je sigurno najveći razlog za relativno mali broj startapa u Srbiji, uprkos činjenici da na našim prostorima ima puno talentovanih i perspektivnih ljudi. Oni se, na žalost, često odlučuju za “sigurica varijantu”. da ostanu na, za naše uslove, “dobro” plaćenom poslu, umesto da pokušaju da realizuju svoj potencijal – dok su mladi.\nIstina je da do novca zaista nije lako doći, ali je činjenica da ga ima i više nego što mislite.\nInternet revolucija stvorila je veliku grupu preduzetnika koji su postali investitori i finansijska kičma startap ekosistema. U kombinaciji sa Venture Capital fondovima i sve većem broju startap inkubatora postoje realne opcije za izgradnju vašeg biznisa, ako on, naravno, zadovoljava određene kriterijume.\nPristup svim navedenim izvorima finansiranja za domaće startape nije jednostavan, ali postaje sve lakši, zato što postoji sve više resursa u okruženju, ali i zahvaljujući često samostalnim uspesima Internet kompanija u okruženju (Farmeron, Nordeus, ManageWP, ActiveCollab…). Njihovi uspesi sve više skreću pažnju investitora ka Balkanu, te će događaja kao što su Seedcamp ili Geeks on plane turneja, biti sve više.\nNaravno, pre nego što krenete u proces traženja investitora najbolje je da najpre obezbedite određen broj ranih korisnika ili neke druge pokazatelje na osnovu kojih će vaš proizvod delovati ozbiljno.\n1. Anđeli investitori, sami ili u grupi\nObično je početni izvor finansiranja za startape sopstveni novac osnivača, te sredstva koja su dobili od porodice i prijatelja. Međutim, ako ona ponestanu, anđeli investitori se nameću kao jedan od najboljih izbora.\nReč je o uspešnim ljudima sa željom da investiraju u perspektivne projekte u zamenu za udeo u vlasništvu kompanije. Kada tražite novac od anđela investitora ne bi trebalo da se osećate neprijatno, jer on ili ona neće na vas gledati kao na nekog ko je tu da im uzme pare, već će u vama želeti da vidi mladog perspektivnog preduzetnika čija je kompanija možda sledeći Google ili Instagram.\nAnđeli investitori često lično vole da se angažuju na projektima u koje ulažu, a svakako je najbolje da potražite nekog ko je već radio i ostvario uspeh u sličnoj industriji, jer će vas upravo takav investitor najbolje razumeti.\nU slučaju anđela investitora ne postoje pravila o iznosu novca i pratećeg dogovora: oni su odličan izvor za početne seed investicije koje će vam pomoći da se otisnete na pravi način. Iznosi koje vam anđeli investitori mogu dati kreću se od desetak hiljada evra pa do cifara sa šest nula.\nIsto važi i za “prateći aranžman”: vaš anđeo investitor može da traži desetak posto udela u kompaniji, ali se može desiti da postane i ravnopravni suosnivač.\nU svakom slučaju, svako ko vam daje novac za kompaniju postaje i neko kome morate odgovarati. Uostalom, od zadovoljstva vašeg investitora zavisi hoćete li dobiti još novca i dodatnu podršku ako pritreba.\nJoš bitnije, anđeli investitori nude i svoje iskustvo, znanje, kontakte, te mentore koji će vam pomoći kada je reč o pravnim pitanjima, prodaji vašeg proizvoda, birokratiji i svim drugim glavnim i pratećim neophodnim elementima koje se tiču razvoja uspešnog startapa.\nNa kraju, bitno je reći i da se anđeli investitori često udružuju u grupe kako bi sredstva stavili u isti fond, jer je to najbolji način da podele rizike.\nAnđele investitore možete naći na različitim skupovima, a ako se dovoljno potrudite, u smislu jakog online prisustva oni i vas mogu naći. U okruženju deluju dve mreže anđela investitora, srpski Serbian Business Angels Network i hrvatski Croatian Business Angel Network, na čijim sajtovima možete prijaviti vaše projekte, mada nisu previše aktivne još uvek, ali su deo veće asocijacije European Business Angels Network, kojoj isto možete pisati.\nDakle, guglajte, povezujte se, budite aktivni online i učestvujte na važnim događajima koliko možete. Obavezno pogledajte i AngelList, jedan od najboljih resursa za ovo na Internetu.\n2. Seed fondovi i akceleratori\nSeed akceleratori su vrsta poslovnih inkubatora. Pionir u ovom poslu je Y Combinator, a posle nastanka ovog inkubatora u svetu se pojavilo još stotinak.\nProgram nekog seed akceleratora obično podrazumeva trajanje od 3 meseca, investiciju dovoljnu za pokretanje biznisa (obično između 10.000 i 50.000 dolara) te demo day, tj. dan sa investitorima, gde se startapi proveravaju da li su spremni za sledeći korak i ozbiljnije investicije. Tokom trajanja programa startapi su najčešće smešteni u kancelarijama inkubatora.\nInkubatori, sem početne investicije, nude i znanje i povezivanje sa ljudima iz industrije te ujedno predstavljaju najbolji način da naučite kako se stvara i vodi startap, dok upravo to i radite. Za uzvrat startapi daju inkubatorima udeo od najčešće 6-12 procenata.\nNajpoznatiji i najuspešniji takav akcelerator je Y Combinator. Prema podacima njegovog koosnivača Pola Grejema prosečna procenjena vrednost startapa iz Y Combinatora je 22.4 miliona dolara. Najuspešniji startap ovog inkubatora je Dropbox, čija se vrednost danas procenjuje da iznosi negde između pet i deset milijardi dolara.\nOd poznatijih Startup akceleratora izdvaja se i SeedCamp koji je već 2 puta bio u Beogradu , te 500 Startups koji je zaslužan za početno finansiranje Farmerona, inače poznat po svojom Data, Distribution and Design metodologiji.\nOvakvih inkubatora je jako puno i sve su prisutniji u regiji. Preporučujemo da pogledate i listu 10 najznačajnijih startap inkubatora prema mišljenju magazina Forbes i da obavezno uzmete u obzir bugarski LaunchHub koji u početnoj fazi ulaže 30.000 evra za 8-10% udela uz mogućnost daljeg finansiranja do 200.000 evra.\n3. Venture capital fondovi\nFondovi za ulaganje rizičnog kapitala su pogodniji za već koliko-toliko izgrađene startape, jer se ređe odlučuju za male seed investicije.\nVenture kapitalisti znaju da zauzvrat traže veći procenat vlasništva u odnosu na anđele investitore i startap inkubatore, pa samim tim imaju i veći stepen kontrole nad poslovanjem. Ovo je i logično, jer Venture Capital fondovi obično ulažu i više novca od startap akceleratora i anđela investitora.\nNaravno, ako anđeo investitor, takođe, uloži više od početnog seed kapitala, i on će zatražiti veći udeo u vašoj kompaniji.\nVC fondovi su, najčešće, namenjeni izgradnji velikog biznisa. Manje je venture kapitalista koji će uložiti seed kapital za razvoj proizvoda. VC fondovi imaju puno akumuliranog novca i često ne razmišljaju o investicijama manjim od dva-tri miliona dolara.\nSamim tim, oni pomažu u izgradnji velike kompanije, pravnom okviru i svim drugim pratećim elementima, pa je i stepen kontrole u kompaniji u koju ulažu veći.\nMeđutim, posle uspeha startap akceleratora Venture Capital fondovi se sve češće odlučuju za “hibridno” rešenje, pa umeju da funkcionišu i kao kombinacija poslovnog inkubatora i VC fonda.\nOdličan primer za ovo je bugarski Eleven Accelerator fond za ulaganje kapitala.\nEleven investira kroz tri faze. Prve dve investicije vezane su za najraniji razvoj startapa i iznose po 25.000 evra, dok treća, Seed faza, podrazumeva investiciju od 150.000 dolara i podrazumeva pripremu startapa za privlačenje ozbiljnijih investitora. Eleven fond, posle ova tri koraka, uzima i do 30 procenata vašeg startap kolača.\nOd 2015. godine, u regionu je aktivan i fond South Central Ventures, a od tada su već uložili u pet startapa iz Srbije. Tu je i Startlabs, prvi srpski akcelerator/investicioni fond koji od 2013. ulaže u startape iz jugoistočne Evrope.\nOd prošle godine je sa radom počeo i domaći fond ICT Hub Venture, koji će uložiti milion evra u domaće startape (već su uložili u tri).\nZnačajan u okruženju je i slovenački RSG Capital, venture capital fond koji raspolaže sa 20 miliona evra za ulaganje. RSG je već investirao u osam kompanija iz Slovenije i Hrvatske.\n4. Svi drugi načini\nDobar početak mogu da predstavljaju i sajtovi koji spajaju preduzetnike i zainteresovane investitore.\nDve takve najpoznatije web destinacije su GoBigNetwork i FundingPost. GoBigNetwork ima odličnu stranicu posvećenu traction-u, veoma važnom parametru za investitore. Na oba sajta možete naći i anđele investitore, ali i druge načine finansiranja.\nSredstva za razvoj vašeg startapa možete naći i na druge načine, ali je najbolje da se izbegavaju ljudi koji se bave tradicionalnijim biznisom jer će vas, u većini slučajeva, gledati kao da pričate svahili. Ipak, to ne znači da ne možete naći nekog ko će razumeti vašu misiju.\nU svakom slučaju, bolje je da najpre iscrpite sve online resurse i mogućnosti gde ćete se sretnuti sa ljudima koji će vas razumeti.\nSem ovih, postoji još jedna opcija: crowdfunding sajtovi.\nReč je o platformama za finansiranje gde je potrebno da izložite javno svoju ideju kako bi posetioci odlučili da li će finansirati vaš projekat. Crowdfunding sajtovi su najčešće loš izbor za startape, ali sve zavisi od prirode vašeg projekta…\nNajpoznatija platforma za crowdfunding je Kickstarter, koji uzima pet odsto od ukupno skupljenih sredstava. Do sada je ovde bilo preko 64,000 lansiranih projekata. Procenat uspešnosti je 43 posto. Oni koji su uspeli da skupe planiranu ili veću sumu skupili su, ukupno, 241 miliona dolara.\nNajuspešniji projekat na Kickstarteru iz Srbije je horor igra Scorn, koja je sakupila preko 150.000 dolara. Kako je i Startit imao uspešnu Kickstarter kampanju, napravili smo vodič za sve one koji bi hteli da sakupe sredstva putem crowdfundinga.\nKickstarter i slične platforme pogodnije su za umetničke i projekte iz domena zabave, indie developere igara, ali je ovde moguće naći svakakave ideje.\nCrowdfunding platforme ne traže procenat od preduzetnika, ali, sem javne promocije, ne nude druge pogodnosti, kao što su znanje, povezivanje sa ljudima iz industrije, medijima i investitorima i sl. Ovde ljudi najčešće dolaze do finansija od strane korisnika koji su lično zaintrigirani idejom pa bi ujedno bili i prvi korisnici, ali je za ambiciozne startap kompanije ovakav način finansiranja ipak loša opcija.\nJoš jedan od skoro popularan način za prikupljanje sredstava za blockchain startape jeste i inicijalna ponuda tokena ili ICO. Dve domaće ekipe, GameCredits i OriginTrail su ovim putem sakupili 50 i 22.5 miliona dolara.\nU razvijenim ekosistemima, poput onih u Silicijumskoj dolini, Londonu ili Berlinu, stvari funkcionišu prilično dobro. Iz naše perspektive možda čak idealno.\nU regionu, posebno u Srbiji, doći do investicije nije toliko lako. Pomenuta mreža poslovnih anđela tek treba da počne da investira u Internet startape, a ne postoje ni fondovi koji javno objavljuju da bi investirali u tehnološke kompanije.\nMeđutim za firme koje pokazuju da mogu dosta toga da naprave uvek će se naći investitor. Neke od najuspešnijih firmi o kojima smo pisali na Startitu praktično saleću investitori iz celog sveta. Limundo je probio led u Srbiji jer je primio preko milion evra od raznih investitora širom Evrope.\nSve u svemu, ako vredno i pametno radite na svom projektu, ako pokažete trakciju i potencijal razumno je očekivati da će se pojaviti osoba ili institucija koja vam može pomoći da od svog startapa napravite globalno uspešnu profitabilnu kompaniju.\nčetvrtak, 26. Jul, 2012.\nkako pronaci investitora za pokretanje biznisa a rec je o masovnoj proizvodnji dzempera posebne namene, radilo bi se o milionskom broju artikala,o trzistu koje bi prakticno bila skoro cela planeta , i gde bi zahteva za proizvodom bilo toliko da bi morala da se izgradi velika fabrika koja bi to sve postigla\npetak, 14. April, 2017.\nMene zanima kako da dodjem do investitora? Zna li iko?\nFantastican clanak! KOrisne informacije i prakticni saveti :) Samo, jedno pitanje me najvise muci - kako domaca firma da primi finansije od investitrora? :(\nStartit je najviše posvećen tehnološkom preduzetništvu, pa su stoga naši tekstovi, kao i ovaj, najviše oko toga okrenuti. Rekla bih da je Srbija veoma konkurentna na polju ITa, pre svega zbog mnogo manjih troškova života, pa samim tim i plata ljudi koji se time bave. Da li je konkurentna na polju hrane - sada bih rekla da nije; da li može da bude - verovatno da, ali za to je potrebno dosta i samoinicijative i podrške države/banaka/privrede jer je troškovno intenzivnija grana.\nUpravo sam hteo da postavim isto pitanje kao Suzana. IT je odlična stvar i nema sumnje da imamo geneijalce na tom polju, ali Srbija je daleko, daleko, daleko konkurentnija na polju hrane, tu bi mnogo više ljudi moglo pronaći izlaz iz ovog ludila koje nam je nametnula rođena država. Lićno poznajem mnogo ljudi koji bi se ovog trenutka okenuli napuštenoj zemlji samo da imaju bar minimum sredstava da pokrenu tok\nčetvrtak, 11. Septembar, 2014.\nA šta da rade starup-ovi koji nisu iz IT oblasti, nego npr. iz poljoprivrede?\npetak, 27. Jul, 2012.\nKickstarter jeste super ali samo za nekog ko ima americki id ili vozacku\nOdlican tekst i svaka cast sto afirmisete startup kuturu u Srbiji i Regionu, procitam svaki vas novi clanak. Samo tako nastavite!


NAŠI PREDLOZI ZA LIGU ŠAMPIONA – TIP\nNAŠI PREDLOZI ZA LIGU ŠAMPIONA\nBATE – HELSINKI 1&0-2\nOba rivala su u takmičarskom ritmu, jer su prvenstva Belorusije i Finske uveliko u toku. Ipak, iskustvo u Evropi je na strani domaćina, koji je čak osam puta stigao do grupne faze Lige šampiona, a dva puta je dočekao evropsko proleće. BATE je u domaćem šampionatu bez poraza na svom stadionu, sa samo 3 primljena gola na 8 mečeva, dok je Helsinki na gostovanjima u prvenstvu Finske dobar, ali ne tako efikasan.\nLUDOGOREC – VIDEOTON 1&3+\nBugarski tim je osnovan 2012. godine i samo dvaput nije uspeo da se domogne grupne faze Lige Šampiona. Četiri puta mu je to pošlo za rukom, a čak tri puta je prolazio u narednu, prolećnu rundu. Već je osvojio prvi trofej ove sezone, Super kup Bugarske, a u pripremnom periodu samo jednom nije pobedio. Videoton, odnosno MOL Vidi kako glasi novo ime slavnog mađarskog kluba, jedva je prošao prvo kolo kvalifikacija, iako mu je rival bio luksemburški Didelanž. Glavni igrači su mu Danko Lazović i Marko Šćepović, dok Bugari u svojim redovima imaju čak devetoricu Brazilaca.\nAJAKS – ŠTURM 1&3+\nSlavni holandski klub je veliki favorit protiv Šturma, koji je do drugog mesta u Austriji stigao jer je Salcburg bio mnogo bolji, a svi ostali previše slabi. Šturm je promenio dosta igrača ovog leta, ali zvučnih pojačanja nije bilo. Sa druge strane, Ajaks je debelo odrešio kesu, pa su silni milioni otišli Mančester Junajtedu, Sautemptonu, Mehelenu, Utrehtu i Midtilendu za slobodu Blinda, Tadića, Bandea, Labjada i Kristensena.\nOd redakcija| 2018-07-23T12:18:26+01:00\t25-07-2018|Vesti|0 Komentara


SRPSKI SHOWCASE na Beogradskom džez festivalu\nMeđu odabranim učesnicima ove godine su mladi saksofonista i kompozitor Rastko Obradović, koji predstavlja kvartet sa norveškim muzičarima (Martin Gjerde, klavir; Aleksander Hoholm, kontrabas; Rajmond Lavik, bubnjevi); pijanista i kompozitor Milan Stanisavljević, sa slovenačko-srpskim kvartetom (Igor Matkovič – truba, Boštjan Simon – tenor saksofon, Nikola Matošič – kontrabas, Predrag Milutinović – bubnjevi); te bend Dragon’s Fuel iz Novog Sada (Peđa Okiljević – tenor saksofon, Voja Savkov – tenor saksofon, sopran saksofon, Marko Čurčić – bas gitara, Lav Kovač – bubnjevi).\n« YokoO i VTSS stižu na No Sleep Festival!\nNagrada publike „Balkanskom špijunu“ »


Predstavnica Medžlisa na IV Savjetovanju za koordinatorice za brak i porodicu – “Podrška porodici“ – Medžlis Islamske zajednice Travnik\nby Medžlis Tra · 22. Septembra 2019.\nU organizaciji Uprave za vjerske poslove Rijaseta IZ u BiH – Odjela za brak i porodicu od 20-22. septembra 2019. godine u Gazi Husrev-begovoj medresi održano je IV savjetovanje za koordinatorice za brak i porodicu pod motom „Podrška porodici“. Na savjetovanju je bilo prisutno oko 100 koordinatorica iz Bosne i Hercegovine, Švedske, Njemačke, Norveške i Francuske. Ispred Medžlisa IZ Travnik na savjetovanju je bila prisutna muallima Rejhana Zolota.\nU svojstvu izaslanika Reisul-uleme koordinatoricama se obratio direktor Uprave za vjerske poslove Ismail-ef. Smajlović, izrazivši zadovoljstvo organiziranjem IV savjetovanja za koordinatorice. U svom govoru je ukazao na razlike u promišljanju mladih nekad i sad, te izazove s kojima su suočeni budući bračni parovi kao i svi članovi porodice. Obećao je podršku u iniciranju pokretanja kancelarija za savjetovanje o bračnim i porodičnim pitanjima pri medžlisima kao i pripremi koordinatorica i imama za ovaj vid pomoći našim džematlijama i džematlijkama.\nIspred Odjela za brak i porodicu osvrt na period 2015-2019. godinu, rezultate i uspjehe koordinatorica, planove za naredni period i program IV Savjetovanja koordinatoricama je izložila dr. Safija Malkić, šefica Odjela za brak i porodicu.\nIzlagači na prvoj sesiji bile su: Armina Čerkić, predsjednica Udruženja za sistemsku praksu i terapiju koja je predstavila stanje i prilike vezano za porodičnu psihoterapiju u BiH danas; dr. sci. Elvira Duraković-Belko, psiholog i psihoterapeut govorila je o značaju i efektima psihoterapije i Mediha Imamović, psiholog i porodični psihoterapeut, prezentirala je iskustva iz psihoterapijske prakse tokom njezine, više od tri decenije prakse i rada u porodičnim savjetovalištima.\nU drugoj sesiji o značaju očuvanja zdravlja žene govorila je dr. Aida Čaušević, specijalista interne medicine u Kantonalnoj bolnici u Zenici, etičke i javno-zdravstvene aspekte planiranja porodice izložila je prof. dr. Aida Pilav, direktorica Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo i dr. Amela Hodža, ginekolog u Klinici New Life Sarajevo predstavila je proces i uspješnost biomedicinski potpomognute oplodnje. U okviru druge sesije Fadila Jašarević, član IO Islamske zajednice Bošnjaka u Švedskoj, predstavila je Odjel za brak i porodicu IZBUŠ-a, a kapetan Suada Kadrić, koordinatorica za brak i porodicu Vojnog muftijstva predstavila je Odjel za brak i porodicu Vojnog muftijstva.\nIzvlačenje dobitnika u džematu Pode za odlazak na hadž 2020.\nMuftija travnički održao hutbu i predvodio džuma-namaz na Kalibunaru\nNovi imam u džematu Skender Vakuf\nNext story U džamiji na Kalibunaru održan stručni seminar za muhaffize Škole Kur'ana “Ebu Bekr es-Siddik”\nPrevious story Glavni imam predavač na mevludu uoči otvorenju džamije u Sultanovićima MIZ Bugojno


Atheist Rap na Vračar Rocks festivalu slavi 25 godina rada | Balkanrock.com\nNaslovna Vesti Najave koncerata Atheist Rap na Vračar Rocks festivalu slavi 25 godina rada\nAtheist Rap na Vračar Rocks festivalu slavi 25 godina rada\nNovosadski bend Atheist Rap će u sklopu svoje turneje, kojom obeležava četvrt veka neprekidnog postojanja i rada, održati svoj prvi klupski koncert ove godine u Beogradu 8. novembra u centru za kulturu Božidarac.\nPored najvećih hitova iz prethodnih 25 godina benda, publika će biti u prilici da čuje i nekoliko novih pesama, koje će se naći na njihovom novom studijskom albumu, čije objavljivanje bi se trebalo dogoditi u narednim mesecima.\nAtheist Rap je jedan od koncertno najaktivnijih bendova u regionu. Koncert u Božidarcu će biti njihov 37. nastup ove godine. Kao gosti na njemu nastupiće beogradski bend Prljavi dripci i mladi pank bend iz Obrenovca, U zmajevom gnezdu.


Sastanci - Ivan Bačić\nAko ste deo neke komPanije, to verovatno znači da ćete imati mnogo sastanaka.\nSastanci su dobri kada čitav tim može da radi na rešavanju problema ili kreiranju novih ideja i planova, ali ako je svrha sastanka da bi menadžer nešto saopštio svima, istovremeno, te stvare se mnogo efikasnije obaljvaju putem mejla.\nPošto sastanci oduzimaju mnogo više vremena nego mejl, pre nego što zakažemo sastanak trebalo bi razmisliti da li je potrebno održati sastanak ili možemo jednostavno napisati mejl.


Šta krije ugovor mađarskog LREN-a i Elektroprivrede? | BN\nRepublika Srpska 25.01.2022 | 16:26\n- Elektroprivreda Republike Srpske i mađarska firma LREN 11. januara prošle godine zaključili su ugovor o kupoprodaji udjela u društvu "Solarna fotonaponska elektrana Trebinje 1, otkriva na fejzbuk profilu član Predsjedništva SDS Vukota Govedarica.\n"Mađarska firma LREN je za pet miliona, tačnije 5.077.206, КM kupila 70% akcija od Elektroprivrede Republike Srpske koja je do tog momenta bila vlasnik cjelokupnog kapitala društva Solarne fotonaponske elektrane Trebinje 1. Кo stoji u političkom smislu iza mađarske firme LREN i da li firma ima zajednički srpsko-mađarski blagoslov kao preduslov dobrog poslovanja to je još uvijek nepoznato, ali da bi ta mađarska firma mogla da aplicira kod najavljenog mađarskog fonda u čijem portfelju će biti 100 miliona evra to je sasvim izgledno", smatra Govedarica.\nKako su zajebali Hrvatsku INU KUPILI JE ZA BAGATELU A SENADERA U ZATVOR STRPALI\nje bio lopov, kako vas nije stid da poredite gospodina Dodika i lopova Sanadera. Gosp. Dodik zna šta radi i čini za našu otadžbinu najbolje što može na tome mu zavide svi u regionu a na žalost i kod nas\nSanader je za ovoga 'našega' mala maca, nedorasli dječačić, mali siroti miš mekinjaš. Tolika je razlika u plijenu, načinu i alavosti.\nPod hitno Burle u zatvor sve rasproda majmun,a vidi ovog Orbancica metar i zilet i on se usidro u BiH da sisa i jebe ovu gladnu sirotinju.Mam**u im obojici.\nOsta opozicija kratkih rukava.\nA,vama bi,sendvičaru,više odgovaralo da sve pokupi vladajuća BAGRA?!Možda se nadaš kom sendviču više,ali,pazi da te ne ubije taj sendvič!\nNe krije se ništa što je pošteno, ZNAČI PLJAČKA DRŽAVNE IMOVINE!!!\nSve na stranu, pitam se da li mi kao narod imami snagu, zelju i volju da ukinemo SNSD i diktaturu Dodika na izborima pored milijardu dokaza o kriminalu, ili ćemo opet da se prodajemo za malo rakije i prasetine pod šatorima i opet Jovo na novo s SNSD bitangama u konačni nestanak, problem je sto većina naroda glasa za sektu a a isti ti su protiv njih al su ucjenjeni radnim mjestima , pozicijama, poslovima, tenderima ......., postavljen se pitanje ocemo li se voditi čašću i ići za poštenim ljudima poput Govedarice, Sarovica....ili ćemo usi saviti i kukati do nestanka. Kad budemo kao narod raščistili sa svojim glavama i lupimo šakom od sto i odlucimo da na vlast dovedemo časne ljude onda ćemo krenuti naprijed. Danas RS ima ispod 800.000 stanovnika , sta ce biti za 5 godina?? Ode mladost, bijela kuga hara, nestaju sela, gradovi i opštine se prazne, stari umiru...... Zapitajte se malo moji srbi , ostane li SNSD i Dodik za 10 g.nestajemo i mi i RS , bez ispaljenog metka Bakir ce dobiti sve i bosnjaci koji su ekonomski jaki i masovno kupuju firme po RS i nekretnine. Razmislite dobro , lijep život i budućnost ili nestanak sviju nas i za sta smo se borili a Dodik radi na nasem ukidanju.\nSamo ga skinuti silom, inace sve je rasprodao, Jos EPRS, sume su na bih, on odgovara americi I EU, samo je ovo blef sto mu prete.\nŠta može kriti nego kriminal i prevaru pa Dodik vara i u crkvi i na krsnoj slavi jer kaže da je ateista! KOD DODIKA JE SVE PREVARA I KRIMINAL!\nMADJARI SU UVIJEK BILI NA STRANI OKUPATORA NA SROSKE ZEMLJE U ISTORIJI,BACALI SRBE U DUNAV,I IDJEDNOM POSTALI PRIJATELJI.NISU ONI PRIJATELJI ,NEGO OPET OKUOSTORI NA NOVI NACIN.FASISTI JEDNOM,FASISTI UVIJEK.\nNišta dobro za nas!\nSvaki dan mi je sve jasnije da on uopste nije ono za sta se izdaje on je na zalost susta suprotnost onome o cemu govori a ja sticem dijam da on doista nije Srbin\nPredlazem da se djelovi trotoara i ulice oznace crvenom bojom kud treba da se krece crvena sekta da se ne susrecemo sa njima...\nKakvi Madjari i kakvi bakrači. To su sve Dodikovi seljacine koji iznose pare i osnivaju fantomske firme vani pa onda kao ko fol investiraju u Srpsku. Igra opasnih namjera prema narodu ovog Entiteta tj. cerupanje budžeta i drzavnih firmi. Strasno na šta smo spali.\nMile jedini pravi zastitnik RS-a!!!\nLjubomir - Pale\nMH "Elektroprivreda" RS i ZP "Elektrodistribucija" Pale je do unazad nekoliko godina bilo najbolje preduzece. Danas je to ruiniran sistem kojim rukovode nekompetentni i nedorasli tajkuni koji gledaju da se trenutno obogate i uniste sve iza sebe. Strucni kadrovi su ponizeni. Rukovodioci najvecih radnih jedinica i sluzbi su hronicni alkoholicari, portiri i ljudi sa zavrsenim zanatom i privatnim fakultetima, kao i dojucerasnji pripravnici. Nad svima koji imaju suprotno misljenje vrsi se mobing. Sacekajmo jesen i konacno oslobodjenje od tiranije. Pozdrav iz Beograda. Vas Lj.M.\nPljackanje resursa na Jahorini je u reziji Boska J. i njegovog prijatelja Aca S.koji je poklopio Trebevic gdje se dodvorava Arapima, koji ima brzu postu, brente, svadbene salone, hotele u Trebinju i malo mu je sve to pa jos je hteo da bude i direktor EDB Pale i to sve sa zavrsenih samo 8 razreda skole\nSidji malo u svijet da vidis sta je realnost ,pa ces shvatit o cemu pises


Premijer Albanije otvorio račun za pomoć Xhaki i Shaqiriju | N1 BA\nPremijer Albanije otvorio račun za pomoć Xhaki i Shaqiriju\n26.06.2018. |16:15 >16:18 |\nPremijer Albanije Edi Rama otvorio je danas bankovni račun na koji može da se uplati novac kako bi se platila kazna koju je Svjetska fudbalska federacija (FIFA) izrekla Granitu Xhaki i Xherdanu Shaqiriju.\n"Pozivam Albance da plate ovu besmislenu kaznu koju je FIFA izrekla Xhaki i Shaqiriju. Ovaj račun je gest zahvalnosti sportistima koji su doveli milione Albanaca u sportsku radost", napisao je Rama na društvenim mrežama.\nXhaka i Shaqiri će morati da plate po 10.000 švajcarskih franaka zbog neprimjerenog radovanja poslije postizanja golova za reprezentaciju Švajcarske protiv Srbije na Svjetskom prvenstvu u Rusiji.\nOni su rukama oponašali dvoglavog albanskog orla, zbog čega im je prijetila i suspenzija na dvije utakmice, ali od toga nije bilo ništa.\nXhaka i Shaqiri su etnički Albanci porijeklom sa Kosova a nastupaju za reprezentaciju Švajcarske.\nEdi Rama Xherdan Shaqiri granit xhaka\nAlbanski orao na zvaničnoj zastavi ?Znači to nije nešto sto je zabranjeno .Čemu onda kazne ? Zašto je to uvredljivo za srpski narod ?\nAlbanci uopste, a i sam Rama vec godinama vrijedjaju Srbiju, i za to mu niko nistene kaze. Rezimo on otvoreno govori o velikoj Albaniji, o Albaniji do Nisa i ko zna kojim drugim provokacijam. Nismo zaboravili onu zastavu velike Albanije koju su dronom pronijeli beogradskim stadionom, i sve nikom nista. Tako je, a zna se i zasto.\nkoje gluposti,,kao da oni nemaju para da to plate,,to je za njih obican dzeparac,,to je samo politicki potez,,,sad bi trebalo kazniti i Albaniju zbog potpirivanja vatre....


Macanovici.net Apel pomoć za Sabahudina Macanovića (19) iz Cazina povrijeđenom u teškoj saobraćajnoj nesreći | Macanovici.net\nNezapamćena scena na kružnom toku u Cazinu: Samo ravno, preko trave”video”\nHako Obić uputio pohvale”Irena Jahović je pjevačica koja svojim glasom osvaja publiku”\nPomozimo Kaniti Kovačević, djevojčici koja djetinjstvo provodi u gipsu i zavojima\nDodijeljene nagrade Snaga izvrsnosti: U kategoriji poduzetništvo prva Meliha Klopić-Murtić iz Cazina\nUEFA sinoć potvrdila listu protivnika BiH u baražu za odlazak na EURO\nKLIMA UREĐAJ PAO SA 8. SPRATA PRAVO NA KOLICA ZA BEBE: DOGODILO SE NAJGORE\nApel pomoć za Sabahudina Macanovića (19) iz Cazina povrijeđenom u teškoj saobraćajnoj nesreći\njun 10, 2019adminHUMANOST NA DJELU0\nNa putu M-4.2 Ostrožac-Cazin u mjestu Kličići u ponedjeljak navečer dogodila se teška saobraćajna nesreća u kojoj su četiri osobe povrijeđene,U nesreći je učestvovalo još jedno vozilo kojim je upravljala 24-godišnja Zehredina Macanović iz Cazina, a u čijem vozilu su bila još dva saputnika, brat i prijatelj Hamid Salčinović.\nSabahudinu Macanoviću, 19-godišnjaku iz Cazina koji se nalazio na mjestu suvozača te su mu obje noge polomljene. Sabahudin je imao operaciju nogu i koje su mu ugrađena metalne šipke i fiksatori..a sestra Zehredina je imala potres mozga i sva je izudarana a Sabahudin je imo smrskanu nogu i odradita je jedna teza operacija noge gdje sad se ocekuje i jos jedna operacija a nemaju ni jedno zdravstveno osiguranje\nZato im potrebna pomoć da plate bolničke troškove jer porodica ne može jer otac nigde ne radi i zato se moli da ko može da pomogne onoliko ko može,,,\nNakon razgovora sa doktorima koji su nam rekli , da će uslijediti dugotrajan oporavak za povređenog,,,,Troškovi liječenja su veliki, puno veći nego što on sam može financijski podnijeti. Prema prvim informacijama, potrebno mu je platiti za bolničke troškove. Situaciju čini još težom činjenica da nema zdravstveno osiguranje,\nSabahudina porodica, rodbina, prijatelji i sugrađani, kao i mnogi drugi dobri ljudi već su započeli sa akcijom prikupljanja novčanih sredstava kako bi bar malo olakšali ove teške dane. U akciju se na ovaj način uključuje i portal macanovici.net te vas ovim putem pozivamo da učinite dobro djelo i pomognete našem Sabahudinu i njegovoj sestri Zehredini koja ima povredu kičme, vrata i potres mozga,,Pomozimo onoliko ko koliko može da pomogne nikad se nezna šta nas čeka sutra…Naime, Sabahudin je planirao odlazak u Sloveniju, te nema zdravstveno osiguranje jer je skinut sa biroa. Porodica Macanović se našla u teškoj situaciji jer su njihovo dvoje djece trebali veliku liječničku njegu, posebno Sabahudin. Bolnički troškovi su već ogromni, a Sabahudin bi trebao još neko vrijeme boraviti u bolnici.\nOVDE MOZETE UPLATITI SVOJA SREDSTVA ZA POMOC NASTRADALIMA,, a na ime je Sabahudinove sestre Zehredine.\n,,Porodicu možete kontaktirati i na broj telefona 062 987 975 (otac Zahid).\nPrevious PostMUNIR ĆORALIĆ: USKORO NOVI SINGL I SPOT! Next PostCesta zatvorena: Teška saobraćajna nesreća na relaciji Gnjilavac-Polje\nU ovim trenucima završena je sjednica Operativne grupe za rješavanje migrantske krize u Unsko-sanskom kantonu. Sjednica je bila zatvorena...


REKONSTRUKCIJA BRANKOVOG MOSTA: Prave stazu za pešake i bicikle - Smedia\nREKONSTRUKCIJA BRANKOVOG MOSTA: Prave stazu za pešake i bicikle\n12.06.2017 | 17:16\nOBNOVA Brankovog mosta trebalo bi da počne ove nedelje! Tada će "Mostogradnja", koja je dobila posao na rekonstrukciji pešačke staze, započeti sa pripremnim radovima. Sanacija će biti završena do novembra, a saobraćaj će se odvijati usporeno, zbog zatvaranja neke od saobraćajnih traka.\nPripremni radovi na rekonstrukciji pešačke staze, na uzvodnoj konstrukciji Brankovog mosta, očekuju se krajem iduće sedmice, tvrde iz Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju. Tada će početi organizacija gradilišta ispod mosta, postavljanje zaštitne konstrukcije, skidanje dekorativnog osvetljenja i uklanjanje asfalta sa pešačke staze.\nVrednost posla je 210 miliona dinara, a rekonstrukcija treba da se završi u roku od šest meseci od dobijanja odobrenja za...


Pravna pitanja u vezi sa Bit Torent protokolom — Википедија, слободна енциклопедија\nPravna pitanja u vezi sa Bit Torent protokolom\nUpotreba Bit Torent protokola za kršenje autorskih prava i u druge nezakonite svrhe, dovela je do raznih novih pravnih pitanja. Dok je sama tehnologija potpuno legalna, o legalnosti mnogih slučajeva njene upotrebe se vode sudski sporovi širom sveta. Upotreba Bit Torenta radi deljenja materijala zaštićenih autorskim pravima može izdavaoca Bit Torent fajla, veze ili metapodataka dovesti u sukob sa zakonima o autorskim pravima različitih zemalja. Slično tome, upotreba Bit Torent protokola u vezi materijala zaštićenih autorskim pravima može korisnika učiniti odgovrnim za saučesništvo po različitim zakonima, uključujući i Krivični zakonik Republike Srbije.\nUopšteno, na Bit Torent fajl se može gledati kao na hipervezu. Takođe, može biti i sprecifična naredba pomoću koje se dolazi do nečega na internetu. Bit Torent fajlovi mogu prenositi i uključivati nelegalni ili sadržaj zaštićen autorskim pravima. Sudovi u različitim državama su svojim odlukama proglasili neke Bit Torent fajlove nelegalnim.\nPravnu analizu komplikuju pitanja nadležnosti. Bit Torent fajlovima i vezama se može pristupiti sa različitih geografskih lokacija i pravnih jurisdikcija. Dakle, fizički je moguće postaviti Bit Torent fajl na više lokacija sa različitim jurisdikcijama. Stoga, iste veze, fajlovi ili podaci mogu biti podložni zakonskom suđenju unutar nekih država, dok u drugim, istovremeno, ne moraju biti.\n1 O Bit Torent protokolu\n2 Sprovođenje zaštite autorskih prava\n2.1 Pojedinačni slučajevi sprovođenja zaštite autorskih prava\n2.1.1 Finska: Finreactor\n2.1.2 Slovenija: Suprnova\n2.1.3 Švedska: Pirate Bay\n2.1.4 Sjedinjine Države\n3 Mere koje se preduzimaju u cilju suzbijanja korišćenja Bit Torent protokola\nO Bit Torent protokolu[уреди]\nГлавни чланак: Bit Torent\nBit Torent je P2P protokol za distribuiranje fajlova. U torent fajlovima se nalaze metapadoci, a ne i podaci koji se dele. Računari iz torenta preuzimaju jednake odsečke (engl. chunk) fajla jedan od drugog. Istovremeno sa preuzimanjem odsečaka računari prenose odsečke fajlova ostalim računarima. Osnovni deo svakog torenta jeste računar u njegovom čvorištu koji se naziva pratilac (engl. tracker).\nU mnogim državama su pokrenute tužbe protiv različitih veb sajtova koji su na svoje servere postavljali Bit Torent pratioce.\nSprovođenje zaštite autorskih prava[уреди]\nNakon brojnih policijskih racija i pravnih postupaka došlo je zatvaranja više veb sajtova vezanih za korišćenje Bit Torent protokola počevši od 2004. godine pa nadalje. Različiti pravni sistemi imaju različite pristupe ovom problemu. Optužene strane tvrde da su Bit Torent pratioci legalni, iako bi se deljenje podataka o kojima se radi moglo smatrati kršenjem autorskih prava. Uprkos njihovim argumentima, vrši se veliki pravni pritisak od strane MPAA (engl. Motion Picture Association of America) , RIAA (engl. Recording Industry Association of America) i sličnih organizacija širom sveta da se ugase brojni Bit Torent pratioci.\nPojedinačni slučajevi sprovođenja zaštite autorskih prava[уреди]\nU decembru 2004. godine, policija je izvršila prepad na jedan od glavnih Bit Torent sajtova, Finreactor. Jedanaestorici osoba, od kojih su sedmorica sistemski administratori, naloženo je da plate ukupno pola miliona evra za učinjenu štetu, kao i dodatnih 200.000 evra za pravne naknade. Optuženi su uručivali žalbe na slučaj, sve do Vrhovnog suda Finske, ali nisu uspeli da dobiju poništenje presude. Dve osobe su oslobođene optužbi pošto su bili maloletni, ali se i dalje smatraju odgovornim za plaćanje pravnih naknada, kao i nadoknada zbog nelegelne distribucije, u rasponu do 60.000 dolara. Sud im je odredio kaznu od 10% maloprodajne vrednosti proizvoda koji su distribuirani.\nU decembru 2004. godine zatvoren je i Spurnova.org, jedan od najpopularnijih ranih Bit Torent sajtova. To se navodno desilo zbog pritiska pod kojim je bio osnivač i administrator sajta Andre Preston, zvani Sloncek. Istog meseca Sloncek je izjavio da su Slovenačke vlasti zaplenile njihove servere.\nŠvedska: Pirate Bay[уреди]\nThe Pirate Bay, torent sajt koji je napravila Švedska antiautorska organizacija (engl. Swedish anti-copyright group), je poznat po svojoj „pravnoj“ sekciji , delu sajta u kome se javno objavljuju pisma i odgovori u vezi sa navodnim kršenjima autorskih prava. Dana 31. maja 2006. godine, švedska policija je upala na servere The Pirate Bay-a, na osnovu optužbi od strane MPAA za navodna kršenja autorskih prava. Sajt je vraćen na mrežu za menje od 72 sata, uz jake negativne reakcije javnosti i medija protiv poteza Švedske vlade. Napravljen je film Steal This Film (Stokholm, leto 2006), koji je u vezi sa ovim incidentima. Kao rezultat suđenja koja su usledila posle upada policije 2006. godine, četiri vlasnika sajta su 17. 4. 2009. godine osuđeni na po godinu dana zatvora, kao i da kolektivno plate 30 miliona kruna za odštetu vlasnicima autorskih prava. Svi optuženi su se žalili, a kazne su obustavljene u toku žalbe.\nUbrzo nakon zatvaranja Suprnove, građanske i kriminalne akcije u Sjedinjenim Državama su počele da rastu.\nU 2005. godini, Edvardu Veberu (poznatiji kao „loki“ (engl. lowkee)), vebmasteru LokiTorrenta, naloženo je, od strane Američkod suda, da plati kaznu i dostavi spisak servera MPPA-u (IP adrese korisnika). Veber je započeo kampanju prikupljanja sredstava da bi otplatio štetu. Uspeo je da dostigne cifru od približno 45 000 $ (Američkih dolara) koristeći Pay-Pal sistem zasnovan na donacijama. Prateći dogovor, MPPA je promenila LokiTorrent veb sajt tako da prikazuje poruke sa namerom obeshrabrivanja delilaca fajlova od preuzimanja nelegalnog sadržaja. Veber nije komentarisao ovu promenu.\nDana 25. maja, 2005. godine, popularni Bit Torent sajt EliteTorrents.org je ugašen od strane Federalnog istražnog biroa Sjedinjenih Država i Američke organizacije za kontrolisanje carine i imigracija (engl. U.S. Immigration and Customs Enforcement). U početku se mislilo da je zlonamerni haker stekao kontrolu nad veb sajtom, međutim, ubrzo je otkriveno da je sajt preuzet od strane Američkih vladinih zvaničnika. Deset pretresnih naloga vezanih za članove veb sajta je izvršeno.\nŠest administratora EliteTorrents.org sajta je priznalo krivicu za učešće u zaveri u kojoj su izvršena krivična dela kršenja autorskih prava i objavljivanja radova pre njihovog komercijalnog izdavanja. Izrečene su kazne zatvora, kućnog pritvora i novčane kazne. Nekim okrivljenima su izrečene i zatvorske kazne, i za razliku od drugih slučajeva vezanih za deljenje fajlova, zasnovane su na krivičnom zakonu.\nU junu 2006. godine, popularni veb sajt Newnova.org, identična replika Suprnova-e, je takođe bio predmet zatvaranja.\nDana 26. maja 2007, savezni sudija Sjedinjenih Država naredio je sajtu TorrentSpy, koji koristi torente, praćenje aktivnosti svojih korisnika i slanje izveštaja na adrasu Motion Picture Association of America. Advokat koji je zastupao TorrentSpy, Ira Rotken, izjavio je da će TorrentSpy radije isključiti pristup korisnicima u Sjedinjenim Državama pre nego što je počelo praćenje nekoga, jer je takav monitoring u suprotnosti sa sopstvenom privatnom politikom sajta TorrentSpy.\nU februaru 2012. godine, ugašen je sajt Btjunkie.org. Vebmasteri sajta su postavili na početnoj stranici tekst: „Sopstvenom voljom smo odlučili da zatvorimo sajt. Godinama smo se borili za vaše pravo na komunikaciju, ali sada je vreme da krenemo dalje“.\nMere koje se preduzimaju u cilju suzbijanja korišćenja Bit Torent protokola[уреди]\nVlasnici autorskih prava su predzeli razne taktike i strategije kako bi sprečili ilegalni prenos njihove intelektualne svojine. HBO je u 2005. započeo „trovanje“ torenata svog serijala Rim tako što je prosleđivao loše odsečke onima koji su pokušavali da preuzmu epizode. Kasnije, u 2007. HBO je poslao brojne administrativne zabrane rada onim Internet servis provajderima čiji korisnici koriste Bit Torent protokol. Mnogi korisnici su dobili upozorenja od njihovih provajdera sa pretnjama o isključenju sa interneta u slučaju ne prestanka navodnih kršenja autorskih prava. HBO su, za razliku od RIAA, u 2007. izjavili da nikada nisu podneli tužbe protiv bilo koga zbog deljenja fajlova.\nPočetkom 2010. godine, Američka grupa za zaštitu autorskih prava (engl. US Copyright Group), delujući u ime više nezavisnih filmskih kreatora, je došla do IP adresa korisnika koji su navodno koristili Bit Torent protokol u preuzimanju određenih filmova. Grupa je onda tužila te korisnike, kako bi dobili sudske naloge koji obavezuju internet servis provajdere da otkiju identitete tih korisnika. Izmedju marta i septembra 2010. godine, podneto je oko 16.200 tužbi.\nU 2011. godini, sudovi u Sjedinjenim Državama su počeli da utvrđuju zakonitost tužbi podignutih protiv velikog broja Bit Torent korisnika. Gotovo istovremeno, tužba protiv 5.000 IP adresa je odbačena.\nU oktobru 2011, Džon Vilei i sinovi (engl. John Wiley and Sons) su podigli tužbe protiv 27 Džon Doua iz Nju Jorka za kopiranje knjiga iz kolekcije „Za neupućene“. Prema veb-sajtu TorrentFreak, Vilei je „prvi izdavač knjiga koji je preduzeo tu vrstu akcije“.\nDana 23. novembra 2005, MPAA i BitTorrent Inc. CEO Bram Koen potpisali su sporazum, nadajući se da će smanjiti broj nelicenciranih kopija dostupnih preko BitTorrent.com pretraživača, koji je vođen od strane BitTorrent Inc. To je značilo da BitTorrent.com mora ukloniti sve veze za nelicencirane kopije filmova koji su u vlasništvu sedam glavnih Holivudskih filmskih studija. S obzirom da je ovaj sporazum obuhvatao samo BitTorrent.com, ostaje nejasno kakav je celokupan efekat imao na kršenje autorskih prava.\nNekoliko drugih značajnijih pretraživača su dobrovoljno cenzurisali licencirani sadržaj iz njihovih rezultata pretrage ili su postali pretraživači samo „kontent distribjušn“ (engl. content distribution) veb sajtovi. U slučaju Mininova-e, od novembra 2009. godine dozvoljeno je indeksiranje samo sadržaja sa slobodnom licencom (posebno slobodni sadržaj koje distribuira autor pod Krijejtiv komons licencom), što je ubrzo rezultovalo uklanjanjem većeg dela Mininova rezultata pretraživanja.\n^ „40 Colum. J.L. & Soc. Probs. 1 (2006-2007) Secondary Liability for Copyright Infringement: BitTorrent as a Vehicle for Establishing a New Copyright Definition for Staple Articles of Commerce”. Helton, Matthew. Приступљено 14. 5. 2012.\n^ „Krivični zakonik Republike Srbije”. Приступљено 14. 5. 2012.\n^ Kurose (2009)\n↑ 4,0 4,1 „Legal threats”. The Pirate Bay. Приступљено 9. 5. 2006.\n^ Cullen, Drew (14. 12. 2004). „Finnish police raid BitTorrent site”. The Register. Приступљено 9. 5. 2006.\n^ „Police swoop closes down Finland’s largest file download site”. Helsingin Sanomat. 16. 12. 2004. Приступљено 9. 5. 2006.\n^ „The Pirate Bay Trial: Understanding Finreactor”. TorrentFreak. 23. 2. 2009. Приступљено 13. 5. 2012.\n^ „Underage Finnish BitTorrent admins fined $60,000 each”. TorrentFreak. 26. 10. 2006. Приступљено 8. 11. 2006. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Supernova.org: Two Years Since the Shutdown”. TorrentFreak. 19. 12. 2006. Приступљено 20. 5. 2007. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „The Piratebay is Down: Raided by the Swedish Police”. TorrentFreak. 31. 05. 2006. Приступљено 20. 5. 2007. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „http://torrentfreak.com/piratebay-back-up/”. TorrentFreak. 03. 06. 2006. Приступљено 20. 5. 2007. Спољашња веза у |title= (помоћ)CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n^ „Steal This Film”. Приступљено 22. 4. 2007.\n^ „Court jails Pirate Bay founders”. Приступљено 14. 5. 2012.\n↑ 14,0 14,1 Borland, John (10. 2. 2005). „Court: Hollywood gets P2P giant's server logs”. CNET News.com. Архивирано из оригинала на датум 10. 1. 2013. Приступљено 15. 4. 2007.\n^ „LokiTorrent Shut Down”. Slashdot.org. 11. 2. 2005. Приступљено 15. 4. 2007.\n^ Poulsen, Kevin (26. 5. 2005). „U.S. Jacks Torrent Site”. Wired News. Архивирано из оригинала на датум 11. 1. 2013. Приступљено 21. 4. 2007.\n^ „6th EliteTorrents Star-Wars Pre-Release Guilty Plea”. TorrentFreak. 02. 05. 2007. Приступљено 20. 5. 2007. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\n↑ 18,0 18,1 „Dramatic BitTorrent Site Shutdowns of the Decade”. TorrentFreak. 31. 12. 2009. Приступљено 10. 10. 2010.\n^ „EliteTorrents Admin gets 18 month sentence”. Приступљено 14. 5. 2012.\n^ „Btjunkie closes down”. Приступљено 14. 5. 2012.\n^ Torkington, Nat (4. 10. 2005). „HBO Attacking BitTorrent”. O'Reilly.com. Приступљено 22. 4. 2007.\n^ Henderson, Maryanne (21. 3. 2006). „Safenet (for HBO) Letter to Charter Communications - Part 2.jpg”. Tallinn Wordpress. Приступљено 22. 4. 2007.\n^ „Bomb threat as US Copyright Group sues 2,000 more file-swappers”. Ars Technica. 1. 10. 2010.\n^ „Judge Decimates BitTorrent Lawsuit With Common Sense Ruling”. Torrent Freak. 9-7-2011. Проверите вредност парамет(а)ра за датум: |date= (помоћ)\n^ Wiley Goes After Bit Torrent Pirates\n^ Major Book Publisher Files Mass-BitTorrent Lawsuit\n^ „Deal signed on downloading piracy”. BBC News. 23. 11. 2005. Приступљено 4. 11. 2006.\nKurose, James F., Keith W. Ross (2009). Umrežavanje Računara. RAF CET. ISBN 978-86-7991-339-5.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Pravna_pitanja_u_vezi_sa_Bit_Torent_protokolom&oldid=15832607“


Saznajte više o poboljšanjima pretrage i usluga u Microsoft Edge\nKako koristimo podatke rezultata pretrage iz pretraga za unapređenje proizvoda\nKako bismo poboljšali vaše iskustvo pri radu u uslugama Microsoft Edge, Microsoft Bing, Microsoft News i drugim Microsoft usluge, prikupljamo i koristimo podatke sa veb pretraga u programima Microsoft Edge. Koristićemo vašu aktivnost rezultata pretrage kako bismo sve informacije sa veba i iskustvo pretrage učinili boljim, relevantnijim i korisnijim. Podaci koje prikupljamo su iz pretraga koje možete da uradite na vebu, uključujući sajtove koje Microsoft ne poseduje niti radi.\nMicrosoft Edge prečišćava i de identifikuju podatke uklanjanjem podataka koji identifikuju osobu ili uređaj sa kojeg su sakupljeni.\nNe koristimo informacije koje prikupljamo kako bismo vam personalizovali ili pružili ojače.\nPodaci koje prikupimo nikada nisu povezani sa vašim nalogom ili uređajem.\nOva postavka za prikupljanje i podešavanje podataka nije dostupna na kontrolisaim uređajima.\nŠta je uključeno u podatke rezultata pretrage?\nPodaci koje prikupljamo mogu da uključuju upit za pretragu, prikazane rezultate pretrage i interakciju koju imate sa tim rezultatima pretrage, kao što su veze na koje kliknete. Možemo prikupiti i demografske podatke.\nVi imate kontrolu nad podacima\nDa biste upravljali kolekcijom i koristili aktivnost rezultata pretrage radi poboljšanja proizvoda, uradite sledeće:\nIzaberite Postavke i još > Postavke.\nIzaberite stavku Privatnost, pretraga i usluge.\nU okviru Pretraga i poboljšanjeusluge uključite ili isključite postavku za poboljšanje Microsoft proizvoda slanjem rezultata iz pretraga na vebu.\nAko prestanete da delite podatke, možemo nastaviti da koristimo podatke rezultata pretrage koji su prethodno prikupljeni, ali će i dalje biti dedentifikovani i neće biti povezani sa vama ili uređajem.\nDodatne informacije o praksama u vezi sa privatnošću Da biste saznali više o načinu na koji Microsoft rukuje ličnim podacima, pogledajte Microsoft izjavu o privatnosti. Ako ne možete da pronađete ono što tražite ili ako imate pitanja ili nedoumice u vezi sa privatnošću, obratite se našem timu za privatnost.


ASTRO: Šta vaša VENERA govori o vama - Pozitiva, Beauty vodič , Komunikaciona inteligencija, Zdrav život, Intervjui, Karijera i novac, Putovanja\nZnate li da kada pitate osobu : Šta si u horoskopu? Da zapravo pitate u kom znaku se nalazi Sunce.\nSvest i podsvest Octobar 6, 2020 0 492 Dodaj u listu\nNa primer, u Indiji ne pitaju to čuveno pitanje već: Koji je tvoj sunčev znak? Sećam se da je ovo ostavilo utisak na mene kada sam gledala jedan bolivudski film u kom su spomenuli ovo pitanje. Toliko me je zaintrigiralo da sam upravo zbog ove rečenice počela sa izučavanjem astrologije.\nDakle, kao što imamo znak Sunca, tako imamo znak svih planeta. Znak Meseca, Merkura, Venere, Marsa i tako dalje. Danas ćemo se baviti jako interesantnom planetom – Venerom.\nVenera predstavlja planetu ljubavi, lepote, raskoši, način na koji volimo i pokazuje naše afinitete. Venerin znak dosta pokazuje način na koji vidimo ljubav i način kako ljubav dolazi u naš život. Isto tako pokazuje koji nas to oblik ponašanja udaljava od ljubavi, daje smernice kako to rešiti. Znak Venere možete pronaći na svakom online natal chart kalkulatoru. Potrebno je samo da znate kako izgleda simbol Venere i simbol znaka koji imate u prilogu.\nVenera u Ovnu: Ovo je jedna temperamentna Venera koja voli da bude najbolja, da bude lider. Često kada je sama voli da je zaljubljena, voli uzbuđenja i zaljubljive je prirode. Kada je u vezi potreban joj je partner koji će moći da joj parira jer je ona nekad takmičarski nastrojena, ali da ima više talenata jer ovoj Veneri svako brzo dosadi. I ovo je Venera kojoj je potrebno povremeno odvajanje od partnera. Tako da savet za moje drage Venere u Ovnu da nauče da se malo odvoje od partnera na par dana ili da provode kvalitetno vreme sa sobom. I da shvate da zaljubljenost ne traje večno, da je vrednije graditi ljubav. I da trava nije zelenija u tuđem dvorištu. Ovo je arhetip žene ratnice koja je neustrašiva, divlja i neukrotiva. I shodno tome treba joj muškarac koji će da je umiri i razume.\nVenera u Biku: Venera koja voli ljubav, posvećenost, dodire. Jako čulna, hedonistička Venera. Najidealnije bi bilo da ova Venera provodi vreme u prirodi kada je pod stresom jer je ovo arhetip vile. Potrebno je da se okrene svojoj ženstvenosti. Da obgrli svoje obline ukoliko ima problema sa viškom kilograma što je često za Veneru u Biku. Da pronađe balans u obrocima, ali i u vezama jer je sklona da bude jako posesivna. Ova Venera je sklona dugim vezama i retko ulazi u kratke avanture. Njoj je potreban muškarac koji je jako stabilan, veran kao ona. I da voli hranu, materijalno kao ona. Ovo je Venera kojoj su odanost i vernost na prvom mestu, ali bi trebalo da nauči da otpusti posesivnost u vezama jer je ljubav sloboda. I da je poverenje u partnera izuzetno važno.\nVenera u znaku Blizanca je pre svega jako mladolika, često vitka osoba. Osobe u ovom znaku vole literaturu, književnost, intelekt. Mada ovo je Venera koja voli da se zabavlja i slično Veneri u Ovnu joj sve brzo dosadi. Da biste je zadržali potrebno je da budete poprilično načitani i inteligentni. Da uvek budete spremni za akciju, neku promenu jer ona ne voli ustajalost, dosadu. Veneri u Blizancima mogu da zamere površnost i to što ne umeju da izuče neku disciplinu do kraja već uđu površinski pa pređu na druge teme. Tako da ovo može biti aktuelno u ljubavi. Bilo koja tema da je u pitanju, ova Venera mora naučiti da se duže zadržava na jednoj temi ili osobi i da u njoj pronađe jedan čitav univerzum. Ovo je takođe arhetip vezanosti blizanaca, tako da su ovo ljudi koji vole da imaju drugu polovinu ili srodnu dušu.\nVenera u Raku: Arhetip majke koja je u stanju da svojom toplom energijom zagrli ceo svet. Sinonim za ovu Veneru je emocija. Ovo su jako tople, emotivne i osetljive osobe i potreban im je neko ko ih neće povrediti. Vole hranu, pogotovo domaću i često su vezane za svoju domovinu. Može se kod nekih javiti jak patriotizam prema zemlji u kojoj žive. Kod ovih osoba je jako bitno da nauče da na pravilan način daju i primaju ljubav. Jer mogu dosta da pate kada im ljubav nije uzvraćena. Podsvesno mogu biti skloni emocionalnoj manipulaciji u emotivnim odnosima. Tako da je potrebno da uoče ovaj obrazac i da rade na tome da dostignu emocionalnu zrelost.\nVenera u Lavu je jedna raskošna Venera. Kada pomislimo na ovu ženu, pomislimo na zlatnu pojavu kojoj leti talasasta griva na vetru. Ona voli raskoš, voli da se nađe u centru pažnje, da je viđena. Ovo je takođe arhetip lavice, tako da je kao majka jako brižna, pomalo teritorijalna baš kao lavica. Ovo je žena koja voli dramu tako da je ovo često udaljava od mira o kom stalno priča i priželjkuje. Ume da bude jako zahtevna u ljubavi, ali da se dosta bori za svog partnera i kasnije svoju decu. Kao žena može često da ima jak ego i da je tu potrebno voditi računa jer ovo može biti njena tamna strana.\nVenera u Devici je Venera koja je veoma izbirljiva i kritična u ljubavi. Jako je osetljiva jer je arhetip device. Nešto što mnogi ne znaju da je prema nekim drevnim zapisima Devica simbol Hristove majke - Bogorodice. Može biti veoma kritična prema sebi i ovo je najčesće Venera koja se povrgne plastičnim zahvatima i koliko god da "popravlja" nikad ne vidi svoju lepotu. Za ovu Veneru je važno da nauči da prihvati kako svoje tako i tuđe mane. Kod njih je takođe interesantno da je kod njih ljubav čistoća, ne samo u duhovnom već i u materijalnom smislu. Mnogo vole da budu uredne, i to cene i poštuju kod drugih ljudi ali i partnera. Često imaju blagost i nežnost unutar sebe pa ljudi vole da se nalaze u njenom društvu.\nVenera u Vagi je lepota lepote. Poput larpurlartizma "umetnost radi umetnosti". Ovo je Venera koja voli ljubav i lepotu, svrha joj je lepota i da krasi ovu planetu. Voli da se sređuje, da voli. Mana ove Venere je što ume često da se zaljubljuje, ali se obično zaljubi i dok je u vezi u neku bolju priliku i tako menja partnere jer je stalno u potrazi za ljubavlju i lepotom. Arhetip ove Venere je boginja upravo Venera, boginja lepote. Tako da su ovo osobe koje su najčešće građene kao peščani satovi. Problem kod ove Venere je što često trazi ljubav van sebe umesto da je traži u sebi. Ako nađe ljubav u sebi biće izuzetno ispunjena. Ona je takođe pravdoljubiva, ne voli nepravdu i konflikt pa je uvek mirotvorac.\nVenera u Škorpiji je Venera koja voli sve što je misteriozno. Ona je sama misteriozna i može imati čudna interesovanja. Jako joj je bitno da je i njen partner senzualan i harizmatičan kao ona. Kod ove Venere može doći do problema kada shvati da ne može da kontroliše situacije u svom životu, ni partnera. Ima veliku dubinu emocija unutar sebe ali često može da joj bude teško da se nosi sa ovim emocijama pa bi trebalo da umiri svoj um meditacijama, jogom ili nekom psihološkom metodom. Ona poput Venere u Biku mora da nauči kada je u vezi da daje slobodu partneru, jer često ume da uguši vezu zbog sopstvene nesigurnosti i straha od napuštanja.\nVenera u Strelcu je žena koja pre svega ne voli dosadu. Može biti veoma mudra ili neko ko putuje svetom i širi svoje vidike. Ovu Veneru niko ne može da spreči da živi svoje snove. Ona ne voli da zavisi od partnera i ne voli kada partner guši njenu slobodu. Međutim, ova Venera pogotovo ako nije u balansu ume da koristi svoju iskrenost kao alatku da povređuje ljude oko sebe. A ako je u svom balansu ovo je jedna stara duša koja sedi u krugu i savetuje druge poput starog mudraca.\nVenera u Jarcu: Ova Venera stari kao vino. Isto tako joj godine donose zrelost, samim tim lakoću u izražavanju sopstvene ženstvenosti. Voli istoriju i antikvitete jer Jarac nosi simboliku vremena. Voli da bude uspešna, bilo kojim poslom da se bavi i jako ozbiljno shvata ljubav. Često ume da bude melanholična, pogotovo u mladosti dok uči da se adaptira u društvu i socijalnim normama. Jako je verna i očekuje isto od partnera.\nVenera u Vodoliji je pre svega jedna vrlo neobična Venera. Može imati vrlo neobična interesovanja, voli tehnologiju, mistiku, paranormalno. Voli da šokira, jedna jako ekscentrična ličnost. U partnerstvu može imati jako neobične izbore, čak i da razvija platonske odnose ili da uopšte ne ulazi u vezu. Svakako, neka neobičnost se javlja vezano za partnerske odnose. Trebalo bi da izbegava da govori svima kako je drugačija jer već svi vide da je drugačija i neobična. Može imati izuzetno jaku svest i da vidi širu sliku pa drugi cene često njeno mišljenje i slušaju njene savete.\nVenera u Ribama je obično jako talentovana i svestrana Venera. Često su ovo multitalentovane ličnosti, izuzetno kreativne. Jako su osetljive i žive u svetu mašte. Sklone su da idealizuju partnera tako da često imaju pogrešne izbore. I one poput Škorpija (ali i Rakova) bi trebalo da imaju neku praksu pražnjenja i smirivanja uma jer i one upijaju tuđe energije poput sunđera. I trebalo bi da često provode vreme same jer one tako pune energiju. Ovo je arhetip osetljive duše koja se žrtvuje za ljubav, ali na kraju shvati da ljubav nije žrtva već prepuštanje i balansiranje primanja i davanja.\nOtkrijte nam u komentarima koja je vaša Venera?\nDo narednog otkrivanja lepote astrologije,


Poziv za učešće na Тreningu za trenere za međunarodne omladinske programe\n- 10-15. mart, 2014. -\nGrupa „Hajde da…“ u ulozi Kontakt tačke a uz podršku Ministarstva omladine i sporta, je kreirala „Trening za trenere za međunarodne omladinske programe“ u želji da doprinese podizanju kvaliteta međunarodnih omladinskih projekata, a naročito onih projekata u kojima učestvuju mladi i organizacije iz Srbije. Tendencija povećanja broja međunarodnih projekata koje vode ili na kojima učestvuju organizacije/KzM iz Srbije je stvorila potrebu za obukom nove generacije trenera za rad u međunarodnom omladinskom kontekstu.\nCilj treninga je da treneri, koji imaju iskustva u radu sa mladima na lokalnom ili na nivou Srbije, razviju kompetencije za ulogu trenera i na međunarodnom nivou. Treningom će nova generacija trenera iz Srbije dobiti znanja i veštine da u okviru svojih organizacija i KZM budu sposobni da osmisle, planiraju, realizuju i procene uspešnost međunarodnih neformalno-obrazovnih aktivnosti u oblastima rada sa mladima, korišćenjem odgovarajućih metodologija i radeći u timu sa iskusnim trenerima.\nDa biste se prijavili za učešće na Treningu, potrebno je da popunite prijavni formular i da zajedno sa svojom biografijom (CV) pošaljete na adresu: hajdeda@mladiuakciji.rs, najkasnije do 28. februara, 2014, do 12.00 časova. Obavezno priložiti svoju biografiju (CV) uz aplikaciju!\nPrijavni formular za Тreningu za trenere za međunarodne omladinske programe,


Direktori CEDIS-a pred smjenu bi da podijele 316.000 eura\nĐukanović raspisao poziv za rješavanje stambenih pitanja\n8325 pregleda\t39 reakcija\t18 komentar(a)\nMenadžeri i zaslužni u prednosti u odnosu na ostale radnike: Sjedište CEDIS-a, Foto: CEDIS\nPrema podacima iz poziva, biće ukupno podijeljeno 316 hiljada eura, a pravo na novac imaju samo članovi menedžmenta i “drugi zaposleni od posebnog značaja”, koji nemaju rješeno stambeno pitanje ili imaju “neadekvatan stan”.\n“Na dokumentima se vidi kako, po hitnom postupku, sprovode javni poziv koji, kako piše, dostavljaju mejlom samo onima kojima treba da se dodijele stanovi. Ovom akcijom je, još jednom, zavučena ruka u džep svih građana Crne Gore i iz njega izvučeno 320.000 eura”, dodaju Demokrate.\nNavode da se pritom ističe da se stanovi dodjeljuju zaposlenima sa posebnim zaslugama, “pri čemu se ne zna ko te zasluge utvrđuje, a teško je odoljeti zaključku da je riječ o zaslugama za DPS.”\n“Kao da je bilo malo čerupanja za sve ove godine, hoće i u posljednjem mjesecu mandata da se dodatno obezbijede. Posebno su skandalozni uslovi za dobijanje stana gdje je navedeno da je lice rukovodilac ili zaposleni na radnom mjestu od značaja za poslodavca i da je svega dvije godine na toj poziciji. O kakvoj je neviđenoj bahatosti riječ neka ilustruje samo podatak da zaposleni sa po 35 godina radnog staža nemaju pravo na stan, ali imaju rukovodioci nakon samo dvije godine. Valjda je sada jasno da je ovo centar iz kojeg se ispisuju grafiti na džamijama, da se ne bi vidjelo kako se dodjeljuju stanovi lojalnim rukovodiocima”, zaključuju iz Demokrata.\nZaslužni će “morati” da vrate samo 20 odsto novca\nPrema Pravilniku o rješavanju stambenih potreba zaposlenih koji je do sada važio u CEDIS-u, pravo na stambeni kredit imaju samo zaposleni koji u toj kompaniji rade duže od deset godina, “osim zaposlenih koji obavljaju poslove od posebnog značaja za društvo” jer je za njih ta granica smanjena na svega dvije godine.\nU zavisnosti od staža i drugih uslova i zasluga za kompaniju, iznos koji korisnik treba da vrati može iznositi svega 25 odsto od dodijeljenog iznosa.\nNa primjer oko menadžer i “zaslužni” dobiju 100.000 eura može im se izračunati da treba da vrate svega 25 hiljada.\nTaj iznos može biti i dodatno smanjen za 20 odsto, ako korisnik odluči da odmah vrati cijeli iznos obaveze. To znači da ako korisnik dobije 100.000 hiljada uz obavezu da vrati 25.000, već sjutra može sjutra vratiti dogovoreni iznos umanjeno za 20 odsto što bi bilo 20.000 eura, a čisto mu ostaje 80.000.\nVeć narednog dana može dati otkaz ili biti razrješen funkcije.\nUkoliko se odluče da iznos dogovoren za vraćanje isplaćuju na rate, to mogu, prema Pravilniku, uraditi na 20 godina uz kamatu od 1,5 odsto.\nCEDIS: Ova praksa nije tajna, postoji godinama, plaća se iz profita kompanije\nNakon što je juče objavljeno saopštenje Demokrata, reagovali su iz CEDIS-a, navodeći da su na prethodnim konkursima dijelili stambene kredite i radnicima, odnosno da su za četiri godine podijelili 214 stambenih kredita od čega su “samo 32 zaposlenima koji su na radnim mjestima od značaja za poslodavca”.\n“Ova praksa ne predstavlja nikakvu tajnu ‘koju treba otkriti’, već višedecenijsku praksu sistema iz kojeg je CEDIS proistekao, kao i praksu najboljih crnogorskih konpanija, ali i neprofitnih institucija kao sto je Univerzitet, sudovi isl. Stambene potrebe se ne rješavaju ‘iz džepa građana’ već iz višemilionskog profita kompanije, a za dobar rezultat poslovanja je, između ostalog, zaslužan i menadžment, kao i svaki zaposleni. Čudno je i da se u navedenoj objavi spominje da se radi o posljednjem mjesecu mandata menadžmenta, jer menadžment o tome nije obaviješten, a svoje obaveze prema zaposlenima će, kao i do sada, do zadnjeg dana mandata (kad god to bilo) izvršavati u skladu sa zakonom i internim aktima drustva”, naveli su iz CEDIS-a ne precizirajući zbog čega se ovaj konkurs odnosi samo na članove menadžmenta i “zaslužne”.\nCrnogorski elektrodistributivni sistemCEDISZoran ĐukanovićDemokratska Crna GoraElektroprivreda Crne GoreEPCGOdbor direktora EPCGŽICGŽeljeznička infrastruktura Crne GoreVlada Crne Gorestambeno pitanje


Konsolidovana javna potrošnja države 2005-2012 – Макроекономија\nKonsolidovana javna potrošnja države 2005-2012\n4. марта 2013.\t0 Мирослав Здравковић Ostavite komentar 860 Pregleda\nU javnosti se često mogu čuti predlozi o promenama u politici oporezivanja i u pogledu javne potrošnje. Najčešće se radi o neodgovornim predlozima bez elementarnog znanja do kakvih posledica bi takvi predlozi doveli. Priložene su četiri tabele, prva je o konsolidovanim javnim prihodima i rashodima, druga pruža udele javnih prihoda i rashoda u BDP-u, treća iskazuje javne prihode i rashode u milionima evra, a četvrta daje realne indekse prihoda i rashoda u odnosu na baznu 2005. godinu.\nZa osnovno upoznavanje poreskih prihoda i rashoda dovoljna je prva tabela, dok ostale ilustruju značaj nominalnih iznosa u odnosu na BDP, evre i realnu potrošnju, diskontovanu za stopu rasta cena.\nKonsolidovana javna potrošnja obuhvata ukupne poreske prihode i rashode svih nivoa i vrsta vlasti (uključujući vanporeske prihode i vanbudžetsku potrošnju). Znači, uključuje budžete Republike, AP Vojvodine, gradova i opština, fondova PIO, NSZ…\nNajveći deo poreskih prihoda dolazi od socijalnih doprinosa zaposlenih. U ukupnim javnim prihodima u iznosu od 1.405,4 milijardi dinara u 2012 godini, njihov deo je iznosio 378,9 milijardi dinara. Nakon njih bio je porez na dodatu vrednost u iznosu od 367,5 milijardi dinara. Akcize su treći prihodi po izdašnosti (181,1 milijardi dinara), zatim neporeski prihodi (167,9), porez na dohodak građana (165,3), porez na dobit preduzeća (54,8), ostali poreski prihodi (42,6), carine (35,8), kapitalni prihodi (8,7), dok je najmanje došlo od donacija, u simboličnom iznosu od 2,9 milijardi dinara. Kada uporedimo ovaj podatak o donacijama sa platnbilansnim dolazimo do činjenice da se donacijama deset puta više finansiraju aktivnosti od direktnog interesa zemalja koje doniraju željene aktivnosti, u odnosu na njihov značaj za prihode i potrošnju države. Na taj način se i preuveličava značaj predpristupnih i pristupnih fondova Evropske Unije (pošto se troše najvećim delom van budžeta).\nKada pogledamo redove veličina prihoda možemo grubo ocenjivati efekte promene u poreskim stopama. Na primer, linerano povećanje stope PDV-a za 10% trebalo bi da poveća poreske prihode za 37 milijardi dinara, ne računajući efekat smanjivanja privredne aktivnosti, ili promene kursa evra na naplaćen PDV od uvoza. Slično se može proceniti kod povećanja akciza: njihovo povećanje za 10% trebalo bi da dovede do rasta prihoda za 18 milijardi dinara. I obratno, kada se predlaže rasterećivanje zarada porezima i doprinosima, efekat se meri desetinama milijardi dinara, što bi automatski dovelo do povećanja budžetskog\nU odnosu na 2005. godinu javni prihodi su povećani za 94%. Pri nominalnom rastu svih ostalih prihoda, prihodi od carina su smanjeni nominalno za 8,2%. Njihova rekordna vrednost je bila 64,8 milijardi dinara u 2008. godini da bi se od tada smanjivali svake godine, što je nastavljeno i u 2013. godini. To je posledica liberalizacije uvoza u sporazumima CEFTA i SSP, prvo prema zemljama Zapadnog Balkana od 2007. godine, a zatim i prema zemljama EU od početka 2009. godine. Pad carinskih prihoda bio je posledica i pada uvoza u 2009. godini, ali je najvećim delom posledica oslobađanja od poreza dve grupe zemalja iz kojim uvozimo više od tri petine ukupne vrednosti uvoza. Ukoliko bi smo pretpostavili da Srbija nije započela smanjivanje carina prema EU od početka 2009 godine, kao i da je početkom te godine zamrznuto dalje snižavanje carinskih stopa prema zemljama CEFTA, pri prosečnoj carinskoj stopi od 5,1% iz 2008. i realizovanim vrednostima uvoza dolazimo do gubitka carinskih prihoda u iznosu 116,2 od milijardi dinara (razlika između potencijalnih 283,1 i realizovanih 166,9 milijardi dinara).\nUdeli u BDP-u poreskih izvora, kao i izdataka, kada se uporede sa podacima zemalja OECD-a, mogu nam pružiti informaciju gde se u Srbiji previše sakuplja, a gde premalo poreza, kao i gde se previše ili premalo troši. Takva informacija – ilustracija pomogla bi da se uklone zablude plasirane kroz opšta mesta u javnosti kako su u Srbiji poreske stope previsoke, ili da se kod nas najviše troši na određene namene. U jednom uporednom istraživanju 2009. godine utvrdio sam da se kod nas najviše prikuplja prihoda od doprinosa i PDV-a, što znači da se prekomerno oporezuju rad i potrošnja, dok se simbolično prikupljaju porezi na kapital i imovinu.\nU 2012. godini poreski prihodi su učestvovali identičnih 43% u procenjenom BDP-u kao i u 2005 godini. Pri tome je došlo do promena udela pojedinih poreza: povećan je udeo akciza i poreza na dobit preduzeća, a smanjen je udeo carina i PDV-a.\nUdeo javnih rashoda u BDP-u povećan je sa 41,9% u 2005 na 49,7% u 2012, te je Srbija iz suficita od 1,1% BDP-a došla do deficita od 6,7% BDP-a. Saldo je u sedam godina promenjen, pogoršan, za 7,8%.\nNajveću vrednost izdataka imala je socijalna pomoć i transferi, 652,5 od 1.622,8 milijardi dinara, u čemu su penzije vredele 473,7 milijardi dinara. Sa njihovim udelom od 14,5% u BDP-u Srbija je bila u svetskom vrhu, a sa ukupnim udelom socijalne pomoći i transfera od 20% BDP-a mogli bi smo da kvalifikujemo Srbiju kao socijalnu državu (pod pretpostavkom da je više prihoda prikupljeno od kapitala a manje od rada, u odnosu na naš slučaj).\nSledeći po vrednosti bili su izdaci za zaposlene, koji su iznosili 374,7 milijarde dinara, povećani su za 120,4% od 2005 godine, i učestvovali su sa 11,5% u ukupnom BDP-u Srbije. Ovim rashodima za zaposlene trebalo bi dodati još rashode sedam stotina javnih preduzeća kako bi smo došli do ukupnih izdataka javnog sektora na zarade svojih zaposlenih (ukoliko već nisu proknjiženi kroz budžete opština, gradova, pokrajine i republike).\nSledeći po vrednosti bili su izdaci za kupovinu robe i usluga: iznosili su 273,1 milijardi dinara, povećani su za 121,5% i učestvovali su sa 8,4% u BDP-u Srbije. Nakon njih bili su kapitalni rashodi (126,3 milijarde, rast za 175,2% uz 3,9% BDP-a), subvencije (111,5; 103,1%, 3,4% BDP-a), i kamate (68,2 milijarde; 285,3% i 2,1% BDP-a). Kamate su najmanji pojedinačno javni rashodi, na način na koji su rashodi razvrstani, ali sa najbržim rastom.\nU trećoj tabeli su prihodi i rashodi budžeta iskazani u milionima evra. Oni su pod uticajem dinarskog kretanja prihoda i rashoda i promena kursa evra prema dinaru. Najveću vrednost prihodi i rashodi imali su u 2008 godini: 14 i 14,9 milijardi evra. Od tada jedino deficit javne potrošnje raste, dok prihodi i rashodi nisu premašili predkrizni nivo. Kretanje prihoda i rashoda u evrima i visoki deficit su prvi među argumentima protiv fiksiranja kursa evra: ono je moguće ili pri značajnoj devalvaciji kojom bi se obezvredila javna potrošnja i istopio deficit (uz sve negativne posledice po bilanse banaka, preduzeća i standard građana), ili ukoliko postoje sredstva od privatizacije i novog zaduživanja kojima bi se finansirao deficit i odabrani nivo fiksnog kursa.\nRealni indeksi pokazuju da su se javni prihodi realno povećali samo za 4,7%, u 2012. u odnosu na 2005. godinu (bili su veći za 17,6% u 2008), dok su realni rashodi uvećani za 24,3% (za 28,2% u 2008). Deficit je, dakle, posledica želje za većom potrošnjom od realno moguće, u odnosu na stanje u kome se privreda nalazi.\nU 2012. godini, u odnosu na 2005. godinu, BDP Srbije je nominalno povećan za 94,1% (što je rast prihoda za 94% zadržalo na istom udelu u BDP-u), rashodi su uvećani za 130,1%, dok je rast cena (meren cenama na malo do 2007 i potrošačkim cenama od tada) iznosio 85,2%. Iz odnosa rasta prihoda i inflacije možemo konstatovati inflatorno oporezivanje: ukoliko nije moguće iz realnih izvora finansirati željeni rast potrošnje, moguće je rastom prihoda kroz višu stopu inflacije (veći nivo cena omogućava veće poreske prihode od PDV-a, akciza…).\nU odnosu na 2005. godinu realno su smanjeni prihodi od poreza na dohodak građana, od PDV-a, ostali poreski prihodi, dok su prihodi od carine (i donacija) prepolovljeni. Kod rashoda su svi vidovi potrošnje realno povećani, a više su nego udvostručeni izdaci za plaćanje kamata.\nPogoršanje salda javnih finansija od izbijanja svetske ekonomske krize\nSrbija je pred svetsku ekonomsku krizu imala nesrećnu okolnost da su bili upravo održani parlamentarni izbori nakon kojih je, da bi se formirala vlast, nastupilo „istorijsko političko pomirenje“ između Demokratske stranke i Socijalističke partije Srbije. Ovo pomirenje je bilo potrebno dokazati i promenom odnosa prema penzionerima, kojima je prvobitno obećano 70% od prosečne zarade (ne uzimajući pri tome u obzir koliko ima zaposlenih, kakav je trend u broju zaposlenih, i da li je starosna penzija već veća od prosečne zarade…), da bi se završilo sa jednokratnim povećanjem oktobarske penzije za 10%, uz redovno usklađivanje za rast potrošačkih cena. U septembru 2008 godine su već postojali previše jaki i očigledni signali da se u svetu događa nešto strašno, a u oktobru je došlo i do povlačenja dela devizne štednje. Vreme je bilo i da se usvajanjem budžeta procene rizici u pogledu mogućeg pada poreskih prihoda pod uticajem krize u 2009 godini…\nTada su učinjene dve katastrofalne greške: povećane su penzije i počela je jednostrana primena SSP-a kroz smanjivanje carinskih stopa prema zemljama EU. Prva mera je uvećala rashode države, a druga je smanjila prihode. Ovde ćemo napraviti procenu koliko su ove dve mere uticale na ukupan budžetski rezultat u periodu od 2008. do 2012. godine.\nUkupan deficit u javnoj potrošnji od 2008 do 2012 godine iznosio je 704,1 milijarde dinara. Obračunata razlika između povećanih socijalnih izdataka u odnosu na doprinose iznosila je 518,1 milijardi dinara, a manje naplaćene carine, u odnosu na moguće, smanjile su poreske prihode za 116,2 milijarde dinara, tako da ove dve mere, rast penzija i pad carina, objašnjavaju 90% ukupnog pogoršanja salda javnih finansija.\nEfekat smanjenja carinskih stopa na poreske prihode ima rastući negativni efekat kroz vreme zato što se svake godine dodatno smanjuju carine, dok je efekat rasta penzija i socijalnih izdataka, a nezavisno od naplate doprinosa kojima se finansiraju, nakon naglog povećanja u 2008 i 2009 godini usporen.\nTreći krivac, do stoprocentnog objašnjenja pogoršanja salda javnih finansija, se može naći u bilo kojoj poziciji. Okrivimo ovde kamate. Plaćena vrednost u 2008. godini bila je 16,3 milijarde dinara, i pod pretpostavkom da je isti iznos plaćan do 2012. dolazimo do podatka da je plaćeno 104,4 milijardi dinara više usled povećanja vrednosti budžetskog deficita od 2008. godine.\nTagoviFiskalna politika Javna potrošnja Poreski prihodi\nPrethodna Tabela RZS-a o broju zaposlenih u pravnim licima od 2001 do 2012 po sektorima i oblastima\nSledeća Javni dug Republike Srbije


Borci BiH izvinili se građanima nakon nereda\nTanjug 6. septembra 2018. 13:38\nSARAJEVO – Predstavnici demobilisanih boraca izvinili su se danas građanima Sarajeva zbog incidenta na protestima održanim u sredu ispred zgrade Parlamenta Federacije BIH u Sarajevu.\n„Nismo imali nameru da izazovemo nemile scene, izvinjavamo se građanima, neko je ovo inscenirao, oko 200 naših saboraca je na nekom vidu kućnog lečenja, mi ćemo do kraja radnog vremena biti ovde i onda se povlačimo svojim kućama i u kamp demobilisanih boraca“, rekao je jedan borac obraćajući se javnosti, prenosi regionalna televizija N1.\nBorci su poručili da neće više dolaziti pred Parlament, već na predizborne skupove.\n„Otići ćemo, znamo vrlo dobro da su oni na listama i pitati ih zašto su zakon sklonili i zašto čekaju da to neko drugi reši“, poručili su borci.\nTokom jučerašnjih protesta u Sarajevu došlo je do sukoba između demobilisanih boraca i pripadnika specijalne policije.\nJuče je istekao rok koji su borci dali predstavnicima vlasti da zakažu hitnu sednicu oba doma Parlamenta FBiH, na kome bi se razmatrala samo jedna tačka dnevnog reda – Usaglašavanje amandmana na Zakon o demobilisanim borcima i članovima njihovih porodica.


Ljubljenje i rukovanje - SlovoPres\nSlovoPres 17/01/2019 Ljubljenje i rukovanje2019-01-17T19:13:54+01:00 Blog Nema komentara\nOvaj tekst je objavljen na blogu miljalukic.blogspot.com 24. oktobra 2009. Umesto Medvedeva, sad je u poseti Putin, a umesto Bajdena nedavno su nas posetili čelnici Evropske komisije. Skoro da je sve isto\nMeni ostalo nekako da se ljubakam s ljudima kad god ih vidim, mada to ne mogu da podnesem. Ali, sve se nešto mislim, možda će taj neko da pomisli kako ga ne volim više, pa da se ljubimo, kao i uvek. Kad smo već počeli, nek postane tradicija. I ostade ta balava tradicija. A pojma nemam zašto. Valjda po onome da se najbolje sakriješ kad radiš isto što radi i onaj koji se ne krije – tako se i ja ljubim sve u šesnaest, a gadno mi. Čak je dotle došlo da se s onima koji su mi najbliži i s kojima imam poriv da ih poljubim kad ih vidim, najmanje i ljubim. Oni su moji, pa ne moram da se foliram kao s ostalima.\nTako se i gdin Bajden izljubi sa svojim domaćinima u Prištini, ali on sigurno ne deli moje mišljenje, pa se ljubi samo s onima koje zaista voli. A u Beogradu se silno iznarukovao. Da budem iskrena, nisam dobro ni gledala vesti (onoliko koliko sam videla nigde nije palo ljubljenje), jer sam do posla, u njegovu čast, putovala skoro tri sata, a vraćala sam se isto toliko, čak i duže. Na kraju dana bila sam kao meso koje je prošlo kroz mašinu za mleveno meso. Tako sam i izgledala, tako sam se i osećala. A i nije me posebno ni interesovalo šta je gdin ovde tražio, jer mu još pamtim izjave iz ne tako daleke prošlosti, i pre bombardovanja, i posle bombardovanja, i pre i posle svega… Čovek je jednostavno kompletan kreten. Ali, iz SAD je, pa mora da se ćuti. Uostalom, i Rimom je vladao jedan Neron, pa i Kaligula, pa i Tiberije, mada bi mu poređenje s ovim poslednjim možda bilo i kompliment.\nDovoljno mi je da se osećam izmoždeno što na poslu provodim plus beskonačno sati, pa povrh toga još i komentari koje moram da slušam (a pri tom se i uljudno smeškam, osmeh za tu priliku, model G6), pa šta još sve radim… I kao da nema kraja, još i Bajden. Sve je bilo zatvoreno, blokirano… Sumnjam da bi neko njega ubio, sumnjam i da bi neko pomislio da ga ubije, ali… Mora se. Još je i iz SAD, bratske nam države koja gde god kroči uvodi demokratiju i svi su srećni i zadovoljni. To najbolje znaju Iračani, pa Vijetnamci, pa Panamci, pa i mi, samo što nećemo da priznamo, pravimo se kao da nas nisu osvestili. Osmehuju se Ameri sa oko devedesetak zuba, jer prva asocijacija na taj bratski narod, bar meni, jeste ogromno belo zubalo koje blešti na sve strane. I, kao i sve veštačko, deluje malo gadno.\nA onda pre neki dan dolazi jedan drugi bitan čovek, ovaj put iz bratske nam Rusije. Oni gde god kroče, tu je neko oslobođenje. Rusi nas oslobađaju, Ameri nas demokratizuju, valjda će i nama da svane i krene. Ima jedan stari vic o Rusu koji priča sa Amerikancem šta ko vozi, pa se Amer hvali kako se manjim kolima vozi po gradu, a kad ide na duži put, onda vozi kabriolet. A Rus će na to da vozi najveću, najdužu, najtežu, naj, naj, naj… volgu na kraćim relacijama (u prečniku od hiljadu kilometara), a kad ide u inostranstvo, e, onda se vozi – tenkom. Bez ikakvih pretenzija da umanjim ruske žrtve (poginulo ih je skoro hiljadu za Beograd!), ipak sam nekako sumnjičava, valjda stvar navike koju sam stekla za ovih pedeset leta, a i poučena istorijom (a tu sam stvarno bila dobra). Kad god ti Ruje nešto daju, moraju nešto i da ti uzmu. I ništa to ne bi bilo strašno niti bolno, da pritom od tebe ne očekuju da ih voliš kao najrođenije. Oni te malo j…, a ti im se zahvališ. Još da te pitaju i da li ti je bilo lepo, pa da se kompletira ugođaj. Naravno, kako da nije bilo lepo! A najlepše je što se završilo.\nI ovaj put kolaps u gradu. Sad sam bila pametnija pa sam bila na odmoru, mada bi mi bilo lakše da se vozikam po gradskom saobraćajnom zbog Medvedeva, jer od Rusa bar nešto videsmo. Posle ćemo tek stvarno da vidimo da li smo to dobili za normalan odnos ili je bilo malo sado-mazo, ali bar dobismo nešto. Nismo više tako glupi, a i Rusi su nam mnogo bitniji – naklonjeniji su nam, imamo neke zajedničke interese, blizu su, jači su od Amera. sad ih vode jaki igrači, a i oslobađali su nas. Propustili smo drugi deo žurke da tenkovima dolaze na godišnji odmor, hvala bogu. Umesto toga, imali smo druge tenkove – dugove i Kurti i Murti. I živeli smo u blaženom neznanju, kao i svi idioti. Bilo nam je lepo jer ništa nismo znali. Najviše me nerviraju oni nostalgičari koji kukaju za najvećim falsifikatorom istorije ikada, misleći da su tada živeli u najboljem od svih dobrih svetova. Pazi, kako da ne.\nMedvedev je za razliku od Bajdena imao ljubljenje u pokušaju. Rukovao se sa svima, ali nije sa svima imao i dodatni stisak ruke – to je bilo rezervisano za one s kojima je bliži. A ljubljenje je valjda ostavio za one s kojima je najbliži. Tako jadna predsednica Skupštine ne poljubi malenog Medvedeva, kaže da s Tadićem oseća veću bliskost. I ja joj verujem. Ali se jadnica toliko branila od optužbi da nije bilo primereno što se i s njim nije poljubila kao s Tadićem, da je ostavljala utisak da je silno želela to da uradi. Možda i da ga uhvati za obrašćiće i kaže bući-bući-buć. Ko bi rekao da je i ovo jedna od tema raspravi u Skupštini. Divota! Ne tako davno, Rusi su se ljubili u usta kad se vide (bljak, bljak, bljak!), pa su se manuli te navike. Valjda možemo i mi. Mada smo imali ono ruke šire u lice se ljube, pa bi ovo trebalo da je neki napredak.\nBajden, ljubljenje i rukovanje, Medvedev\n« Horoskop i kriminal – sve na jednom mestu\nAna Vintur – biće iz pakla ili čarobnica »


Svet posle korone: Korisni saveti za privlačenje kineskih turista | Nova Ekonomija\nPrema istraživanjima Agencije za digitalni marketing Mailman Iks, Kinezi, koji predstavljaju najveću turističku grupu na svetu, vratitiće se putovanjima u sezoni 2021/22. godine, piše portal Jingtravel.com.\nTaj optimitzam, kako se navodi, zasniva se na nekolko istraživanja, počev od onih koja su se bavila anti-kineskim osećanjima, do onih koja su se bavila opštom nespremnošću da se troši novac tokom perioda ekonomskih neizvesnosti.\nDrugi talas korona virusa u Pekingu i severnokineskom gradu Jilin i sve neizvesnosti koje sa sobom donosi vreme posle korone, svakako otežavaju okolnosti.\nIpak, izveštaj ilustruje dragocene lekcije iz kineskog iskustva u borbi protiv koronavirusa, jer prenosi odgovore na pandemiju, koji su primenjeni na njihovom tržištu turizma.\nPočnite da garantujete dobre higijenske uslove, sigurnost i čistoća biće na prvom mestu\nSredstva za čišćenje ruku kod varata i pažljiva kontrola poseta, mogu da budu dobra polazišta.\nZa dugoročni uspeh je potrebna obuka i saradnja svih zainteresovanih strana.\nRazmislite u kom ćete obimu raditi\nTokom ovogodišnjeg Praznika rada, Kinezi su ostvarili 115 miliona putovanja u zemlji, u poređenju sa prošlogodišnjih 195 miliona.\nLogično je da se postavlja pitanje, šta to donosi atrakcijama koje se oslanjaju na masovne posete turista.\nŠangajski Diznilend je recimo smanjio kapacitete za trećinu, zahtevajući da se karte kupuju u pretprodaji, kao i nošenje zaštitnih maski.\nIpak, kako se navodi, još uvek nije poznato koliko im je zbog toga opao profit.\nZov prirode posle korone nameće se kao logičan\nPrioriteti su se promenili i sada su popularna putovanja i boravak na otvorenom.\nPojedinci i organizacije koji upravljaju parkovima i mestima za rekreaciju na otvorenom, treba da poboljšaju saradnju sa platformama za razmenu informacija, kao i da redovno ažuriraju zdravstvene i bezbednosne propise putem društvenih mreža.\nŠto se tiče prevoza, potraga za samostalnim prevozom, povećala se u nekim turističkim destinacijama i za 83 odsto, dok je rentakar skočio za 10 odsto, tokom Prvomajskih praznika.\nBorite se protiv ksenofobije\nMailman Iks predviđa da će ksenofobija "imati ozbiljan negativan efekat na popularne destinacije kao što su Velika Britanija i SAD".\nS obzirom da kulturne institucije i atrakcije često predvode inovacije i društvene promene, važno je da se putem njih pokrene dijalog, a ljudi edukuju u borbi protiv rasizma.\nKinezi su na prvom mestu zamenili stanovnike Sjedinjenih Američkih Država, koji su do 2017. godine najviše trošili na putovanja.\nŽitelji najmnogoljudnije zemlje na svetu u toj godini potrošili su preko 164 milijarde dolara na putovanja, pa je logično da su širom sveta postali poželjni gosti.


Više od dvije hiljade Krekinih rudara jutros u 7 časova stupilo je u generalni štrajk, zbog nepoštivanja kolektivnog ugovora. Odluka je to Sindikalne organizacije Rudnika mrkog uglja Kreka, potvrđeno je za BHRT.\nPredsjednik Sindikalne organizacije Kreke, Zuhdija Tokić, rekao je da rudarima nije isplaćena plata, te nisu ispoštovane ni ostale stavke koje su navedene u spomenutom dokumentu.\nKonkretne zahtjeve upravi rudnika, ali i Elektroprivredi BiH rudari će uputiti danas, kada će odrediti i i način funkcionisanja rudnika u vrijeme generalnog štrajka.


CogniFit Vam Može Pomoći da Poboljšate Svoju Percepciju.\nCogniFit - Percepcija\nSposobnost potrebna za prepoznavanje\nTipovi Percepcije i Neuroanatomija\nAgnozija i ostali poremećaji povezani sa percepcijom\nKako Možete da Izmerite i Procenite Percepciju?\nKako Možete da Oporavite ili Poboljšate Percepciju?\nDobijte pristup kompletnom setu kognitivnih testova za procenu percepcije\nStimulacija i poboljšanje percepcije i drugih kognitivnih veština\nPercepcija je sposobnost primanja, obrade i tumačenja informacija koje dobijamo putem naših čula. To je kognitivni proces koji nam omogućava da razumemo svoje okruženje putem stimulusa koje primamo putem naših čula. Ova važna kognitivna veština je od suštinskog značaja za naš svakodnevni život jer nam omogućava da razumemo svoje okruženje. Moguće je trenirati i poboljšati percepciju uz kognitivnu stimulaciju. Percepcija je aktivan proces koji zahteva da obrađujemo informacije "odozdo- nagore" i "odozgo- nadole", što znači da mi nismo samo vođeni stimulusima koje primamo (pasivna, odozdo-nagore obrada podataka) već takođe predviđamo i očekujemo određene stimuluse koji kontrolišu percepciju (aktivna, odozgo-nadole obrada podataka).\nPercepcija je složeni proces koji nam omogućava da ostvarimo interakciju sa svetom koji nas okružuje. Klasična podela percepcije je na pet čula:\nČulo vida: Sposobnost da vidimo i tumačimo informacije putem spektra svetlosti koji stiže do naših očiju. Područje mozga koje je zaduženo za vizuelnu percepciju je potiljačni režanj (primarni vizuelni korteks V1 i sekundarni vizuelni korteks V2).\nČulo sluha: Sposobnost primanja i tumačenja informacija koje stižu do naših ušiju putem zvučnih talasa frekvencije kroz vazduh ili na drugi način (zvuk). Područje mozga koje je zaduženo za auditivnu percepciju je slepoočni režanj (primarni auditivni korteks A1 i sekundarni auditivni korteks A2).\nDodir, percepcija dodira, somatosenzorna ili haptička percepcija : Sposobnost tumačenja informacija koje primamo na osnovu vibracija ili dodira. Temeni režanj je područje mozga zaduženo za haptičku percepciju (primarni somatosenzorni korteks S1 i sekundarni somatosenzorni korteks S2).\nMiris ili olfaktorna percepcija: Sposobnost tumačenja informacija ili hemijskih supstanci u vazduhu (putem mirisa). Područje zaduženo za percepciju mirisa je mirisno zadebljanje ili olfaktorni bulbus (primarni olfaktorni korteks) i piriform korteks (sekundarni olfaktorni korteks).\nUkus: Sposobnost tumačenja informacija putem pljuvačke (putem ukusa). Osnovna područja mozga zadužena za ukus su primarna područja za ukus G1 (postcentralna vijuga, temeni režanj, prednja insula, prednji-temeni poklopac ili operkulum) i sekundarna područja za ukus G2 (orbitofrontalni korteks i anteriorni cingularni korteks).\nOstali tipovi Percepcije\nPored naših čula, danas smo svesni toga da postoje i ostali tipovi percepcije:\nPercepcija Okoline: kada smo svesni svojih odnosa sa okolinom. Povezana je sa haptičkom i kinestetičkom percepcijom.\nPercepcija oblika: sposobnost da na osnovu obrisa, kontura i kontrasta, shvatimo kako izgleda određeni entitet. Povezana je sa vizuelnom i haptičkom percepcijom.\nPercepcija ravnoteže: sposobnost da budemo svesni sile gravitacije. Omogućava nam da održavamo ravnotežu i da kontrolišemo svoje držanje. Povezana je sa auditivnom percepcijom.\nTermocepcija ili percepcija toplote: sposobnost da osetimo temeperaturu na površini naše kože. Povezana je sa haptičkom percepcijom.\nNocicepcija ili percepcija bola: sposobnost doživljavanja visokih ili previše niskih temperatura, kao i prisustvo štetnih supstanci ili ostalih stimulusa. Povezana je sa haptičkom i percepcijom toplote.\nSvrab ili percepcija svraba: sposobnost doživljavanja stimulusa na našoj koži koji tera na češanje. Povezana je sa haptičkom percepcijom.\nSamopercepcija: sposobnost razumevanja pozicija i stanja naših mišića i tetiva što nam omogućava da budemo svesni svog tela i toga gde se nalazi svaki deo našeg tela. Povezana je sa percepcijom ravnoteže i haptičkom percepcijom.\nInterocepcija: svest o osećajima koji nam pokazuju stanje naših unutrašnjih organa.\nPercepcija vremena: Sposobnost uviđanja promena na stimulusima i njihovo organizovanje.\nKinestetička percepcija: sposobnost razumevanja informacija o pokretima i brzini predmeta u našoj okolini, kao i našeg sopstvenog tela. Povezana je sa vizuelnom percepcijom, percepcijom okoline, vremena, haptičkom percepcijom, interocepcijom, samopercepcijom i percepcijom ravnoteže.\nHemijska percepcija: sposobnost doživljavanja hemijskih supstanci rastvorenih u pljuvački koje se pretvaraju u snažne ukuse. Povezana je sa percepcijom ukusa, ali koriste različite strukture.\nMagnetocepcija: sposobnost da osetimo magnetna polja. Ona je daleko razvijenija kod životinja, kao kod golubova, na primer. Međutim, otkriveno je da i ljudi takođe imaju određene čestice u sitastoj kosti (kost nosa), koje omogućavaju ljudima sposobnost magnetocepcije.\nPercepcija nije samostalni proces koji se spontano dešava. Suprotno, to je čitav niz faza koje se odvijaju kako bi došlo do percepcije stimulusa na pravi način. Na primer, da bi se primile vizuelne informacije, potrebno je da se svetlost odbija od predmeta i zatim da to stimuliše naše receptorne ćelije mrežnjače, koje će dalje slati informacije određenom području mozga. Da bi se percepcija dogodila, potrebno je da se ostvare sve ove faze. Percepcija je aktivan proces, gde je potrebno da izaberemo, organizujemo i tumačimo informacije koje se šalju mozgu:\nSelekcija: Broj stimulusa kojima smo izloženi svakodnevno prevazilazi naš kapacitet. S obzirom na ovo, mi biramo informacije koje dalje želimo da obradimo. Ova selekcija se vrši putem pažnje, iskustva, potreba i želja.\nOrganizacija: Kada se budemo odlučili na stimulus koji želimo da obradimo, potrebno je da ih grupišemo kako bismo im dali smisao. Kod percepcije je prisutna sinergija, jer se informacija prima putem opšte percepcije i ona se ne može suziti kako bi se odvojio određeni stimulus. Prema Geštalt principima, organizacija stimulusa nije nasumična već prati određene kriterijume.\nTumačenje: Onda kada grupišemo stimuluse, dalje im možemo dati smisao, čime se završava proces percepcije. Proces tumačenja se prilagođava u zavisnosti od naših iskustava i očekivanja.\nOstali Geštalt principi\nOstali Geštalt principi ističu ulogu same osobe na proces percepcije, što se odvija kroz tri faze:\nKorak 1: Pretpostavka o onome što ćemo da osetimo/doživimo. Ovo dalje vodi izbor, organizovanje i tumačenje stimulusa.\nKorak 2: Doživljavanje senzornih informacija.\nKorak 3: Razlika između početne pretpostavke i dobijenih senzornih informacija.\nVažno je na vreme utvrditi bilo kakve probleme sa percepcijom koje učenik može da ima. Tako možemo na vreme da primenimo neophodne mere kako bitne slušne informacije ne bi bile izgubljene (ono što profesor kaže) ili vizuelne informacije (tekst na tabli ili u kjnizi).\nPravilna percepcija omogućava zaposlenima da valjano obavljaju svoj posao. Umetnici su pravi primer koji nam pokazuje važnost percepcije. Bilo koji posao, u manjoj ili većoj meri, zahteva određeni nivo percepcije: čistači, taksi vozači, dizajneri, policajci, blagajnici, građevinari, itd.\nZa bezbednu vožnju je vrlo bitno da smo sposobni da vidimo znakove na putu, kao i da dobro čujemo zvukove.\nDobra percepcija nam omogućava da se lako snalazimo u okruženju i da ostvarimo interakciju sa okolinom. Za kupovinu namirnica, igranje video igrice, spremanje obroka i pranje veša je potrebno da koristimo sva naša čula.\nU nekim slučajevima, percepcija ne odražava stvarnost, a da to nije posledica nekog poremećaja ili bolesti. Ovakve "greške" u percepciji mogu biti iluzije ili halucinacije. Iluzija je pogrešno tumačenje stimulusa iz spoljašnjosti, dok do halucinacija dolazi bez pogrešnog tumačenja stimulusa iz spoljašnjosti. Do ovakvih situacija može doći i zbog nekog poremećaja ili bolesti, i one su uglavnom uzrokovane psihološkim ili kognitivnim karakteristikama ili izmenjenim stanjem (zloupotreba supstanci ili san). Jedan primer iluzije je optička iluzija (kada nam dve iste boje izgledaju drugačije, kada izgleda kao da se slika pokreće iako je ona zapravo statična, itd.). Najpoznatije halucinacije su hipnagogija (kada padate u san i vidite figuru, ili osećate kao da Vas neko dodiruje), hipnopompične halucinacije (isti osećaj ali kada se budite) ili one do kojih dolazi zbog upotrebe halucinogenih droga (kao što je LSD ili halucinogene pečurke koje mogu da izazovu halucinacije). Ipak, iluzije i halucinacije mogu takođe biti posledica bolesti, kao što je to u slučaju šizofrenije, psihotične epizode, deluzija.\nPercepcija može biti izmenjena usled oštećenja naših čulnih organa (na primer, povreda oka), oštećenja nerva koji prenosi čulne informacije ka mozgu (na primer, glaukom) ili područja mozga koje je zaduženo za percepciju (na primer, povreda potiljačnog režnja). Oštećenje bilo kog od ova tri dela može da izmeni normalnu percepciju stimulusa.\nNajčešći poremećaj percepcije je Agnozija. Ovaj poremećaj podrazumeva poteškoće u usmeravanju i kontrolisanju percepcije, kao i ponašanja uopšte. Postoje dva tipa: Perceptivna vizuelna agnozija (kada neko može da vidi delove predmeta ali nije sposoban da vidi i shvati predmet kao celinu) i Asocijativna vizuelna agnozija (vidi predmet kao celinu ali ne može da identifikuje predmet). Teško je razumeti percepciju kada je prisutan neki od ovih poremećaja, jer iako oni mogu da vide, za njih je osećaj isti kao da su slepi. Postoje i neki specifični poremećaji kao što je akinetopsija (nesposobnost osobe da vidi kretanje), ahromatopsija (nesposobnost da vidi boje), prosopagnozija (nemogućnost razlikovanja ljudskih lica), auditivna agnozija (nesposobnost prepoznavanja predmeta na osnovu zvuka i, u slučaju verbalnih informacija, osoba sa agnozijom ne bi bila sposobna da prepozna jezik), amuzija (nesposobnost prepoznavanja ili ponavljanja melodija ili muzičkih nota). Do ovih poremećaja može doći zbog oštećenja mozga kao što je moždani udar, traumatska povreda mozga ili, čak, neurodegenerativni poremećaj.\nProcena percepcije može biti od velike pomoći na različitim poljima: u obrazovanju (da znamo da li je učeniku potrebna dodatna pomoć da bi primio informacije na času), u zdravstvu ( da znamo da li će pacijent imati poteškoće vezano za okruženje) ili na poslovnom polju (da znamo da li je zaposlenom potrebna pomoć).\nUz kompletnu neuropsihološku procenu moći ćete da testirate percepciju i ostale kognitivne veštine na uspešan i pouzdan način.\nCogniFit koristi veliki broj klasičnih testova kao osnovu za zadatke, kao što je Stroop Test, Test Varijabli Pažnje (TOVA), Memorijski Test (TOMM), Test Kontinuiranog Izvođenja (CPT), Huper Zadatak Vizuelne Organizacije (VOT), NEPSY test (Korkmana, Kirka i Kempa iz 1998. godine). Pored percepcije, ovi testovi takođe mere imenovanje, pamćenje konteksta, brzinu reakcije, radnu memoriju, dopunjavanje, vizuelnu memoriju, brzinu obrade podataka, podeljenu pažnju, fokusiranje pažnje, vizuelno motornu koordinaciju, preusmeravanje pažnje, inihibiicju i vizuelno skeniranje.\nBrzina - Test REST-HECOOR: Na ekranu će se pojaviti plavi kvadrat. Korisnik mora da klikne što je brže moguće i što je više puta moguće preko sredine kvadrata. Što više puta korisnik klikne, više će poena prikupiti.\nRaspoznavanje - Test WOM-REST: Tri predmeta će se pojaviti na ekranu. Korisnik će morati da zapamti niz od tri predmeta kako bi kasnije mogao da izabere jednu od ponuđenih opcija.\nVizuelna Percepcija Auditivna Percepcija Percepcija Okoline Raspoznavanje Vidno Polje\nSvaka kognitivna veština, uključujući i percepciju, može biti trenirana i poboljšana. CogniFit Vam to i omogućava uz profesionalno sredstvo .\nPlastičnost mozga je osnovna za oporavak percepcije i ostalih kognitivnih veština. Mozak i njegove neuronske veze mogu biti ojačane ukoliko im pružamo izazove i treniramo, tako da uz čest trening ovih veština, moždane strukture koje su povezane sa percepcijom će postati jače.\nCogniFit je kreirao tim stručnjaka u oblasti neurogeneze i sinaptičke plastičnosti, koj su stvorili personalizovani program kognitivne stimulacije koji je prilagođen potrebama svakog korisnika posebno. Program počinje testiranjem percepcije i ostalih osnovnih kognitivnih oblasti, i zatim na osnovu rezultata tog testa stvara personalizovani trening mozga za svakog korisnika posebno. Program automatski prikuplja podatke sa početne kognitivne procene i uz usavršene algortime, stvara program koji radi na poboljšanju korisnikovih oslabljenih kognitivnih veština i na treniranju ostalih kognitivnih veština.\nKljuč za poboljšanje percepcije je adekvatan i uporan trening. CogniFit poseduje alate za procenu i trening kao pomoć pojedincima i stručnjacima u poboljšanju ove funkcije. Potrebno je samo 15 minuta dnevno, dva do tri puta nedeljno.\nReference: Evelyn Shatil, Jaroslava Mikulecká, Francesco Bellotti, Vladimír Burěs - Novel Television-Based Cognitive Training Improves Working Memory and Executive Function - PLoS ONE July 03, 2014. 10.1371/journal.pone.0101472 Korczyn AD, Peretz C, Aharonson V, et al. - Computer based cognitive training with CogniFit improved cognitive performance above the effect of classic computer games: prospective, randomized, double blind intervention study in the elderly. Alzheimer's & Dementia: The Journal of the Alzheimer's Association 2007; 3(3):S171. Peretz C, Korczyn AD, Shatil E, Aharonson V, Birnboim S, Giladi N. - Computer-Based, Personalized Cognitive Training versus Classical Computer Games: A Randomized Double-Blind Prospective Trial of Cognitive Stimulation - Neuroepidemiology 2011; 36:91-9. Korczyn AD, Peretz C, Aharonson V, et al. - Computer based cognitive training with CogniFit improved cognitive performance above the effect of classic computer games: prospective, randomized, double blind intervention study in the elderly. Alzheimer's & Dementia: The Journal of the Alzheimer's Association 2007; 3(3):S171. Shatil E, Korczyn AD, Peretzc C, et al. - Improving cognitive performance in elderly subjects using computerized cognitive training - Alzheimer's & Dementia: The Journal of the Alzheimer's Association 2008; 4(4):T492. Haimov I, Shatil E (2013) Cognitive Training Improves Sleep Quality and Cognitive Function among Older Adults with Insomnia. PLoS ONE 8(4): e61390. doi:10.1371/journal.pone.0061390 Thompson HJ, Demiris G, Rue T, Shatil E, Wilamowska K, Zaslavsky O, Reeder B. - Telemedicine Journal and E-health Date and Volume: 2011 Dec;17(10,):794-800. Epub 2011 Oct 19.