EVROLIGA: Baskonija pala u Rusiji, Panatinaikos razbio Bajern! - TopVesti.rs\nJOKIĆ NAHVALIO SVOG NEKADAŠNJEG TRENERA: On je savršen!\nMOŽE LI DA BUDE POJAČANJE ZA PARTIZAN? Šćepanović želi da mu pruži šansu\nBirčević ne ostaje u Partizanu\nATAMAN PRETVARA TORINO U TURSKI KLUB: Kakav lud plan ima ovaj čovek!\nEspreso | pre 9 minuta\nZVANIČNO: Partizan se oprostio od vernog ratnika!\nZAUVEK CRNO-BELI: Partizan se emotivnom porukom rastao sa Birčevićem\nSIMONOVIĆ O POVRATKU: Možda završim karijeru u Zvezdi! O Voldenu imam pouzdane informacije!\nSrbin napustio Igokeu, potpisao za Budućnost!\nAlo | pre 14 minuta\nBirčević u potrazi za novim klubom\nMVP | pre 14 minuta\nBirčević napustio Partizan: Zauvek crno-beli, hvala...\nGOTOVO: Potpisuje Nikola Kalinić!\nEspreso | pre 30 minuta\nJokić o uticaju Milojevića: On je savršen čovek VIDEO\nSportske | pre 34 minuta\nKOŠARKA NA APARATIMA: Srce, ruke i lopta\nNišta od Zvezde: Kalinić napustio Fener, potpisao za velikana evropske košarke\nTelegraf | pre 36 minuta\nTrinkijeriju nije potreban - Jovović preuzeo Bon\nSport klub | pre 37 minuta\nOTKRIVENA ADRESA NEPRISTOJNE PONUDE! Dragan Apić novi igrač podgoričke Budućnosti!\nZVANIČNO: Beron POTPISAO na DVE godine! Oglasio se i najavio uspehe u Evroligi\nMEKINTAJER JE BOLJI OD VOLDENA: Partizan da dovede centra i zadrži OVOG čoveka!\nSportske | pre 44 minuta\nApić potpisao za Budućnost\nRT Vojvodine | pre 47 minuta\nZenit potvrdio: Beronu dvogodišnji ugovor\nRTS | pre 49 minuta\nApić posle nekoliko dana napustio Igokeu i otišao u Budućnost, Gagić ostaje još dve godine\nSportske | pre 53 minuta\nEVROLIGA: Baskonija pala u Rusiji, Panatinaikos razbio Bajern!\nKošarkaši Zenita pobedili su na svom terenu Baskoniju sa 72:66 (23:16, 16:15, 14:18, 19:17) u 19. kolu Evrolige. Zenit je do pobede predvodio Vil Tomas koji je postigao 19 poena, dok je u Baskoniji najefikasniji bio Nik Stauskas sa 15 poena. Anton Pushkov with one of the cleanest blocks you'll see 🛑 #7DAYSMagicMoment pic.twitter.com/AyUAqnvlOV — Turkish\nBAVARCIMA NE IDE NI BEZ RADONJIĆA: PAO zakucao Bajern za dno tabele\nU ekipi Panatinaikosa najefikasniji je bio Joanis Papapetru, koji je postigao 13 poena, dok se u Bajernu istakao Greg Monro sa 17 poena. Srpski reprezentativac Vladimir Lučić dodao je četiri poena. Grčki klub sada se nalazi na šestoj poziciji, dok je Bajern na poslednjem mestu na tabeli Evrolige. Bavarcima je to peti uzastopni poraz u Evroligi, a drugi\nPanatinaikos odmakao Zvezdi u Top 8 borbi, Zenit preslišao Baskoniju!\nKošarkaši Panatinaikosa pobedili su Bajern sa 98:83 u 19. kolu Evrolige. Panatinaikos je opravdao ulogu favorita pred svojim navijačima, meč je počeo serijom 12:0 i jasno stavio do znanja gostima da neće ovde tražiti trijumf. Već u prvoj deonici je bilo i +17, u nastavku je čak i Bajern uspeo da preokrene i povede sa 61:70, ali je izgubio snagu i Panatinaikos\nUMALO OD GOTOVOG VERESIJA: Zenit ispustio prednost, ali na kraju ipak pobedio Baskoniju\nZenit je do pobede predvodio Vil Tomas koji je postigao 19 poena, dok je u Baskoniji najefikasniji bio Nik Stauskas sa 15 poena. Ruski tim je gotovo čitavu utakmicu imao sigurnu prednost, a u nekoliko navrata i vođstvo od 12 poena. Ipak, u poslednjoj deonici Baskonija je uz dobar procenat šuta za tri poena uspela da stigne do izjednačenja, a potom\nEL - Nije bilo do Radonjića, Bajern nastavio da posrće\nSportske | pre 6 meseci\nKošarkaši Panatinaikosa pobedili su večeras na domaćem terenu Bajern sa 98:83 (28:18, 25:35, 23:22, 22:8) u 19. kolu Evrolige. U ekipi Panatinaikosa najefikasniji je bio Joanis Papapetru, koji je postigao 13 poena, dok se u Bajernu istakao Greg Monro sa 17 poena. Srpski reprezentativac Vladimir Lučić dodao je četiri poena. Grčki klub sada\nPanatinaikos lako sa slabašnim Bajernom\n"Zeleni" iz Atine nisu imali velikih poteškoća sa poslednjim timom Evrolige. Nik Kalates, Foto: EPA-EFE/GEORGIA PANAGOPOULOU Panatinaikos je savladao Bajern sa 98:83 na svom parketu. Gostima iz Minhena pripao je drugi i trećeg period utakmice, tokom kog su istopili prednost PAO-a i stekli svoju. Domaći su ekspresno odgovorili sa 22:8 u finalnoj četvrtini\nEVROLIGA: Ne pomaže smena Radonjića, peti poraz Bajerna u nizu, slavio i Zenit\nJoš dva meča pored duela Crvene zvezde odigrana su večeras. Slavili su Zenit i Panatinaikos. Ekipa Zenita je uspela da stigne do nove pobede u Evroligi savladavši Baskoniju Duška Ivanovića sa 72:66. Dobro je Zenit otvorio meč, a do poluvremena je već imao osam poena prednosti. Uspeli su da spuste gosti do kraja treće na svega četiri poena, ali je domaćin\nZENIT POBEGAO SA DNA: Baskonija pala u Rusiji!\nVeče preokreta u Atini: Profesorska partija Nika Kalatesa, Bajern zakucan za dno!\nKošarkaši Panatinaikosa u 19. kolu Evrolige pobedili su minhenski Bajern rezultatom 98:83, a duel u prestonici Grčke obeležili su veliki preokreti. Euroleague.net Nik Kalates PAO je upisao 11. trijumf i trenutno je šesti na tabeli, dok su Bavarci zabeležili peti uzastopni neuspeh i sa učinkom 6-13 na deobi su 15. pozicije sa Žalgirisom, koji je savladao\nPAO pobegao Zvezdi i zakucao Bajern za dno\nKošarkaši Panatinaikosa slavili su u Atini nad minhenskim Bajernom sa 98:83, u poslednjem meču 19. kola Evrolige. Atinski velikan ostvario je važan 11. trijumf u elitnom takmičenju i sada ima dve pobede više u odnosu na Crvenu zvezdu. Sa druge strane, Bavarci ni nakon smene Dejana Radonjića sa mesta šefa stručnog štaba nisu uspeli da prekinu crni niz\nHVALA TI ZA SVAKI KORAK: Zvezda se oprostila od Bili Berona porukom koja boli partizanovce!\nJOKIĆ PROGOVORIO O KORONI: Iznenadio me je pozitivan test, osećao sam se dobro!\nBOBI NASTAVLJA DA ODUŠEVLJAVA FANOVE: Srbin demantovao najveće NBA zvezde!\nSTAN U KOJEM SA ŽIVEO SA BRAĆOM I RODITELJIMA BIO JE MANJI OD OVE SOBE: Adetokumbo nema primedbe na uslove u Orlandu\nFRKA U IZRAELU: Vilbekin nakon poraza gađao navijača, usledila žestoka kazna!\nDOBRI DŽIN BOBI: Dok NBA primadone kukaju, Bobi radi ovo!\nZAŠTO JE TRINKIJERI OTIŠAO IZ PARTIZANA I IZABRAO BAJERN? Pešić je objasnio dolazak Italijana u Minhen!


Dr Ranko Rajović - predavanje u Beogradu | NTC Sistem Učenja\nPredavanje dr Ranka Rajovića održaće se u petak (09. jun) u 20 časova\nDa biste prisustvovali predavanju neophodno je da imate ulaznicu koja važi za jednu osobu. Ulaz je besplatan, ali je broj mesta ograničen. Rezervaciju možete izvršiti tako što ćete popuniti prijavnu formu.\nKada popunite prijavnu formu dobićete email sa instrukcijama o preuzimanju ulaznice.\nDr Ranko Rajović, specijalista je interne medicine, oblast neuroendokrinologija. Magistar je neurofiziologije, a doktorirao je i fiziologiju sporta. Autor je NTC programa učenja koji se sprovodi u 17 država Evrope, a u 7 je akreditovan od strane ministarstva obrazovanja. Osnivač je Mense u 5 država, a od 2002. godine je i član komiteta međunarodne Mense za darovitu decu (predsednik 2010 – 2012). Saradnik je UNICEF-a. U 2015. godini dobio je priznanje međunarodne Mense (MERF – – Mensa education and research foundation) za intelektualni doprinos društvu. Radi na pedagoškom fakultetu u Kopru u Sloveniji. Učestvovao je u TEMPUS projektu (Velika Britanija – Slovenija). Do sada su sprovedena dva EU projekta (IPA CBC) zasnovana na NTC programu (Hrvatska – Crna Gora i Srbija – Rumunija).[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row]


Kako influenseri pomažu / odmažu kompanijama - Portal Preporučujemo\nDa li ste ikada kupili nešto jer je poznata osoba, kojoj se divite, reklamirala taj proizvod ili uslugu?! To može biti kupovina marke automobila koju je reklamirao Novak Đoković ili možda energetskog pića koje se našlo među objavama Ivane Španović.\nSpektrum kooperativa – marketinška, SEO i programerska agencija\nMislite da ako poznati koriste određene stvari i promovišu ih, zašto ih ne biste kupili i uverili se u njihov kvalitet? Sada verovatno shvatate da javne ličnosti, bilo sportisti, pevači ili možda glumci, mogu iskoristiti svoju popularnost i uticati na vas da kupite određeni proizvod ili uslugu koju promovišu.\nOvo je primer samo jedne taktike, koju koriste preduzeća u gotovo svakoj industriji, a koja predstavlja deo ,,influenserskog marketinga”. Brendovi na ovaj način mogu svakako ostvariti veći profit, jer dopiru do šire publike, ali ako ste zainteresovani za ovaj tip marketinga, pogledajmo u nastavku njegove ostale prednosti, ali i nedostatke.\nŠta kompanije dobijaju od saradnje sa influenserima?\nGovorimo o marketingu, koji će u narednim godinama postajati sve zastupljeniji među preduzećima. Stoga pogledajmo u nastavku koje sve prednosti kompanije mogu ostvariti angažovanjem adekvatnog influensera.\nOvo je jedan od glavnih razloga zašto kompanije sarađuju sa influenserima, jer oni uticajniji mogu pomoći u širenju svesti o brendu i dopiranju do šire ciljne publike. Kompanije se udružuju sa uticajnim osobama kako bi više ljudi saznalo za njihove proizvode bez direktnog promovisanja njihove marke.\nStvaranje svesti o brendu glavna je briga svakog preduzeća, koje je odlučno da dosegne sam vrh u svojoj industriji. Influenseri mogu kreirati autentičan post za određeni brend i podeliti ga sa svojim follower-ima na društvenim mrežama.\nNjihov sadržaj ne promoviše brend direktno, ali ukazuje publici na njegovu vrednost. Mogu ga plasirati u vidu posta na instragramu ili možda videa na jutjubu. Influenseri treba da istaknu nešto o tom proizvodu što će biti korisno za publiku, jer tako pomažu u širenju svesti o brendu.\nIzgradnja poverenja sa ciljnom publikom\nDa bi poslovni zadatak bio uspešno obavljen, pridobijanje poverenja vaših ciljnih potrošača je od velike važnosti. Influenseri, koji se trude da predstave sve kvalitete i prednosti vaših proizvoda, mogu vam pomoći da tako probudite veće interesovanje kod svoje publike o svom brendu.\nNakon što angažujete određenog influensera, kojem se sviđaju vaši proizvodi ili im je drag vaš brend, on će moći da kreira autentičan sadržaj, koji će biti koristan vašoj publici. To će vam pomoći da ubedite potrošače u kvalitet svojih proizvoda i da zaslužite njihovo poverenje.\nDopiranje do uticajnih potencijalnih kupaca\nZamislite da svoj proizvod ili uslugu iznesete pred stotine hiljada ljudi? Istovremeno biste povećali svest o svom brendu i povećali prodaju usluga/proizvoda i to u jednom trenutku! Ovo možete lako postići pomoću saradnje sa influenserima.\nKada angažujete osobu koja je veoma popularna, ona će promovisati vaš brend svojim pratiocima putem društvenih mreža. Tako će se značajno proširiti glas o vama i uspećete da doprete do velikog broja uticajnih ljudi u svega par sekundi!\nVeći povraćaj ulaganja\nUkoliko želite da budete sigurni da zarađujete više nego što trošite u toku trajanja svake kampanje, jedna od opcija jeste da angažujete popularnu ličnost, možda glumca ili sportistu, koji će vašu kampanju učiniti atraktivnijom i znatno uspešnijom. Istraživanje je pokazalo da angažovanje influensera za promovisanje proizvoda ili usluga donosi u proseku 6,50 dolara za svaki potrošeni dolar. Usled ovakvog povraćaja ulaganja jasno je zašto se veliki broj kompanija odlučuje za ovaj tip marketinga.\nKoji su nedostaci angažovanja influensera?\nPre nego što se u životu odlučimo za određeni izbor, uvek sagledamo njegove prednosti i mane. Isti princip važi i kod odabira marketinga za poslovanje, te stoga u nastavku pogledajmo i nedostatke ,,influenserskog marketinga“.\nNe možete da kontrolišete šta sve influenseri rade\nKada uspostavite saradnju sa influenserom, vi imate određenu kontrolu nad tim šta ta osoba objavljuje u vezi sa vašim brendom. Međutim, ne možete kontrolisati kvalitet ponašanja te osobe po završetku vaše saradnje a koje bi moglo naštetiti vašem brendu.\nPre nego što se odlučite za određenog influensera, napravite pažljivu selekciju. Može se desiti da ostvarite veći profit usled angažovanja jedne osobe za promovisanje proizvoda, a da vremenom shvatite da taj influenser možda provlači diskriminišuće poruke u svojim storijima i postovima, što bi moglo negativno da se odrazi i na vaš brend.\nOvo je bitan korak za vlasnike preduzeća. Važno je postaviti se kritički i pametno odabrati influensere, jer njihove akcije odražavaju vaš brend, čak i kada ne promovišu vaše proizvode.\nInfluenseri naplaćuju promovisanje proizvoda, uglavnom, na osnovu broja pratilaca koje imaju. Međutim, nije retkost da veliki broj njih kupuje follower-e da bi kompanijama mogli više da naplate. To što neko ima puno pratilaca ne znači da je ta osoba pravi influenser. Na kraju se može desiti da potrošite previše na ,,influenserski marketing“, a da ne postignete željene rezultate.\nDa li vaša kompanija treba da sarađuje sa influenserima?\nOdabir marketinga zavisi od obima vašeg preduzeća, budžeta i vaših ciljeva. Ako ste se tek pojavili na tržištu i možete priuštiti ovaj tip marketinga, saradnja sa uticajnim influenserom je dobar izbor za vas, jer on može značajno proširiti vest o vašem poslovanju.\nNa osnovu gorepomenuth prednosti i nedostataka, očigledno je da vaša kompanija može imati više koristi od angažovanja influensera nego gubitaka. Međutim, potrudite se da budete pažljivi kada pravite selekciju, jer na kraju vaš izbor treba da bude osoba koja ima legitimne pratioce i neće narušiti reputaciju vašeg brenda. Takođe, kvalitetna agencija za odnose s javnošću možete vam dati adekvatan predlog i pomoći vam u poslovanju, umesto da našteti vašem brendu.


BEOGRAD: Predsednik Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa novim ambasadorom Srbije u SAD, Markom Đurićem, koji će uskoro stupiti na tu dužnost. "Poslednji pripremni sastanak sa ambasadorom Srbije u SAD Markom Đurićem pred odlazak u Vašington"… »\nPredsednik Aleksandar Vučić razgovarao je sa novim ambasadorom Srbije u SAD, Markom Đurićem, koji će uskoro stupiti na tu dužnost. "Poslednji pripremni sastanak sa ambasadorom Srbije u SAD Markom Đurićem pred odlazak u Vašington", naveo je… »\nOn je postao ambasador naše zemlje u Vašingtonu. On je postao ambasador naše zemlje u Vašingtonu. Nakon posete Beloj kući u septembru ove godine, predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da će Marko Đurić, dosadašnji direktor Kancelarije za… »\nVučić: Siguran da će Đurić u SAD uspešno štititi interese Srbije\nBEOGRAD - Predsednik Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa novim ambasadorom Srbije u SAD, Markom Đurićem, koji će uskoro stupiti na tu dužnost. "Poslednji pripremni sastanak sa ambasadorom Srbije u SAD Markom Đurićem pred odlazak u Vašington"… »\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić objavio je na Instagram nalogu fotografiju sa sastanka sa budućim ambasadorom Srbije u Sjedinjenim Američkim Državama, Markom Đurićem. Vučić je napisao da je ovo poslednji pripremni sastanak pred Đurićev… »\nBEOGRAD - Novoimenovani ambasador Srbije u SAD Marko Đurić sastao se danas, u okviru završnih priprema za odlazak u Vašington, sa predsednicom Vlade Srbije Anom Brnabić, od koje je, kako navodi, dobio korisne sugestije po pitanju mogućeg pravca… »\nNovoimenovani ambasador Srbije u SAD Marko Đurić sastao se danas, u okviru završnih priprema za odlazak u Vašington, sa predsednicom Vlade Srbije Anom Brnabić, od koje je, kako navodi, dobio korisne sugestije po pitanju mogućeg pravca delovanja na… »\nMinistar poželeo sreću: Đurić na sastanku sa Stefanovićem uoči preuzimanja funkcije ambasadora u Americi\nPotpredsednik Vlade i ministar odbrane dr Nebojša Stefanović sastao se danas sa novoimenovanim ambasadorom Republike Srbije u Sjedinjenim Američkim Državama Markom Đurićem. Ministar Stefanović poželeo je Đuriću uspeh na novoj dužnosti i da… »\nSahrana patrijarha Irineja okupila je veliki broj crkvenih ličnosti, kao i onih iz sveta politike. Među onima koji su došli da odaju poštu preminulom patrijarhu, bio je i vladika Atanasije Jevtić, kojeg su organizatori neočekivano smestili u peti… »\nIvica Dačić i Marko Đurić odmaraju oči na sahrani patrijarha Irineja i ništa spokojnije nećete videti danas\nSahrana patrijarha Irineja izgleda neizdrživo dugo traje, makar ako pitate Ivicu Dačića i Marka Đurića. Ljudi dele fotke na kojima ova dvojica izgledaju izuzetno spokojno i pravo pitanje je kad su sinoć legli jer garantovano nisu bili izloženi… »


Srbi zaborave na patriotizam čim uđu u prodavnicu - 26.08.2020, Sputnik Srbija\nBez ozbiljnih ulaganja u brendiranje proizvoda i strategiju marketinškog nastupa domaćeg poljoprivrednog i prehrambenog proizvoda teško da će uvoznu robu u... 26.08.2020, Sputnik Srbija\n07:00 26.08.2020 (Osveženo: 14:10 26.08.2020)\nCC0 / Balkan Photos / Proizvedeno u Srbiji\nZato nijedna od više akcija tipa „kupujmo domaće“ kod nas i nije pustila korene i promenila navike potrošača kod kojih je cena i dalje opredeljujući faktor prilikom kupovine.\nPosle nedavnih slika kako seljaci u više sela u okolini Leskovca uništavaju na stotine tona paradajza zbog srozane otkupne cene, jer je onaj jeftiniji iz Albanije imao bolju prođu, teško da bi se kod nas moglo govoriti o „prehrambenom patriotizmu“.\nPrehrambene patriote širom Evrope\nIstraživanje objavljeno na stranicama Eurokomerca iz juna meseca pokazalo je da se u vreme pandemije francuski potrošač, tradicionalno veran domaćim proizvodima, u čak 43 odsto slučajeva opredeljuje za hranu proizvedenu na lokalu ili u široj regiji, a za njih 39 odsto glavni kriterijum je francusko poreklo prehrambenog proizvoda. Samo za trećinu ispitanih poreklo je bilo nevažno. Taj rezultat, međutim, relativizuje podatak da je za 57 odsto anketiranih cena i dalje važnija od porekla proizvoda, iako su u vreme zdravstvene krize postali svesni važnosti kvaliteta hrane i njene svežine, gde je prednost na strani domaćeg proizvoda.\n„Pozivam na prehrambeni patriotizam, na poljoprivredni patriotizam“, izjavio je tako francuski ministar poljoprivrede Didije Gijom, podstičući sugrađane da pomognu domaćim poljoprivrednicima tako što će umesto paradajza iz Španije, kupovati onaj iz Francuske, iako je skuplji.\n© Sputnik / Aleksandar MilačićPandemija koronavirusa je proizvela i "prehrambeni patriotizam" širom Evrope. Da li će naša najnovija akcija "Stvarano u Srbiji" proći bez rezultata, kao i prethodne tipa - kupujmo domaće.\nPandemija koronavirusa je proizvela i "prehrambeni patriotizam" širom Evrope. Da li će naša najnovija akcija "Stvarano u Srbiji" proći bez rezultata, kao i prethodne tipa - kupujmo domaće.\nI nije bio jedini. Vlada Poljske javno je prozvala 15 prerađivača mleka zbog toga što su tu sirovinu uvozili iz drugih zemalja EU, umesto da je kupuju od poljskih poljoprivrednika kojima će biti date određene privilegije.\nSlično su reagovali i u Austriji, ali uz poštovanje međunarodnih trgovinskih standarda i standarda EU.\nPredsednica unije farmera Engleske i Velsa od vlade je zatražila da, kada god je to moguće, hranu nabavljaju isključivo iz domaćih izvora, a slične pozive svojim vladama uputila su i ministarstva poljoprivrede Portugalije, Grčke i Bugarske. U Češkoj je pak predložen zakon prema kome u trgovinskim lancima domaći proizvodi moraju da čine čak 85 odsto robe.\nNišta bez para i marketinga\nKonsultantska kompanija „Smarter“, specijalizovana za poljoprivredu i prehrambenu industriju u okviru Strategije razvoja poljoprivrede do 2030. godine u Hrvatskoj predvidela je osnivanje Odbora za marketing poljoprivrednih proizvoda. On bi prvenstveno trebalo da sačini strategiju tržišnog nastupa za domaće poljoprivredne i prehrambene proizvode i brendiranje poljoprivrednih proizvoda koji bi kupcu bili prepoznatljivi.\nDa li je posle niza neuspešnih akcija, počev još od 2004. godine, novi projekat „Stvarano u Srbiji“ sa oznakom „Čuvarkuća“, koji je pokrenula Privredna komora, dovoljan da preokrene navike domaćih potrošača koje u dobroj meri diktiraju veliki trgovinski lanci koji su u rukama stranaca?\nPredsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije Goran Papović kaže da je pred nama dug put da potrošače ubedimo da kupuju domaće.\n„Svi oni trgovinski lanci koji su došli u našu zemlju, kažu da imaju i domaće proizvode i oni se kreću tu oko 30 odsto. Kada pogledate šta je to od domaće robe, to je možda ona koja ima najmanju prođu, ono što se najmanje prodaje, a kada su u pitanju životne namirnice, najzastupljeniji su strani proizvođači“, kaže Papović za Sputnjik.\n© Depositphotos / 06photoU trgovinskim lancima koji su u rukama stranaca samo oko 30 odsto robe je iz Srbije, što doprinosi teškom menjanju navika domaćih potrošača.\nU trgovinskim lancima koji su u rukama stranaca samo oko 30 odsto robe je iz Srbije, što doprinosi teškom menjanju navika domaćih potrošača.\nTo, prema njegovom mišljenju, ipak ne može da bude regulisano administrativnim zabranama, jer krši pravila tržišne konkurentnosti i odmah bi nas za to licemerno optužili isti oni koji u svojim zemljama zagovaraju kupovinu domaćih proizvoda.\nJedan poziv ne menja sve\nKupac, kako kaže, pre svega mora da zna koje su prednosti domaćeg proizvoda i šta on time dobija.\nNa pitanje da li je u Srbiji bilo razmišljanja poput onih u Hrvatskoj, on kaže da je bilo reči o tome. U sklopu Nacionalnog saveta za bezbednost hrane trebalo je povesti kampanju, ali sredstva za to nisu izdvojena. To je, kako kaže, priča o brendiranju.\n„Srbija nije uradila brendiranje, to ne možete da uradite sa sitnim parama. Kada su u pitanju sami poljoprivredni proizvodi, naše proizvode svi kupuju, a mi imamo problem da te proizvode ponudimo, da napravimo jednu ozbiljnu kampanju. Francuzi još u predškolskom uzrastu, pa u nižim razredima osnovne škole drže deci predavanja o tome kako se čuva stoka na farmi, kako se zemlja obrađuje, od malih nogu ih uče da kupuju domaće, koliko se domaća hrana razlikuje u odnosu na druge“, napominje sagovornik Sputnjika.\nTako se, kaže on, stvaraju budući kupci domaćih proizvoda. Nije dovoljno samo pozvati da kupujemo domaće.\nNa pitanje kakva je situacija od početka pandemije, on je uveren da smo više kupovali domaće, ali i napominje da je zbog cele situacije u ponudi i bilo manje strane robe.\nSagovornik Sputnjika je, međutim, uveren da će, kada se granice otvore i život vrati u normalu, ljudi opet pohrliti da kupuju strano.\n„I to je najveći problem. Jer kada kupujete domaće, vi ste sačuvali jedno, drugo, treće radno mesto i podigli ste svoju privredu“, zaključuje Papović.


Najtrofejniji evropski trener Željko Obradović za Glas Srpske: Svi žele da pobijede evropskog šampiona\n26.09.2017 13:29 | Ivan Dragičević\nTrend u evropskoj košarci je ono što igraju ekipe Željka Obradovića. Ovim riječima trener Bamberga Andrea Trinkijeri opisao je tendencije košarke na starom kontinentu i teško da je neko mogao da izrekne ljepši kompliment srpskom treneru.\nObradović je u maju deveti put podigao pehar Evrolige, ne postoji pojedinac, a ni klub koji je uspješniji od njega. Najbolji i najtrofejniji stručnjak Evrope krenuo je sa Fenerbahčeom u nove izazove i predstojeća sezona je peta na klupi tima iz Istanbula. Prvi put u istoriji neki turski tim nosi lovorike, ali i teret aktuelnog šampiona Evrope i zbog toga je Željko dostigao slavu sličnu onoj koju odavno ima u Atini. Poslije osvajanja turnira u Zadru, Fener je sinoć igrao u Ljubljani protiv Olimpije, a već večeras je spektakl u Beogradu gdje gostuje Partizanu.\n* GLAS: Fenerbahče je na turneji po bivšoj Jugoslaviji. Poslije osvajanja turnira u Zadru, gostovanja u Ljubljani očekuju vas utakmice u Beogradu i Čačku. Koliko vam znači to što ćete obići te centre?\nOBRADOVIĆ: Imam mnogo prijatelja u svim tim gradovima i radujem se susretima. Drago mi je što ću sa svojom ekipom igrati ove utakmice koje nam znače u smislu da jurimo formu pred početak sezone. Večeras igramo u Beogradu protiv Partizana, a već sutra u mom rodnom Čačku protiv Borca. Posle toga igračima ću dati slobodno, jer nije lako odigrati šest utakmica za kratko vreme i na različitim mestima pa ću zbog toga dosta da ih rotiram. Svi imaju normalnu minutažu, ovo im je dobra šansa da se dokažu, a meni da vidim na koga mogu da računam.\n* GLAS: Fenerbahče je imao devet košarkaša u raznim reprezentacijama što je najviše od svih klubova. Iz tog ugla Vaša ekipa bila je najviše oslabljena u pripremnom periodu pa nam opišite na koji način ste radili?\nOBRADOVIĆ: Svesni situacije u kojoj smo se našli počeli smo pripreme najkasnije do sada, 4. septembra i do prve zvanične utakmice radićemo četiri sedmice. Imamo Prezident kup protiv Banvita 4. oktobra, a tri dana kasnije počinje prvenstvo Turske pa zatim i Evroliga. Pozvali smo igrače iz raznih zemalja, koji nemaju klubove, da nam pomognu u radu i da to bude prilika i njima da imaju dobar trening. Izuzetno sam im zahvalan zbog toga, u Zadru smo imali prvi trening da smo skoro kompletni, jer su nam nedostajala još tri igrača Bobi Dikson, Nikola Kalinić i Džejms Naneli. Ponašamo se kao da su svi tu, ali je komplikovano.\n* GLAS: Međi onima koji su od početka priprema sa Fenerbahčeom je i 16-godišnji Tarik Biberović koji igra za sarajevske Sparse. Dobio je priliku da igra, konstantno ga savjetujete pa kakva je njegova budućnost u Fenerbahčeu?\nOBRADOVIĆ: Ne znam kakva je njegova budućnost, radi se o izuzetnom talentovanom košarkašu. Drago nam je što je sa nama, daću mu priliku, a strpljenje je najvažnija stvar kod mladih igrača. Imaju priliku da igraju sa pravim košarkašima od kojih mogu i treba da uče i upijaju prave stvari.\n* GLAS: Zbog svih navedenih faktora i kasnijeg priključivanja reprezentativaca, pripremni period zahvatiće početak sezone. Jeste li saglasni sa tim da ćete morati da se uigravate i kroz takmičarske utakmice?\nOBRADOVIĆ: Ponovo bih apostrofirao strpljenje kao najvažniju kategoriju. Ono što je važno, imaćemo veoma motivisane protivnike, jer svi žele da pobede evropskog šampiona. Moramo da budemo na njihovom nivou u tom smislu i energetski i motivaciono. Zadovoljan sam kako sada sve izgleda, jer moji igrači pokazuju veliku želju.\n* GLAS: Nazire li se rješenje problema evropske košarke kreiranog od strane FIBA i Evrolige? Utisak je da se stvar ne pomjera i da se kriza svakog dana dodatno produbljuje?\nOBRADOVIĆ: Mnogo puta sam pričao o tome, moj stav je poznat i nema potrebe da ga ponavljam. Tragedija je šta se dešava sa evropskom košarkom i tome nema kraja. Evroliga ima svoj kalendar i mislim da taj kalendar ostaje, jer su ga izglasali klubovi tako da zahtevi nekih federacija nisu ostvarivi.\n* GLAS: Reprezentacija Srbije nastavila je kontinuitet vrhunskih rezultata i na Evropskom prvenstvu u Turskoj gdje je osvojena treća srebrna medalja na posljednja četiri takmičenja. Uživo ste ispratili utakmice pa kako je to izgledalo iz Vašeg ugla?\nOBRADOVIĆ: Reprezentacija je nažalost bila u situaciji da su mnogi igrači otkazali iz raznih razloga ili bili povređeni. Selektor Aleksandar Đorđević je pravi lider, nije kukao niti se žalio već je spremio igrače. Igrali su odličnu košarku i ovo srebro je podvig.\n* GLAS: Novi susret zakazujemo u maju na Fajnal foru u Beogradu?\nOBRADOVIĆ: Nadam se.\nPonosan na Dudu\n* GLAS: Dušan Ivković otišao je u trenersku penziju poslije prebogate karijere i biće malo neobično bez njega na trenerskoj klupi?\nOBRADOVIĆ: Ponosan sam na prijateljstvo sa njim. Pored košarkaških i ličnih odnosa, vezani smo porodično kao kumovi. Žao mi je što Dudu više neću viđati na klupi, ostavio je veliki trag u košarci. Svaki put kada razgovaramo, makar telefonski, nemoguće je da se ne dotaknemo košarkaških tema.


Ponedjeljak, 22 Juni 2015 16:49\nNezadovoljno odlukom koja je donesena prije nekoliko dana, Kantonalno tužilaštvo u Sarajevu uputilo je žalbu na rješenje Općinskog suda u Sarajevu kojim su na slobodu pušteni Lejla Hatić, supruga Mirze Hatića ali i Hilmija Garibović, Kemal Trle te Nihad Škoro.\nPodsjećamo, oni su uhapšeni u spektakularnoj policijskoj akciji u Sarajevu prije nešto više od mjesec dana i to zbog sumnje da su reketirali privrednika Mirzu Dedića od kojega su iznudili blizu 150.000 eura u više navrata i u različitim vremenskim periodima. "Tužilaštvo je nezadovoljno odlukom Općinskog suda u Sarajevu naročito ako se ima u vidu da je u ovom predmetu istraga proširena i za druga krivična djela. Slijedi žalba na ovu odluku", kazala nam je Amela Zahirović iz Odjela za odnose sa javnošću Tužilaštva KS. Naime, Općinski sud u Sarajevu je u ponovnom postupku, odbio prijedlog Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo za produženje mjere pritvora prema Hilmiji Gariboviću, Lejli Hatić, Nihadu Škori i Kemalu Trli, te su isti pušteni na slobodu. Iz obrazloženja rješenja proizilazi da Općinski sud u Sarajevu ovaj put smatra da ne postoje posebni osnovi za određivanje i produženje mjere pritvora predviđenih članom 146. stav 1. tačka c) i d) ZKP-a F BiH, odnosno da ne postoje naročite okolnosti koje opravdavaju bojazan da će navedena lica ponoviti krivično djelo, odnosno učiniti krivično djelo kojim prijete, a za ta krivična djela se može izreći kazna zatvora od tri godine ili teža kazna, te da ne postoje konkretne okolnosti koje opravdavaju zaključak da će puštanje na slobodu navedenih lica rezultirati stvarnom prijetnjom narušavanja javnog reda.\nNaime, Općinski sud u Sarajevu je prvobitno donio odluku o produženju pritvora prema svim osumnjičenim, a nakon što je nakon žalbe branilaca isto ukinuto od strane Kantonalnog suda u Sarajevu iz procesnih razloga, Općinski sud u Sarajevu je ukinuo mjeru pritvora prema Garibović Hilmiji, Hatić Lejli, Škoro Nihadu i Trle Kemalu. Prema osumnjičenom Hatić Mirzi pritvor je produžen.\nAžurirano Ponedjeljak, 22 Juni 2015 16:54


Njemačkoj nedostaje radne snage | Evropa | DW | 06.09.2009\nNajnovija istraživanja pokazuju da su početkom ove godine najtraženiji bili trgovci, odnosno, prodavači, a slijede ih električari, konobari, ugostitelji, medicinske sestre i bravari.\nBiro za zapošljavanje u njemačkom gradu Minhenu\nStručnjaci najavljuju da će najveća kriza pomanjkanja radne snage nastupiti 2012. i 2015. godine; tada će, naime, generacije onih u čijim je mladim danima natalitet Njemačke bio na vrhuncu, otići u penziju.\nOno što je posebno zabrinjavajuće, prema rezultatima Društva za ispitivanje razvoja privrede je to, da je većina firmi do sada doduše prepoznala opasnosti demografskih promjena koje slijede njemačkom društvu, no, da je tek mali broj onih koji su se sa ovim problemom ozbiljno pozabavili.\nI dalje bi trebalo koristiti iskustvo starijih\nJedan od starijih radnika kontrolira proizvodnju automobila "Ford" u Kelnu\n„Prije svega“, kaže Till Lohmann, iz PricewaterhouseCoopers-a, „ trebali bismo promjeniti naš odnos prema starijim radnicima; više i bolje koristiti njihovo znanje i iskustvo te im omogućiti da i u kasnijim godinama mogu napredovati u karijeri“. „To je posebno važno kada se govori o menadžmentu“, naglašava ovaj stručnjak i dodaje kako bi se ubuduće trebalo promjeniti uvjerenje većine firmi da „samo mladi, brzi i dinamični“ mogu nekom preduzeću biti od najviše koristi.\n„Naravno da njihova brzina i mladost imaju određene prednosti, no, stariji radnici raspolažu iskustvom koje je često puta mnogo važnije“, zaključuje Lohmann.\nMladi imaju drugačiji odnos prema radu\nMladi u Njemačkoj: U prvom planu je kvalitet života\nOsim toga, stručnjaci upozoravaju da generacije mladih, koje će tek doći, imaju sasvim drugačiji odnos prema radu nego što je to bio slučaj još kod njihovih očeva ili djedova.\n„Vlasnici firmi će vrlo brzo shvatiti da ove nove generacije, više ne „žive da bi radile, već da rade kako bi mogli što lagodnije i ljepše živjeti“, kaže Till Lohmann. Već se sada primjećuje trend da slobodno vrijeme postaje sve veći prioritet. Drugim riječima, bez obzira da li je riječ o radnicima u tvornici ili o direktorima firmi, mladima i sam novac, odnosno, njegovo zarađivanje, postaje sve manje bitno. Umjesto toga, kako kaže Lohmann, „ono što sve više dolazi u prvi plan je sam kvalitet života“.\nNajnovija ispitivanja Društva za razvoj privrede u Njemačkoj su isto tako pokazala da u većini preduzeća do sada ne postoji zadovoljavajuća ili dovoljna razmjena znanja između mladih i starijih zaposlenika.\nOko 64 odsto ispitanih firmi jasno se izjašnjava za „poticanje razmjene iskustva i bolje komunikacije između radnika različitih generacija“, no u tek malom broju preduzeća postoje doista programi za, naprimjer, daljnje školovanje radnika starijih od 50 godina.\nOvaj problem demografskih promjena naročito će se osjetiti u takozvanom, „visokom menadžmentu“. Kako kaže Till Lohmann, „ u većini preduzeća doduše kažu da su svjesni ovog problema, no činjenica je da stariji saradnici još uvijek najčešće zauzimaju donja vodeća mjesta, dok sam vrh ostaje rezerviran za one mlađe.“\nAutor: Monika Lohmüller / Željka Telišman


INEP | Laboratorija Beograd | Popust 10% | COFUS Osiguran POPUST\nNaručite paket asistencija\n- 10% Popusta na sve laboratorijske analize.\nUrin | Biohemija\nHormoni | Tumor markeri\nTestove za alergiju\nLaboratorija za medicinsku biohemiju, mikrobiologiju sa parazitologijom i imunodijagnostiku je dio Instituta za primjenu nuklearne energije – INEP. Dugo iskustvo u laboratorijskim ispitivanjima ima snažan oslonac u naučnom radu koji istovremeno predstavlja bazu za razvoj i proizvodnju imunodijagnostičkih testova namjenjenih zdravstvu. U INEP-u je zaposleno više od trideset doktora nauka među kojima su ljekari, biohemičari, farmaceuti, molekularni biolozi, biolozi, fiziko-hemičari i hemičari.\n– 10% Popusta na sve laboratorijske analize.\nU okviru INEP-a nalazi se Laboratorija za medicinsku biohemiju, mikrobiologiju sa parazitologijom i imunodijagnostiku u kojoj se vrše sljedeća laboratorijska ispitivanja uzoraka biološkog materijala: određivanje hormona, tumorskih markera, imunoglobulina, autoantitela, antitela na parazite, biohemijske i hematološke analize, analiza urina, spermogram, spermocitogram i mikrobiološke analize.\nU cilju unapređenja kvaliteta rada, cjelokupna djelatnost Instituta sertifikovana je 2001. godine prema standardu kvaliteta ISO 9001:2000. Laboratorija INEP-a je jedna od prvih u Srbiji (2003. godine) akreditovana po zahtjevima standarda ISO/IEC 17025.\n011 261 0126\n011 362 2294\n062 210 095\nRadni dan: 7:30-17:30*\n* u zavisnosti od lokacije\nInep-Zemun Beograd, Banatska 31b 011 2610 126\nRadnim danima: 7:30-17:30 Subotom: 7:30-15:30\nInep-Slavija Beograd, Svetozara Markovića 44 011 3622 294\nRadnim danima: 8:00-16:00 Subotom: 7:30-15:30\nInep-Surčin Beograd, Vojvođanska 146, Surčin 011 8443 797\nRadnim danima: 7:30-15:30\nGagliardi | Muška odeća 7,5%na ceo asortman\nSport Vision | Sportska oprema 10%na ceo asortiman\nLavina | Hotel Jahorina 20% na smeštaj\n© 2020 COFUS Osiguran Popust. Sva prava zadržana.


Rusija uspješno testirala interkontinentalnu balističku raketu RS-24 s dometom od 12,000 km | advance.hr vijesti\n13. Rujan 2017. | 18:52\nRusija uspješno testirala interkontinentalnu balističku raketu RS-24 s dometom od 12,000 km\nRusija je uspješno testirala novu generaciju interkontinentalne balističke rakete RS-24. Riječ je o raketi koja na sebi ima između 3 i 6 bojevih glava, a u stanju je gađati ciljeve na udaljenosti do 12,000 kilometara. Prvi puta je testirana prije deset godina, a sada se nalazi u arsenalu ruskih strateških snaga. Raketa je ispaljena s poligona Plesetsk na sjeveru Rusije te je uspješno pogodila cilj - poligon Kura koji se nalazi na Kamčatki. Ove godine, u lipnju, Rusija je također testirala interkontinentalnu balističku raketu Bulava koja je ispaljena s podmornice, a cilj je također bio poligon na Kamčatki. Izvori navode kako bi idućeg mjeseca mogle biti testirane rakete RS-28 Sarmat - rije...\nFoto: RS-24 Yars


Noviteti /Facebook krenuo s testiranjem nove opcije / Radio Sarajevo\nFoto: indianexpress.com/Facebook testira novu opciju\n06. 05. 2021. u 20:43:00 Radiosarajevo.ba\nFacebook je najavio testiranje nove opcije unutar svoje mobilne aplikacije koja je namijenjena povezivanju susjeda. Opcija će na početku biti ograničena samo na nekoliko gradova SAD-a i Kanade, a nije poznato kada će se (i hoće li se uopće) proširiti i na druga tržišta.\nFacebook Neighborhoods bit će baziran na povezivanju ljudi koji žive u istom kvartu, kao i na pronalaženju osoba koje imaju iste interese poput sporta, čitanja, kućnih ljubimaca i slično, piše Zimo.\nTakođer, iz Zuckerbergove kompanije tu su opciju zamislili i kao virtuelno mjesto za raspravu o svim problemima u kvartu, željama stanovnika itd.\n! / Facebook uvodi novitet svojim korisnicima, evo šta možete očekivati\nKorisnici Androida i Appleovih telefona koji se odluče koristiti tu opciju morat će omogućiti dijeljenje svoje lokacije, kako bi ih Facebook mogao povezati s osobama koje žive u njihovoj blizini.\nPored klasičnih informacija s profila, korisnici će moći dijeliti i informacije o svojim interesima, kao što će moći izabrati i ulogu koju želi imati u svom susjedstvu - npr. mogu naglasiti kako žele tu opciju koristiti kako bi upoznavali susjede i družili se, dok se drugi mogu identificirati kao “pomagači” i time susjedima dati do znanja da na njih mogu računati u slučaju da im nešto treba.\nU teoriji ovaj se alat čini korisnim, no vidjet ćemo kako će izgledati u praksi jer će vjerojatno značiti davanje novih podataka Facebooku, a bit će potrebno nadgledati i upravljati sadržajem koji se objavljuje, što se često pokazalo velikim izazovom kojem Facebookovi moderatori i algoritmi nisu uvijek dorasli.\nTagovi: Facebook testiranje nova opcija korisnici SAD Kanada


Partija rada » Bilten – jun 2008Partija rada » Print\nBilten – jun 2008\nPosted By admin On June 20, 2008 @ 10:46 pm In Tekstovi | Comments Disabled\nGladnih usta sve je više\n Kretanja na tržištu ukazuju da će ovogodišnja stopa inflacije biti dvocifrena, a očekuju se i značajna poskupljenja proizvoda. To znači da narodne mase u Srbije treba da budu spremne na još jednu godinu kupovne nesigurnosti zbog rasta cena, pogotovo kad je reč prehrambenim proizvodima. U prvom kvartalu ove godine ta očekivanja su i potvrđena.\nPoskupljenje hleba je ipak jedan od najvećih udara na porodične prihode, jer je za veknu polovinom prošle godine trebalo izdvojiti 18 dinara, zatim 30 dinara a sada vekna košta 38 dinara. Pritom je prosečni porodični prihod lane iznosio oko 39.000 dinara, od čega je više od 40 odsto trošeno na kupovinu prehrambenih proizvoda, koji beleže i najveća poskupljenja. Zaposleni s nižim mesečnim platama (a oko 60% radnika prima plate manje od republičkog proseka) teško mogu da zadovolje osnovne životne potrebe. Najsiromašniji slojevi stanovništva u Srbiji se suočavaju s problemom gladi.\nRast cena hrane je u poslednjih godinu i po dana problem planetarnih razmera. Širom sveta oko 25 hiljada ljudi dnevno umire od gladi i drugih posledica siromaštva. Taj broj će se povećavati kako cene hrane budu rasle. Rast cena osnovnih namirnica na globalnom planu posledica je masovnog korišćenja useva za proizvodnju bio-goriva umesto za prehrambene svrhe, kao i nagomilavanjem zaliha u cilju kontrolisanja tržišta od strane najvećih svetskih agro-korporacija. Pitanje odgovornosti za pad životnog standarda većine stanovništva dobija značaj prvorazrednog političkog pitanja ne samo na nacionalnom, već i na svetskom nivou. Zato antikapitalistička borba postaje bazični preduslov opstanka, napretka i slobode za većinu čovečanstva.\n Tokom političkih igara oko formiranja vlade, nakon majskih parlamentarnih izbora, još jednom je obelodanjena sva beda političkih stranaka, njihovih lidera i uopšte parlamentarizma u Srbiji. Poniženja koja građani trpe od ovih secikesa i ništarija svakodnevno se uvećavaju. I pored toga, većina naroda još uvek ima neku vrstu poverenja u njihova obećanja i gaji nekavu nadu u bolji život. Stoga je na izborima relativna većina birača iskazala podršku onima koji zagovaraju ulazak u Evropsku uniju. Na neki način, to je pokazalo da su masama u Srbiji dosadile nacionalistička retorika i lažni patritorizam. Ali treba upozoriti i na drugu dimenziju problema. U većini evropskih zemalja globalna recesija uveliko uzima danak, a rastući talas nezadovoljstva pokušava se sprečiti pomoću širenja reakcionarne ideologije (rasizam i fašizam) i korišćenjem različitih mera unutrašnje i spoljne represije (policijski nadzor, imigraciona politika, „rat protiv terorizma“). Zbog toga je perspektiva Srbije sa njenim polukolonijalnim statusom, u Evropskoj uniji moguća jedino kroz jačanje njene funkcije priveska terorističkog i pljačkaškog sistema imperijalizma u borbi protiv naroda sveta.\nPartija rada je u vreme parlamentarnih izbora u Srbiji, kao i tokom prvomajskih radničkih demonstracija, istakla parolu Jedino revolucijom jer smatra da ta parola treba da dopre do masa i postane inspiracija u narednom periodu borbi za ostavrenje njihovih interesa. Te interese je moguće ostvariti jedino kroz solidarnost sa susednim narodima, kroz borbu za stvaranje socijalističke zajednice balkanskih i evropskih naroda. Jasno je da će na tom putu Partiji rada i svim drugim progresivim snagama prepreku predstavljati sve buržoaske političke partije, čiji interesi diktiraju služenje krupnom kapitalu i podsticanje međunacionalne mržnje u regionu, bez obzira da li se izjašnjavaju kao „nacionalističke“ ili kao „demokratske“, i bez obzira da li će delovati u okvirima „nacionalne vlade“ ili „socijalno odgovorne pro-evropske vlade“.\nCrveni univerzitet „Karl Marks“\n Univerzitet i studenti često su bili značajno uključeni u političke turbulencije tokom 1990-ih godina u Srbiji. Međutim, posle smene režima 2000. godine, vlast od njih očekuje da prihvate dvostruku ulogu u fazi ubrzane integracije zemlje u zapadnoevropske privredne i političke tokove. S jedne strane, akademskoj sredini dodeljena je autonomija bavljenja svojim partikularnim operativnim problemima, kao što su reforma univerziteta i dovijanje za preživljavanjem u tržišnim uslovima, čime je suštinski depolitizovana i lišena prerogativa jednog od nosilaca javne kritike društveno-političkog života, kojima se isticala u odlučnim momentima borbe s Miloševićevim režimom. Na drugoj strani, pak, stajala su očekivanja da, tako tretirani studenti i univerzitet, u skladu sa svojom intelektualnom strukturom treba da predstavljaju rezervoar vitalnih, kvalifikovanih i kompetitivnih slojeva koji će podržati projekat društvene transformacije, zasnovan na načelima političko-ekonomskog liberalizma. Pasiviziranost koja je karakterisala takvo stanje „kraja istorije“ na univerzitetima u Srbiji prvi put je ozbiljnije prekinuta studentskim protestima koji su u Beogradu izbili u jesen 2006. godine, a koji su imali eksplicitno socijalni karakter, i ostali upamćeni po parolama „Dole školarine!“ i „Znanje nije roba!“.\nBudući da se već najavljuju nove studentske borbe protiv visokih školarina i socijalne marginalizovanosti, ima smisla podsetiti se na to da se ovih dana obeležava četrdeseta godišnjica od demonstracija 1968. godine. Juna 1968. godine, kada se studentska pobuna širila u svetskim razmerama, beogradski studenti i studentkinje, posle prvih sukoba s policijom kod Studentskog grada, zauzeli su Filozofski fakultet u Beogradu, praveći od njega epicentar kritike raslojavanja u jugoslovenskom društvu, reagujući na posledice tržišnih reformi 1965. godine. Taj protest, koji se ubrzo proširio i na ostale univerzitetske centre u Jugoslaviji, zasnivao se na kritici birokratske uzurpacije društvene moći i traženju istinski socijalističkih solucija, a posebno je ukazivao na zatvorenost univerziteta za decu radničkog i seljačkog porekla, kao i na siromašenje studenata i univerziteta usled prevage tržišno-ekonomske orijentacije u društvenim odnosima. Studentski zahtevi kretali su se tragom izrazito socijalističkog i revolucionarnog programa: svesno ovladavanje zakonom vrednosti nasuprot tržišnoj stihiji; javna demokratska kontrola organa na vlasti i sredstava masovnog komuniciranja nasuprot birokratsko-etatističkom voluntarizmu i manipulaciji; jednakost na temelju društvene svojine i raspodele prema radu nasuprot obnavljanju kapital-odnosa i bogaćenja mimo rada; uspostavljanje vlasti radničke klase na svim nivoima društva nasuprot sužavanju radničkog samoupravljanja na fabrički krug; radničko-klasno ustrojstvo obrazovnog sistema nasuprot njegovom građanskom karakteru. Na beogradskom Filozofskom fakultetu izvršeno je simboličko sažimanje studentskih zahteva kojima je univerzalna lozinka Francuske revolucije „sloboda, jednakost, bratstvo“ obojena crveno. Tako je na Filozofskom fakultetu 4. juna 1968. godine predloženo da se Beogradski univerzitet ubuduće zove – Crveni univerzitet „Karl Marks“.\nURL to article: http://www.partijarada.org/partijarada/bilten-jun-2008/


Pravopisna geografija - Top Novosti\nNaslovna Književni kutak Pravopisna geografija\nKrećete na put… Mada, nažalost, današnje vreme je takvo da je putovanja sve manje. Iako je Vaše putovanje možda i zamišljeno, ono iz snova, ipak se opremite jezičkim znanjem o zemljama i destinacijama koje biste posetili. Za svaki slučaj, nikad se ne zna…\nEvropa… Možete posetiti zapadnu, severnu, istočnu, zapadnu… Da, lepo ste videli, strana sveta koja ide uz Evropu piše se MALIM slovom. Ne postoji zvanično država koja se zove npr. Severna Evropa pa da naziv pišete velikim slovom. JEDINO u slučaju da želite da govorite o severnoevropskim zemljama kao celini možete napisati Severna Evropa (dakole, ne samo geografski položaj).\nA šta ako biste posetili Severnu Irsku i njenu prestonicu Belfast? Onda biste morali da napišete OBA velika slova jer je to ime države. I ime kontinenta Severna Amerika se mora pisati sa OBA velika slova zbog istog razloga kao i Severna Irska (oba su IMENA). Kako bi glasili prisvojni pridevi ovih reči? Odgovor je: severnoirski i severnoamerički (dakle, SASTAVLJENO) zato što se pridev odnosi na državu ili kontinent koji se sastoji od dve reči pri čemu je jedna glavna (Irska, Amerika), a druga je prati i spaja se sa njom u jednu.\nPutujete Španijom… Posetićete glavni grad Madrid, onda i Barselonu, Sevilju, Valensiju… Tamo upoznajete ljude, naravno. Pa koga upoznajete? Ako je stanovnik muškog roda, onda je Španac, to je jasno. Ali, kako bismo rekli za stanovnicu? Najčešće se čuje Španjolka. Da li je to ispravno? – Ne. Pravopis nalaže da je ŠPANKINJA!\nJoš jedna destinacija koju naši turisti posećuju jeste Tunis. Opet upoznajemo njihovog stanovnika i on je TUNIŠANIN (NE Tunižanin), a ono što „pripada“ Tunisu je TUNIŠKO (NE tunižko). Ali, zašto je onda stanovnik Pariza PARIŽANIN, a NE Parišanin? Razlika je vidljiva: kod Tunisa imamo S koje daje Š, a kod Pariza Z koje daje Ž.\nKako glasi prisvojni pridev od zemalja koje se završavaju na -IJA kao što su na primer: Indija, Belgija, Mauritanija… Ovo J mora OSTATI pa je: indiJski (pridevi na -ski, -čki, -ški pišu se malim slovom), belgiJski, mauritaniJski, nikako indiski, belgiski, mauritaniski. A šta ćemo sa prisvojnim pridevom od naziva države Švedska koji se često piše švecki? Ovo ne ide, pravilno je samo ŠVEDSKI, ovo DS mora ostati.\nVELIKIM slovom ćete pisati i nazive oblasti: Šumadija, Srem, Banat, Bačka… A šta ako su ovi nazivi višečlani (sastoje se od dve ili više reči)? Onda pišete OBA VELIKA slova: Donja Mačva, Gornja Zeta. Ali zato MALIM: zapadna Srbija (ovo zapadna se odnosi samo na geografski položaj, ne postoji oblast koja nosi tačno taj naziv).\nDa ponovimo: bez obzira na to što se nazivi zemalja i gradova moraju pisati uvek VELIKIM SLOVOM, svi pridevi nastali od njih pišu se MALIM: srpski, bugarski, makedonski, češki, poljski; niški, beogradski, jagodinski, zaječarski…\nNadam se da će vam ova mala pravopisna geografska karta pomoći da se bolje „jezički“ snađete u svojoj okolini, ali i svetu.\n(Autor: Brankica Živković, master profesor srpskog jezika i književnosti)\nKnjiževno veče dr Dragana Lukovića u Kuršumliji\nO prolaznosti života…


LASER CENTAR BEOGRAD DIVA LASER CENTAR Diva je osnovana pre dve i po decenije i prva je na našim prostorima počela sa primenom antiaging tretmana i dermatoloških lasera za savršenu kožu. U vreme kada nije bilo reklame na televiziji, u novinama i digitalnim medijima, klijente smo sticali isključivo preporukom zadovoljnih pacijenata.\nLaseri, Epilacija, Fotopodmlađivanje, Kapilari, Pigmentacije.\nSavremene procedure pod kontrolom lekara specijaliste, u strogim higijenskim uslovima, uz totalni komfor i diskreciju, omogućavaju Vam da, u bilo kojim godinama izgledate mlađe, svežije i lepše.\nDuga lista naših zadovoljnih pacijenata je naša najbolja preporuka, postanite i Vi deo nje.\nTrajna epilacija medicionskim diodnim laserom.\nLASERSKA EPILACIJA MEDICINSKIM DIODNIM LASEROM NAJNOVIJE GENERACIJE danas je metoda izbora za svaku savremenu ženu i muškarca koji žele da se na veoma brz i komforan način trajno reše neželjene maljavosti.\nLasersko oblikovanje tela.\nLasersko uklanjanje celulita.\nDIODNIM LASEROM NAJNOVIJE GENERACIJE može se uspešno oblikovati i zatezati telo kao i ukloniti neželjen celulit.\nLaser podstiče mikrocirkulaciju i limfnu drenažu, poboljšava metabolizam ćelija i pojačava sintezu kolagena tako da koža nakon tretmana postaje sveža, mlađa i zategnutija.\nTrajna epilacija laserom.\nPre svakog laserskog tretmana, koja je naš zaštitni znak, obavlja se besplatan specijalistički pregled, kojim se određuje fototip kože, kao i procena tipa i kvaliteta dlake, zatim dijagnoza specifične bolesti kože, pa se na osnovu toga postavljaju indikacije ili kontraindikacije za lasersku terapiju epilaciju laserom.\nPored trajne epilacije, laserima obavljamo još i sledeće tretmane: Lečenje upale korena dlake i urasle dlake – Folliculitisa.\nOvo je čest estetski problem koji muči veliki broj žena i muškaraca.\nVećina pacijenata pogoršava stanje diranjem, pokušavajući da sami uklone dlaku čime nastaje veliki zdravstveni problem.\nGlavni uzrok urastanja dlaka je depilacija i brijanje, nakon čega one urastaju u kožu neposredno pred izlaz na površinu, što izaziva upalu, ožiljke i tamne fleke.\nVažnost lečenja laserom je u tome što trajno uništava koren dlake.\nKod muškaraca je obično u pitanju vrat, ređe brada, dok je kod žena bikini zona, noge i dr Pri tome se dlake ne moraju potpuno ukloniti, nego je cilj da se sa par tretmana proredi broj dlaka, a ujedno efikasno izleče tragovi same upale i ožiljci.\nLaserski tretmani akni, ožiljaka od akni, proširenih pora i problematične kože.\nUklanjanje vaskularnih promena na licu, telu i nogama: crvenila lica i kapilara/telangiectasi, spider nevusa, Rosacea, seboroični dermatitis, Angioma, Port Wine Stain Uklanjanje svežih (crvenih) i starih ožiljaka, keloida.\nLečenje pigmentnih promena, melasma.\nPodmlađivanje lica, vrata i dekoltea laserima.\nPersonalizovano podmladjivanje laserom.\nEpilacija laserom – trajno uklanjanje dlačica.\nLaserski tretman problema uraslih dlačica.\nLasersko uklanjanje vaskularnih promena.\nLaserski tretmani strija.\nLaserski tretmani ožiljaka.\nLasersko uklanjanje benignih promena\nLASER CENTRI BEOGRAD KOZMETIČKI SALON DEUS FIZIO Aparat za svetlosnu terapiju sa širokopojasnom glavom.\nLaser se u terapiji koristi kod povreda, uganuća, oštećenja kože, hematoma...\na u kozmetici za: - akne; - bore; - strije; - celulit. Normal 0 false false false MicrosoftInternetExplorer4 Laser, nedestruktivnog tipa, niske snage koja se zasniva na bioloskom dejstvu na tkivo, izuzetno se pokazao u tretiranju akni, ekcema, herpesa, posekotina...\nPod njegovim dejstvom dolazi poboljšanja prokrvljenosti, ubrzanog formiranja novih mladih ćelija i smooblockilizacije lučenja lojnih žlezda. Terapijski smanjuje bol, upalne procese, otoke i ubrzava zarastanje rana i drugih vidova oštećenja kože.\nLASER CENTAR BEOGRAD STUDIO LEPOTE S2 Posetite nas i uživajte u našem prijatnom ambijentu i atmosferi.\nOdaberite neku od raznih usluge i tretmana u našem salonu: solarijum, higijenski tretmani lica i tela, manikir, pedikir, šminka, laserski tretmani i mnogi drugi.\nLASER CENTAR BEOGRAD Diodni lipo laser sadrži laser nisku snagu I prodire do 9mm u potkožno tkivo.Direkno razbija masne ćelije i unapređuje metabolizam triglicerida.\nMasne ćelije ,kilogrami I obim se znatno smanjuju.\nNeinvazivni laser bez nuspojava. Na tretmane se može doći 3 puta nedeljno, a trajanje jednog tretmana je oko 30 minuta. Može se primeniti na bilo koji deo tela, bez ograničenja.\nLASERSKE METODE: Epilacija, Kapilari na licu i na nogama, Skidanje tetovaže, Bazocelularni karcinom\nLASER CENTAR BEOGRAD Laser centar Happy Lady nalazi se u samom centru Beograda i nudi sve vrste laserskih tretmana, uz upotrebu najsavremenijeg Diodnog lasera.\nU ugodnom ambijentu našeg centra dočekaće Vas vrhunski tim stručnjaka sa dugogodišnjim iskustvom koji se redovno usavršava u skladu sa aktuelnim trendovima u kozmetologiji.\nLaser centar Zemun\nLaser centar Srbija:


ATP Auckland 2008 rezultati, Tenis ATP - singl - Rezultati.com\nATP Auckland 2008 rezultati\nPOMOĆ: Vi ste na stranici za ATP Auckland 2008 u sekciji Tenis/ATP - singl. Rezultati.com stranica nudi rezultate, ždrijeb/poredak i detalje mečeva za natjecanje ATP Auckland 2008. Osim rezultata u natjecanju ATP Auckland 2008, možete pratiti više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova iz cijeloga svijeta na Rezultati.com stranici.


U prošloj godini zabeležen pad ostvarivanja ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava građana - Minority News\nPredstavljajući izveštaj o svom radu 2012. godine, Janković je rekao da je njegova služba prošle godine primila 20.000 pritužbi gradjana, a se skoro svaki drugi se žalio da nema posao i da nema ni za hranu.\nJanković je ukazao da ni 2012. godine nije bilo reforme državne uprave, pre svega „departizacije“ i profesionalizacije što je, kako je naveo, uslov za ostvarivanje prava građana.\nNaprotiv, „2012. godini zabeležen je pad ostvarivanja ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava građana„, rekao je Janković i pozvao Skupštinu da traži od Vlade da državni organi slede preporuke zaštitnika gradjana i isprave propuste u radu.\nPoverenica za ravnopravnost Nevena Petrušić je, predstavljajući svoj izveštaj o radu 2012. godine, rekla da je broj pritužbi koji njena služba dobija porastao za 40 odsto i da se građani najviše žale na kršenje svojih prava u oblasti rada i zapošljavanja.\nOznake:\tkulturna prava, Saša Janković


Toronto: Književno veče u Generalnom konzulatu\nGeneralni konzulat u Torontu, zajedno sa udruženjem „Desanka Maksimović" iz Kanade, organizovao je književno veče o zbirci pesama „Jabuka u srpskoj poeziji" Gordane Simeunović, 3. oktobra u svojim prostorijama.\nJabuka, kao inspiracija velikog broja pesama u srpskoj poeziji, tema je ove zbirke čije su pesme prikupljene iz različitih vremenskih perioda, od onih narodnih do savremene srpske poezije. Gordana Simeunović, čija je poezija prevođena na nekoliko svetskih jezika, živi u Srbiji i nije mogla da dođe u Kanadu na ovo književno veče ali je uputila pozdravno pismo GK RS Toronto u kome se srdačno zahvalila na predstavljanju njene zbirke pesama u našem DKP.\nU pozdravnoj reči, generalni konzul Vasilije Petković je rekao da je ovo deveto veče posvećeno srpskoj umetnosti u proteklih godinu dana i istakao da Srbi imaju bogatu kulturnu zaostavštinu, kojoj doprinose i srpski stvaraoci svuda u svetu gde žive i rade. Pesme iz zbirke su čitali članovi udruženja „Desanka Maksimović", a nakon toga je upriličen koktel za učesnike i goste književne večeri.\nŠtampanje zbirke „Jabuka u srpskoj poeziji" pomogla je članica udruženja „Desanka Maksimović" Dušica Ivanović.


ULTIMATIVNI ZAHTJEVI SINDIKATA RADNIKA RUDNIKA U FBiH: Smjena Andelije i povećanje cijene uglja za 20 posto, u suprotnom novi protesti | Slobodna Bosna\nULTIMATIVNI ZAHTJEVI SINDIKATA RADNIKA RUDNIKA U FBiH: Smjena Andelije i povećanje cijene uglja za 20 posto, u suprotnom novi protesti\nU Tuzli je održana vanredna sjednica Upravnog odbora Samostalnog sindikata radnika rudnika u FBiH, na kojoj su zahtjevi rudara biti objedinjeni.\nZahtjevi su upućeni Parlamentu FBIH, Vladi FBIH i resornom ministarstvu. U zaključcima se traži da Parlament i Vlada FBiH do 1. decembra realizacijom zahtjeva osiguraju uslove za prekid radničkog neposluha i početka proizvodnje u rudnicima.\nPrvi zahtjev je smjena generalnog direktora Elektroprivreda BiH Admira Andelije, a drugi smjena direktora Rudnika "Kreka", kako navode, zbog katastrofalnih proizvodnih rezultata, devastiranih međuljudskih odnosa, jednostranog usvajanja odluka od značaja po životni standard radnika i izdavanje naloga za pokretanje krivične prijave protiv predsjednika Sindikalne organizacije istog rudnika.\nTreći zaključak je da Elektroprivreda do 31. maja sljedeće godine mora sačiniti Plan i program uvezivanja radnog staža svim radnicima rudnika koji su u sastavu koncerna.\nDalje se traži da se Elektroprivreda i Sindikat obavežu na primjenu važećeg Kolektivnog ugovora o pravima i obavezama poslodavaca i radnika u oblasti rudarstva u FBiH. Također Elektroprivreda i Sindikat se zaključcima obavezuju da najkasnije do 30. aprila sljedeće godine usaglase jedinstven Pravilnik o radu i Pravilnik o radnom učinku za sve rudnike u sastavu koncerna.\nElektroprivreda se obavezuje da odustane od primjene postojećeg Pravilnika o radu i Pravilnika o radnom učinku do usaglašavanja novih i na potpuno ispunjenje obaveza iz Sporazuma sa Sindikatom od 19. maja 2021. godine.\nElektroprivreda i menadžmenti sedam rudnika uglja u FBiH se obavezuju da u određenim okolnostima primjena mjere Prekida rada je moguće vršiti u rudnicima uglja uz saglasnost sindikata i Vijeća zaposlenika pod usaglašenim uslovima po pitanju materijalnih prava radnika.\nPosljednji zahtjev je isplata dnevnica radnicima u rudnicima uglja u sastavu koncerna za vrijeme radničkog neposluha i protesta izvršiti u skladu sa Kolektivnim ugovorom i Pravilnikom o radu.\nDalje se Elektroprivreda obavezuje da najkasnije do 3. decembra zatraži od Vlade FBiH saglasnost za izmjenu cijene uglja koji se iz rudnika isporučuje Elektroprivredi.\nElektroprivreda sa obavezuje nakon date saglasnosti Vlade FBiH da će rudnicima dostaviti prijedlog Ugovora o isporuci uglja za 2022. godinu po većoj cijeni za 20 posto u odnosu na cijenu utvrđenu Ugovorom o isporuci uglja za 2021. godinu.\nTakođer, Elektroprivreda i rudnici se obavezuju da će osigurati potrebna sredstva za izmirivanje obaveza s ciljem ispunjenja obaveza za penzionisanje svih uposlenika koji su u prethodnom periodu stekli ili će do kraja 2022. godine steći uslove za penzionisanje.\nElektroprivreda i rudnik uglja "Gračanica" se obavezuju na nastavak provođenja aktivnosti koje za krajnji cilj imaju otvaranje zamjenskog kapaciteta za PK "Dimnjače" u rudniku uglja "Gračanica".\nU slučaju da do 02.12.2021. ne budu prihvaćeni zahtjevi, dan poslije bit će utvrđen novi datum protesta rudara ispred Vlade FBiH, gdje će pored radnika rudnika pozvati i svoje porodice te građane FBiH.\nFRANCIS BOYLE, PRVI BH. AGENT PRED MEĐUNARODNIM SUDOM PRAVDE: "BiH treba tužiti Hrvatsku za zločine; Za razliku od svog oca, Bakir prihvata malu..." (VIDEO)\nRAT UŽIVO: Zelenski - "Šta je u glavama ljudi koji biraju takve mete?"\n18. Maj 20221\nARMINKA HELIĆ ŠOKIRANA SNIMKOM KOJI JE OBJAVILA ŽELJANA ZOVKO: "Odjeci 90-ih i Bosna ponovo na balkanskom meniju?"\n18. Maj 202239


Zašto je bolje da Akademija šuti? | Aktuelno\nNije, dakle, pravo pitanje zašto CANU šuti u ovome olovno teškom crnogorskom vremenu. Uistinu, dobro je da CANU šuti! Kad šuti, ne podśeća javnost od kakvog je intelektualnog i moralnog čemera poglavito sazdana. Kad šuti, navede ljude da za trenutak zaborave da je CANU vrhovni štab crnogorskog kompleksa inferiornosti! Najbolje je da se CANU uopšte ne ''eksponira u javnosti'', jer njeno intimno srbovanje ostaje tako između četiri zida!\nNavršilo se pedeset godina od osnivanja Crnogorske akademije nauka i umjetnosti. Njeno Predśedništvo tim povodom izdalo je uobičajeno praznoslovno saopštenje. Bolje bi bilo da nije! Praznoslovlje uvijek otkriva više no što može sakriti!\nKad Predśedništvo i predśednik CANU nešto saopštavaju, čak i najdobrohotniji ljudi moraju ośetiti nelagodu. Suoče se s pitanjem kako je moguće da u CANU nema nikoga ko bi mogao i smio skrenuti pažnju da ne brukaju stalno tu instituciju!\nKako tolika skupina naučnih uglednika ne može sačiniti saopštenje koje bi dubinom misli prevazišlo standarde pismenih radova na slobodne teme iz maternjeg jezika koje gimnazisti veselo pišu – jer mogu do mile volje da „lamentiraju“ – u nižim razredima gimnazije?\nTeška je hipokrizija kad predśedništvo CANU praznoslovi o građanskoj, demokratskoj i evropskoj Crnoj Gori, dok se svaki dio državnog, društvenog, ekonomskog, kulturnog, religijskog i jezičkog bića Crne Gore ljulja iz temelja. Ono frazira o građanskoj, demokratskoj i evropskoj Crnoj Gori, dok je vladajuće klerofašističke falange pretvaraju u četničku, antidemokratsku i antievropsku državu!\nAkademijini mudraci s brojanicama i bez njih mudruju o državi dok novi vlastodršci gledaju da ne ostave kamen na kamen od iste te države. Pacifisti iz CANU guslaju o miru dok Beograd, Moskva i domaći fašisti snuju kako će zavrgnuti građanski rat i istrijebiti Crnogorce i ostale nesrbe. Mudruju oni i o znanju, ali im nije muka da idu na noge vladajućim neznalicama da za sebe „isprose koru ′ljeba suva“ i još nešto povrh toga! Similis simili gaudet!\nLementiraju akademici o kulturi kao glavnom osloncu države dok sve državne poluge preuzimaju diluvijalni četnički tipovi prispjeli iz antropološkog muzeja i guraju je u najsmrdljiviji glib gibaničarske i panađurske tudbo-folk „kulture“ s Ibarske magistrale. Šteta što je prošlo vrijeme đevojačkih spomenara, jer bi u njima lijepo djelovala krasnopisna umotvorina CANU o „sintezi umnosti, obrazovanosti i humanosti.“\nSve vragolije iz saopštenja CANU sitnica su pri dva kapitalna stava koje oglašava njeno Predśedništvo.\nVeli ono da odlučno odbija svaku „ideološku pripadnost.“ Treba mu djelimično vjerovati. CANU se od početka do danas nije rukovodila ideologijom crnogorskog suverenizma, ideologijom hiljadugodišnjeg crnogorskog slobodarstva, ideologijom antifašizma, ideologijom društva multunacionalne demokratije! Ali se zato – dijelom otvoreno, dijelom prituljeno – rukovodila ideologijom srpskog velikodržavlja i vlastitim dubokim kompleksima inferiornosti prema svemu što dolazi iz Beograda!\nSitna je podvala za neuke kad rukovodstvo CANU oglašava vlastitu „dezideologizaciju.“ Može se s razlogom pretpostaviti da su njene „umne glave“ zaozbiljno uzele zapadnu propagandističku tezu o „kraju ideologija.“ Izvjesno je i da ne znaju da nikada u povijesti nije postojalo društvo bez ideologije. Ne znaju oni da je teza o „kraju ideologija“ samo jedan banalni ideologem koji pripada ideologiji neoliberalizma! No, vrlo dobro znaju da vlastitom pričom da je CANU „iznad ideologija“ prikrivaju duboku odanost dobrog dijela svojih članova velikosrpskoj ideologiji!\nNadalje, Akademijin pledoaje za „volju za kompromisom“ čini neprobavljivu mješavinu seoskog mudrijašenja, filistarskog oportunizma i neizmjerne gluposti.\nPo principu „Pomoz′ bog, čaršijo, na sve četiri strane“, akademijini „besmrtnici“ postuliraju kompromis u crnogorskom društvu koje je podijeljeno po svim šavovima. Kao ni drugi „ideolozi kompromisa,“ oni ne mogu ponuditi njegovu formulu, nego samo beznadežna fraziranja o kompromisu!\nAkademici CANU očigledno nikada nijesu čuli za logički pojam kontrerne suprotnosti? Zato ne mogu niti žele shvatiti prirodu i nerješivost „slavne“ crnogorsko-srpske aporije. Uvid u povijest nastanka i trajanje te aporije, uvid u njenu logiku i dobra volja ne mogu je kompromisno sanirati! Naprotiv, porijeklo i vijek trajanja te aporije zavise isključivo od prodora velikosrpstva u Crnu Goru i sposobnosti crnogorskih suverenista da je odbrane od te smrtonosne pošasti!\nDakle, Akademijina pomiriteljska gospodo, kako otkloniti sudar htijenja da se Crna Gora održi kao slobodna i suverena država i htijenja da bude uništena kao država i priključena Velikoj Srbiji? Znate li kako načiniti kompromis između želje za samoodržanjem nacionalnih Crnogoraca i velikosrpskog negiraja postojanja crnogorske nacije?\nKako pomiriti svijest o hiljadu godina crnogorske državne tradicije sa strategijom velikosrpskih laži koje negiraju ili prisvajaju svu crnogorsku tradiciju? Kako pomiriti one koji govore crogorskim jezikom s onima koji tvrde da on ne postoji? Kako dovesti za „pregovarački sto“ one koji znaju da autokefalnost Crnogorske pravoslavne crkve postoji od Crnojevića s onima koji tvrde da CPC nikad nije postojala?\nKako sačuvati crnogorskog pjesnika Njegoša od velikosrpskih svojatanja i namiriti one koji tvrde da je Njegoš srpski pjesnik?\nKakva je formula kompromisa između crnogorskog suverenizma i anticrnogorskog četništva? Kako može istodobno važiti stav o „kontinuitetu i identitetu Crne Gore“ i velikosrpski stav da Crna Gora nema kontinuiteta i identiteta?\nKako kompromiserski uskladiti put Crne Gore na Zapad i put Crne Gore na Istok? Kako pomiriti sliku crnogorskog trajanja u budućnosti s prijetnjom da Crna Gora ne treba da postoji?\nNajposlije, valjalo bi da Predśedništvo bude opreznije kad se hvali pedesetogodišnjim rezultatima CANU. Doziva tako ljubopitljivog đavola da se spomene svih onih vitalnih područja crnogorskog trajanja kojima je CANU morala prevashodno da se bavi, a nije se bavila!\nNije CANU izdala Istoriju crnogorske književnosti! Učinio je to Fakultet za crnogorski jezik i književnost!\nNije CANU organizovala ni provela standardizaciju crnogorskoga jezika! Naprotiv, u bitnim situacijama negirala je postojanje crnogorskog jezika! Standardizaciju su načinili drugi, a iz njihovog djela rodili su se Institut za crnogorski jezik i književnost te Fakultet za crnogorski jezik i književnost.\nDok je CANU rasprodavao i posrbljivao Njegoša, veliku Njegoševu bibliografiju izdao je Fakultet za crnogorski jezik i književnost!\nNije CANU nikada objavila istoriju crnogorske države ni crnogorske nacije!\nNije CANU nikada objavila istoriju Crnogorske pravoslavne crkve!\nNije CANU nikad načinila istoriju crnogorske kulture ni umjetnosti.\nO onome najbitnijem u crnogorskoj istoriji, nauci, kulturi, jeziku, religiji i obrazovanju CANU je šutala ili nemušto govorila!\nNije, dakle, pravo pitanje zašto CANU šuti u ovome olovno teškom crnogorskom vremenu. Uistinu, dobro je da CANU šuti! Kad šuti, ne podśeća javnost od kakvog je intelektualnog i moralnog čemera poglavito sazdana. Kad šuti, navede ljude da za trenutak zaborave da je CANU vrhovni štab crnogorskog kompleksa inferiornosti! Najbolje je da se CANU uopšte ne „eksponira u javnosti“, jer njeno intimno srbovanje ostaje tako između četiri zida!\nDugo putovanje od naroda do nacije\nKOLUMNE Milenko Perović - 07.05.2022-07:03\nZa aktuelno.me Piše: Milenko A. Perović Ponovno otvaranje crnogorskog nacionalnog pitanje mora počivati na jasnoj svijesti o odnosu etnološkog pojma naroda i politološkog pojma nacije. Samo...\nNestaju li Crnogorci?\nKOLUMNE Milenko Perović - 30.04.2022-07:00\nZa aktuelno.me Piše: Milenko A. Perović Kao što je svjetska povijest prepuna svjedočanstava o nestalim narodima, tako i u Crnoj Gori još žive predanja o narodima...\nVelikosrpstvo kao kolektivna paranoja\nKOLUMNE Milenko Perović - 23.04.2022-07:00\nZa aktuelno.me Piše: Milenko A. Perović Velikosrpstvo je radikalni oblik nacionalizma. Na njemu se gradi nacionalistička ideologija srpskog velikodržavlja. Njen program čine tribalizacije i militarizacija srpskog...\nKako Crkva Srbije pravi „Stari poredak“\nKOLUMNE Milenko Perović - 16.04.2022-07:00\nZa aktuelno.me Piše: Milenko A. Perović Najnovija prijetnja šefa lokalne filijale Crkve Srbije da će srušiti Njegošev mauzolej i na njegovo mjesto načečeriti Karađorđevića kapelu opet...\nBravo, doktore! Nije mi lakše zbog ovog saznanja, ali neka ostane zabilježeno! Inače CANU-ovce treba stalno podsjećati na “solilo” pored kojega su se “ugnijezdili”! I “planduju” breskonačno dugo!\nTako je,,cast izuzecima,koji se na prste mogu prebrojat,,ostali su trgovci,daleko od nauke,kao zemla od sunca,,tuga .\n“Ne plaši se neprijatelja – mogu samo da te ubiju, ne plaši se prijatelja – mogu samo da te izdaju. Plaši se samo onih nezainteresiranih, uzdržanih, onih koji šute, i dozvoljavaju ubicama i izdajnicima da slobodno šetaju svijetom.”\nBravo profesore i sve tacno!Nazalost oni samo primaju platu da sjede u foteljama i njih nista drugo ne zanima!CUTOLOZI!\nOvakvu akademiju teba rasformirati jer cute preko 30 g. i oni su prerasli u akdemiju penzionera i invalida rada,sem nekoliko akdameika i to je CANU=SANU!\nNovinari, ispitajte “prodaju” knjiga sadasnjeg predsjednika CANU Agenciji za elektronske komunikacije u vrijednosti 700 000 eura… koje inace nikad nijesu stigle…\nPa onda kažu da se od knjiga ne može dobro živjeti! Demantuje nas presjednik CANU u mnogim segmentima! Kako s jednom knjigom postati presjednik akademije? Kako biti suvlasnik privatnog Univerziteta? Kako se obogatiti od izdavaštva?\nBravo profesore ,sjajan tekst,kao i uvijek uostalom.Oni traze da im se izgradi nova zgrada akademije.To ih jedino interesuje.Mozda bi u toj zgradi gradjenoj od novca crnogorskih gradjana dobili prosvjetllenje i shvatili zasto su uopste tamo.Lijepo ste nabrojali sto su trebali a sto nijesu uradili za sve ove godine postojanja.Neka se i dalje uljuljuskavaju u svojoj inferiornosti,mozda je i bolje da nista ne progovaraju.Vjerovatno cekaju momenat da mogu otvoreno stati na stranu koja im je bliza.,ali ne sa.novcem crnogorskih gradjana.\nUrednici,sta je sa Mojim komentarom koji je pusten na drugom Portalu,sta nije Tacno u Mojem komentaru,sta Krijete istinu nju mozete Kriti jedno vrijeme ali je Nemozete Ubiti ona uvijek ispliva na Vrh,viste kao pro Crnogorski Portal a ne Pustate komentare,no dajete sebi za Pravo da mislite umjesto Nas,koste vi za koga vi radite sto krijete istinu od Crnogoraca,i pustate beznacajne komentare od osoba sa Telecom naravi,a Mi imamo posla sa cetnickim Podmuklim Hijenama,pustajte istinu makoliko ona Boli i Vrijeđa nekoga dok jos imate vremena jer Multicetnicka vlast ima list koje Crnogorske medije u Crnu Goru treba eliminisati !!\nHvala Vam profesore. Kad neko bude proučavao jednom ova ućebana vremena, bar nek zna da je bilo i čestitih i mislećih ljudi među nama.


Di Ruca je podsjetio na posvećenost italijanske strane otvaranju Instituta za kulturu u Sarajevu\nPREDSJEDNIŠTVO BIH Dodik se ipak fotografisao pored zastave BiH: Uručio akreditivna pisma ambasadoru Italije\nMarko Di Ruca i Milorad Dodik\nAmbasadora Republike Italije u Bosni i Hercegovini Marka Di Rucu (Marco Di Ruzza) danas je primio predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik, kojem je uručio akreditivna pisma koje mu je uputio predsjednik Republike Italije, Sergio Matarela (Mattarella).\nTom prilikom obratio se predsjedavajućem Dodiku kako bi podsjetio na tradicionalno duboke istorijske, ekonomske, socijalne i kulturne veze koje bilateralne odnose čine bogatim i plodonosnim u svakom sektoru, saopćeno je iz Ambasade Italije.\nItalijanski ambasador izrazio je namjeru da tokom svog mandata radi na proširenju područja saradnje između Italije i Bosne i Hercegovine što je više moguće, osvrćući se i na brojne italijanske kompanije koje uspješno posluju u zemlji u punoj sinergiji sa bosanskohercegovačkim partnerima.\nU tom kontekstu, ambasador Di Ruca također je podsjetio na posvećenost italijanske strane otvaranju Instituta za kulturu u Sarajevu, koji će moći doprinijeti daljem produbljivanju kulturnih odnosa između dvije zemlje.\nItalija, podvukao je ambasador Di Ruca, snažno podržava evropski put Bosne i Hercegovine, svjesna da će samo integracija zapadnog Balkana u EU moći dovršiti evropski projekat, čineći Evropu velikim polom mira, stabilnosti, blagostanja i sigurnosti pred globalnim izazovima.\nDodik: Hrvati nisu imali ništa od izbora Komšića koji je potrošen i radi isključivo u interesu Bošnjaka\n05.07.2021 u 16:15\nDodik nije želio stati pored zastave BiH prilikom zvaničnog fotografisanja\n05.07.2021 u 15:11\nMilorad Dodik Marco Di Ruzza


Forumhouse Hotel Krabi, hotel Тајланд. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Forumhouse Hotel: Datum dolaska :\nForumhouse Hotel - Opis\nStil hotela ForumhouseNastavak\nHotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 36/26 sa pozicijom jugozapad za grad Krabi, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.\nForumhouse Hotel tip(ovi):\nForumhouse Hotel sadržaji i usluge\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Krabi, a nalazi se u ulici 36/26 Krabi Road, Muang, na samo 10 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Porodičan za grad Krab\nU hotelu Boon Siam Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 27 Chaok\nSamran Residence ima 12 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 84 500 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Krabi je Porodičan, a kategorija 176 m -\nStil ovog hotela za grad Krabi je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Krabi, a nalazi se u ulici 127/12-13 K\nStil ovog hotela za grad Krabi je Porodičan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 122 Baan Punmanus 255 m -\nNa 12 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 44/121 Krabi Road, Paknam, Muang, Krabi, a pozicija mu je zapad za grad Krabi. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada 265 m -\nProverite cene i raspoloživost za Forumhouse Hotel: Datum dolaska :


Filmski centar Srbije među evropskom filmskom elitom – Filmske radosti\nutorak jun 5, 2018\nFilmske radosti > Vesti > Filmski centar Srbije među evropskom filmskom elitom\nCineuropa, jedan od vodećih evropskih i svetskih filmskih sajtova o filmu, javlja da je Filmski centаr Srbije podržao čak četrnaest filmskih projekata u kаtegoriji Sufinаnsirаnje proizvodnje mаnjinskih koprodukcijа – uključujući i nove filmove Stefаna Komаndаreva, Kristija Pujua, Angele Šanelek i Šаrunаsa Bаrtаsa, proslavljenih evropskih autora čiji su filmovi sa velikim uspehom prikazivani na vodećim filmskim festivalima – u Kanu, Berlinu, Torontu, Veneciji… Koprodukcijskim učešćem u ovim projektima, srpska kinematografija će se naći među evropskom filmskom elitom.\n„Letnjikovаc” je novi projekat Kristija Pujua, rodonаčelnikа rumunskog novog tаlаsа čiji su filmovi prikazivani i negrađivani u Berlinu i Kanu. U pitanju je bilateralna rumunsko-srpska koprodukcija. Tu je i novi film Litvanca Šаrunаsа Bаrtаsа, „Suton”, koji poseduje izvanredan potencijal da, poput njegovih prethodnih režija, bude prikаzаn nа nekom od nаjprestižnijih svetskih festivаla – u Kаnu, Berlinu ili Veneciji. Podržani su i projekti za filmove „Policijskа pаtrolа”, poznаtog bugаrskog rediteljа Stefаnа Komаndаrevа, i „Bio sаm kod kuće, аli…”, proslavljene nemačke rediteljke Angele Šanelek.\nPored ova četiri projekta proverenih evropskih autora, podržano je i nekoliko debitantskih dugometražnih igranih filmova regionalnih autora. Podržani je prvi dugometražni igrаni film Stefаnа Mаleševićа, „Mamonga”, koji nastaje u produkciji Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Srbije. Naklonost komisije osvojila su i dva filmska projekta iz Crne Gore: „Posle zime” Ivаna Bаkrаča i „Ti imaš noć” Ivana Salatića, kao i debitаntski igrаni film „Mater”, mladog i nagrađivanog hrvаtskog rediteljа Juretа Pаvlovićа.\nKomisija je podržala i dva dugometražna dokumentarna filma u nastajanju: slovenačku „Krvnu os vetu” Mаrije Zidаr i hrvatsku „Berekinu” Ivаne Mаrinić Krаgić. Podržan je i krаtkometrаžni švajcarski igrаni film „Smenа” Luke Popаdića, krаtkometrаžni hrvatski dokumentаrno-аnimirаni film „Mikrokаsetа – jednа suvišnа detektivskа pričа” Igora Bezinovića i Ivаne Pipаl, kao i dva kratkometražna animirana projeta: hrvatsko „Ubistvo u kаtedrаli” Tvrtka Rаšpulića i Mаtije Pisаčića i grčki „Trаži se muškаrаc” Iride Zonge.\nTagged in : Cineuropa Filmski centar srbije\nPrevious Previous post: Nagrade „Zlatni pečat“ i 20. Festival nitratnog filma za Dan Jugoslovenske kinoteke\nNext Next post: Završeni kunkursi za festival Uhvati film


Održan okrugli stol Autorsko pravo u e-obrazovanju | Srce\nPočetna Održan okrugli stol Autorsko pravo u e-obrazovanju\nOkrugli stol na temu autorskog prava u e-obrazovanju održan je u srijedu, 28. rujna 2016. u Sveučilišnom računskom centru Srce. Cilj okruglog stola bio je pružiti informacije i raspraviti pitanja intelektualnog vlasništva u e-obrazovanju s posebnim naglaskom na pitanja korištenja i raspolaganja autorskim pravom u e-obrazovanju.\nOkrugli stol održavo se u okviru Tjedna Centra za e-učenje Srca koji se održava od 21. do 31. rujna 2016. U okviru Tjedna Centra za e-učenje organiziramo niz događanja kako bi nastavnicima pomogli da steknu nova znanja u području e-učenja, da usavrše nastavničke kompetencije te pronađu najbolji način kako integrirati tehnologije e-učenja u obrazovni proces.\nZa pregledavanje su dostupne prezentacije, galerija fotografija i snimka okruglog stola.


Lični razvoj Arhive - Stranica 4 od 4 - Vreme Za...\nNisam poslednja počela da se pakujem ovog puta pred polazak i nisam tugovala što se\nZnamo li kada je došlo pravo vreme?\nDavno sam dobila poziv da posetim Kazahstan i provedem odmor sa ljudima koji tamo žive,\nI fotografije blede, zar ne?\nOve godine sam leto provela na beogradskom asfaltu i posmatrala na društvenim mrežama fotografije prijatelja\nČuvala sam zvuk tvog osmeha na levom ramenu, tamo gde mogu da ga dodirnem nežno\nMirisalo je na kišu, a ništa tužnije ne skida osmehe od leta koje se završava.


Održana edukativna predavanja na temu ,,Prevencija upotrebe duvana i alkohola među djecom i mladima“\n| Srbac | Petak, 29.Mart 2019\t| Opširnije\nPolicijski službenici Policijske uprave Bijeljina održali sastanak sa predstavnicima osiguravajućih društava\nU prostorijama Policijske uprave Bijeljina rukovodni kadar Uprave održao je radni sastanak sa predstavnicima osiguravajućih društava sa područja naše Uprave. Tema sastanka je bila primjena obrasca evropskog izještaja o saobraćajnoj nezgodi.\n| Bijeljina | Petak, 29.Mart 2019\t| Opširnije\nPripadnici Policijske uprave Istočno Sarajevo dobrovoljno darivali krv\nPovodom obilježavanja Dana policije Republike Srpske, Policijska uprava Istočno Sarajevo organizovala je dvodnevnu akciju dobrovoljnog darivanja krvi.\n| Istočno Sarajevo | Četvrtak, 28.Mart 2019\t| Opširnije\nPoziv grđanima za pomoć pri identifikovanju lica osumnjičenog za „Krađu“\nPolicijska uprava Banja Luka poziva građane koji prepoznaju lice sa fotografije da o svim korisnim informacijama lično obavijeste najbližu policijsku stanicu ili pozivom na brojeve telefona 122 ili 051/337-201.\n| Banja Luka | Četvrtak, 28.Mart 2019\t| Opširnije\nPolicijski službenici Policijske uprave Foča su danas 28.03.2019.godine, u sklopu aktivnosti povodom obilježavanja Dana policije, učestvovali u akciji dobrovoljnog davanja krvi koja je organizovana od strane Ministarstva unutrašnjih poslova u saradnji sa Zavodom za transfuziju krvi Republike Srpske.\nObilježavanje Dana policije u Policijskoj upravi Banja Luka\nPovodom obilježanja 4. aprila - Dana policije Republike Srpske, na parking prostoru Policijske uprave Banja Luka, danas,28.03.2019. godine, održan je Dan otvorenih vrata.


EKOLOŠKA KATASTROFA: Beogradu i Šapcu preti trovanje arsenom! | Vesti | Kurir\nPopustilo jalovište „Stolice“ kod Krupnja\nEKOLOŠKA KATASTROFA: Beogradu i Šapcu preti trovanje arsenom!\n22.07.2014. 22:39h 10.05.2017. 11:56h\nBEOGRAD - Jalovište rudnika „Stolice“ kod Krupnja je ponovo, nakon majskih poplava, usled obilnih padavina koje su prethodnih dana pogodile Srbiju zagadilo teškim metalima Kostajničku reku i Korenitu. Preti ogromna opasnost da njihovim ulivanjem u Jadar, a potom u Drinu, velike količine arsena, antimona, olova, žive, cinka i hroma dospeju do Save, iz koje se pijaćom vodom snabdeva više od polovine Beograda!\nZabrinut... Živko Bojić\nNaravno, ugrožena bi bila i sva mesta, uključujući i Šabac, čiji stanovnici koriste vodu duž toka pomenutih reka. Oko 3.000 meštana Krupnja i okoline neposredno je pogođeno zagađenjem, a mnogi se već žale na kašalj, glavobolju, promene na licu i reakcije na koži. To nam je potvrdio član gradskog veća Loznice Dragoslav Dobrić, koji traži i krivičnu odgovornost biznismena Miroslava Bogićevića, vlasnika koncerna „Farmakom“, u čijem sklopu rudnik posluje.\n- Oni bi trebalo da izrade potporni zid kako bi sprečili oticanje jalovine i sadržaja sa deponije. Sve je pod muljem, lepljivo i crno. Korenita je mrtva. Ničeg živog nema u njoj. Meštani se žale na glavobolju i sivilo u licu. Pogotovo oni koji su pokušali da izmeste taj mulj sa svojih nekada plodnih njiva - otkriva Dobrić.\nŽivko Bojić, stanovnik ugroženog područja, potvrđuje ozbiljnost situacije nazivajući je pravim imenom - ekološka katastrofa o kojoj niko ne mari već dva meseca!\nDa je situacija izuzetno alarmantna, upozorili su i iz Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, naglašavajući da je ova havarija najveća u oblasti zaštite životne sredine nastala kao posledica majskih poplava:\n- Urgirale su nadležne rudarske, vodne i inspekcije zaštite životne sredine koje su uzorkovale kontaminiranu zemlju i vodu. Ustanovljeno je da se u oštećenom jalovištu nalazi više stotina metara kubnih jalovine, opasnog rudarskog otpada sa značajnim koncentracijama arsena, antimona, olova... Izlivenom jalovinom je zagađena voda i zemljište, a radovi koje je do sad izveo „Farmakom“ su nedovoljni.\nDa ne bude još gore\nŠef rudarske inspekcije Siniša Tanacković kaže da teški metali teško da mogu da dođu do Drine i Save.\n- Ne daj bože da dođe do takvog scenarija! I ovo što se desilo je ravno katastrofi - rekao je on kratko.\nUništen život... Reka Korenita\nNE MOŽEMO DA\nGeneralna direktorka „Farmakoma“ Jasmina Milutinović kaže da je procenjeno da će radovi na sanaciji jalovišta koštati oko 900.000 evra.\n- Moram da naglasim da mi ne eksploatišemo rudu iz rudnika, koji ne radi od 1987. godine. Konstatovano je da je brana popustila usled elementarne nepogode i klizišta, koji su pokrenuli jalovinu. Mi smo preduzeli šta smo mogli, ali je nemoguće da samostalno sprečimo dalja izlivanja. U pitanju je kanjon dubok 30 metara, a na njegovom dnu je mulj koji tone. Niko tu ne može da postavi mašine - izjavila je Milutinovićeva, dok Miroslav Bogićević nije odgovorio na upućena pitanja.\nVeoma opasno po zdravlje\nMOŽE DOVESTI DO VEĆE SMRTNOSTI\nTomislav Jovanović, profesor Medicinskog fakulteta sa Katedre za balneoklimatologiju, ističe da posledice mogu biti akutne i hronične:\n- Teški metali se talože u zemlji i vodi i, što je veća njihova koncentracija, to je brzina taloženja sporija. Zbog toga mora da se vidi kolika je tačno zagađenost reke i priobalja i da li je u bilo kakvoj vezi sa vodovodom, jer takva ekološka katastrofa nije opasna samo po zdravlje nego i po život stanovništva i budućih generacija. Kao posledica bi mogle da se jave, pored akutnih problema kakvi su kašalj, sivilo kože i reakcije na njoj, i hronične tegobe poput maligniteta, reproduktivnih problema, pa čak i smrtnosti.


Tanjug 5. marta 2021. 15:19\nBEOGRAD – Zahvaljujući organizovanoj masovnoj imunizaciji u Gradu Beogradu sve više ljudi se vakciniše, izjavila je gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević i dodala da je putem beogradskih kol centara za pomoć sugrađanima starijim od 65 godina do sada njih više od 50.000 prijavljeno za vakcinaciju.\n„Nastojimo da zajedničkim naporima pomognemo svima kojima je pomoć potrebna oko vakcinacije, da li je u pitanju prijava preko portala eUprava ili pomoć oko prevoza“, rekla je Stanisavljević za Tanjug.\nDodala je da je zahvaljujući radu više od 200 volontera koji su kontaktirali sa sugrađanima starijim od 65 godina, njih preko 50.000 prijavljeno na ovaj način, a da su razgovori obavljeni sa skoro 136.000 građana.\nStanisavljević je poručila da će rad kol-centara biti nastavljen dokle god je to potrebno građanima starijim od 65 godina.\nKada je reč o starijoj populaciji, navela je da u Beogradu živi 207.040 osoba u uzrasnoj dobi od 65. do 74. godine.\n„Od toga je do sada vakcinisano 103.927 osoba, odnosno više od 50,1 odsto. Što se tiče lica koja su starija od 75 godina, njih u Beogradu živi 129.480, a do sada je vakcinisano 45 odsto, odnosno 58.533 osoba“, rekla je Stanisavljević.\nIstakla je da je do sada u Beogradu vakcinisano 311.520 građana, što je 22,2 odsto punoletnog stanovništva, a revakcinisano 168.972 osobe, prosečne starosti 64 godine.


Mira Adanja-Polak | Mira Adanja-Polak i Vi – 26. mart 2016.\n/Mira Adanja-Polak i Vi – 26. mart 2016.\nUoči katoličkog Uskrsa, beogradski nadbiskup i mitropolit monsinjor Stanislav Hočevar govori o načinu prevazilaženja sve prisutnijih strahova, o važnosti pomirenja i praštanja, kao i o prevazilaženju različitosti.\nMonsinjor Stanislav Hočevar\nGost u studiju je Predrag Marić, pomoćnik i načelnik Sektora za vanredne situacije u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije, koji sprema doktorat na temu kriznih komunikacija u vanrednim situacijama, a piše i knjigu o posledicama terorizma.\nUpoznaćete Nadžiba Džanga, načelnika teritorije Delhija, koji upravlja teritorijom glavnog grada Indije sa 17 miliona stanovnika. Tokom boravka u Indiji, gde sam za 12 dana obišla 5 država i 8 gradova, svoju posetu sam završila razgovorom u rezidenciji gospodina Džanga, sumirajući utiske o zemlji koju do tada nisam poznavala.\nGost u studiju je doc. dr Jelena Bila, hematolog sa Klinike za hematologiju Kliničkog centra Srbije, koja će govoriti o tome kako leči svoje pacijente onim što ima na raspolaganju od lekova. Kako prevazilazi te teškoće kao lekar i koliko može da utiče na promenu situacije.\nU Beogradu su poznati američki koreografi, igrači i pedagozi Bil Hejstings i Čet Voker, koje je Ivana Milovanović, osnivač časopisa “Orkestra” i koautor projekta 11 zemalja, dovela u Beograd, kako bi igrači, glumci i talentovana deca mogli tokom obuke da uče od najboljih.\nUpoznaćete Kesi Atinu, koja živi u Los Anđelesu. Došla je u Beograd kao vrsni fotoreporter da bi fotografisala Kvinsija Milera, nekada NBA igrača, a sada košarkaša Zvezde. Ova mlada devojka ostvarila je svoj američki san i postala ekskluzivac – jedina ima prava da snima privatni život košarkaških zvezda. Otac joj je Amerikanac, a majka sa naših prostora, ali nikada nisu bili u Srbiji.\nKesi Atina, fotoreporter\nVelika izložba “Oziris”, koja rekonstruiše mitove egipatske civilizacije i tajanstveni ceremonijal posvećen bogu Ozirisu, iz Pariza se sada seli u Britanski muzej u Londonu. Videćete i snimke podvodnih istraživanja koje smo dobili ljubaznošću gospodina Frenka Godioa, direktora i osnivača Evropskog centra za podvodnu arheologiju.\nIzložba „Oziris“ – podvodne misterije Egipta\nU studiju je Lana Zorjan, sedmogodišnja devojčica koja svira violinu od svoje četvrte godine – pobednica je na četiri međunarodna takmičenja sa osvojene četiri prve nagrade.\nLana Zorjan, violinistkinja\nU Beogradu je održana izložba mačaka gde su svoje ljubimce pokazali vlasnici najređih i najskupljih vrsta iz naše zemlje, sa Bliskog istoka i iz Evrope.\nU emisiji će biti objavljena imena dece koja su dobila instrumente od gledalaca kojima instrumenti više nisu potrebni. Na njima niko više ne svira, tako da su ih namenili talentovanoj deci koja nemaju mogućnost da ih kupe.\nSlike u studiju izlaže Zoran Gaši.\n„Crveni grad“ – slikar Zoran Gaši\nBil Hejstings, Čet Voker, doc. dr Jelena Bila, Ivana Milovanović, izložba “Oziris”, Kesi Atina, Lana Zorjan, monsinjor Stanislav Hočevar, Nadžib Džang, v, Zoran Gaši


Doprinos razvoju sportske infrastrukture grada - otvoren savremen fudbalski balon na terenu Sportskog centra “Lehel” u Mužlji | Zrenjanin\n16. oktobar 2021. 20:38:18\nGrad Zrenjanin i naselje Mužlja dobili su danas još jedan savremen sportski prostor namenjen, pre svega, najmlađima - povodom 80. godišnjice Fudbalskog kluba “Lehel”, u okviru tog sportskog centra otvoren je balon na terenu za fudbal sa veštačkom podlogom. Zahvaljujući uspostavljenoj saradnji kluba iz Mužlje sa FK “TSC” iz Bačke Topole, nakon što je krajem prošle godine izgrađen teren, brzo se otišlo i korak dalje i za skoro 150 devojčica i dečaka koji treniraju fudbal u “Lehelu” obezbeđeni su odlični uslovi za trening i u zimskom periodu.\nTeren je dimenzija 42 h 22 metra, a ukupna vrednost investicije iznosi 120.000 evra - polovina sredstava uložena je u izgradnju samog terena, a polovina u postavljanje balona. Simboličnim presecanjem vrpce, balon su danas otvorili član Gradskog veća grada Zrenjanina i član Saveta MZ “Mužlja” Jožef Stojko , predsednik FK “Lehel” Mihalj Vaci i generalni direkor FK “TSC” Sabolč Palađi.\nSvečanosti su prisustvovali Laslo Kormanjoš, pomoćnik pokrajinskog sekretara za sport i omladinu, Janoš Puškaš, direktor Pedagoškog zavoda Vojvodine, a ispred Grada Zrenjanina članovi Gradskog veća Saša Kandić i Dejan Damjanović, kao i generalna sekretarka Sportskog saveza grada Vukosava Đapić Atanacković.\nKako je istaknuto prilikom uspostavljanja saradnje između “Lehela” i kluba iz Bačke Topole, cilj sportske saradnje jeste omasovljenje fudbalskog sporta i stvaranje što boljih uslova za bavljenje fudbalom na teritoriji cele Vojvodine, posebno na mestima na kojima se vidi da ima interesa za međusobnu saradnju i gde se mladi bave fudbalom.\nTom prilikom, gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura istakao je da su Mužlja i FK “Lehel” sredina u kojoj se mnogo dece bavi sportom, a fudbal je najmasovniji i najpopularniji, ne samo u toj sredini već i na celoj teritoriji grada. Podsetio je da na teritoriji grada ima 30 registrovanih fudbalskih kolektiva, koji broje preko 2500 fudbalera, kao i da postoji više od 40 travnatih fudbalskih terena.\nMeđutim, balona na fudbalskim terenima do danas je bilo svega dva - u sportskom centru “Bambi” u naselju “Zeleno polje” i FK “Sporto”, u Ulici Pere Dobrinovića. Otvaranje balona u Mužlji lep je doprinos razvoju sportske infrastrukture grada, posebno u godini u kojoj, između ostalog i zbog ovakvih projekata i aktivnosti, Zrenjanin nosi titulu “Evropskog grada sporta”.


Početak/Servisne informacije/Potpuno zatvaranje saobraćaja u ulici Bulevar Nemanjića\nZbog izvođenja građevinskih radova, u sredu 21. aprila, doći će do potpunog zatvaranja saobraćaja u ulici Bulevar Nemanjića, saopštilo je JKP Direkciija za izgradnju grada Niša.\nAutomobili neće moći da se kreću od semaforske raskrsnice, odnosno od dela gde se ukrštaju ulice Bulevar Nemanjića i Pariske komune, do kružnog toka, odnosno raskrsnice Bulevar Nemanjića – Vojvode Mišića.\nSaobraćaj će biti zatvoren u vremenskom periodu od 7 i 30 do 18 časova, zbog izvođenja građevinskih radova na asfaltiranju navedene deonice, kažu u Direkciji.\nBulevar Nemanjića Direkcija za izgradnju grada Radovi saobraćaj\n20. aprila 2021. u 12:32\nZašto ovi stručnjaci iz direkcije ne zatvore saobraćaj od 23h do 05h ujutro?. Tako se radi svuda u normalnim gradovima koji imaju bar malo priučene ljude na takvim mestima. Dok takvi paraziti upravljaju direkcijom, zato će i ovalp da se radi. More marš bre!\n20. aprila 2021. u 12:46\nZato sto radnicima onda moras da platis nocni rad, a to tamo neko u firmi mora da knjizi, a to nikada za prethodnih 30g nije radio, pa sto bi sad to ucio, tako da bolje ovako 🙂


Pozivni broj Huasco\nGrad/mesto ili region: Huasco\nPozivni broj za grad Huasco je 51. Za fiktivni broj telefona 9007744 i pozivni broj grada 51, broj za pozivanje je 51 9007744. A Huasco se nalazi u Čile.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9007744, pozivni broj grada 51 (Huasco) i Državni pozivni broj 0056, broj za pozivanje je 0056 51 9007744. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 51, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Čile i želite da pozovete osobu u Huasco, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Čile je +56 (0056), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Huasco, morate da dodate +56 51 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9007744, pozivni broj grada 51 (Huasco) i Državni pozivni broj 0056, broj za pozivanje je 0056 51 9007744.


Tags: trening fudbala - Sportski portal Srbije\nTags: trening fudbala\nŠkola fudbala FK Gugi Zemun PREPORUČENO\nCara Dušana 266a, Beograd-Zemun\nŠkola fudbala Gugi osnovan je 2002. godine u Zemunu sa ciljem očuvanja kvaliteta fudbala koji je decenijama najpopularniji sport u našoj zemlji a poslednjih godina u velikoj krizi.Jedan od osnovnih nedostataka u radu sa decom je težnja trenera fudbala da ...\nŠkola fudbala Red Star Niš\nBulevar Nemanjića 9, Niš-Grad\nŠkola fudbala RED STAR namenjena je deci uzrasta od 6 do 11 godina. Osnovni motiv za osnivanje škole bila je želja da se što više dečaka i devojčica opredele za bavljenje sportom što je od neprocenjive važnosti za njihov psiho-fizički razvoj u tom uzrastu ...\nIstorijа fudbаlskog klubа Crvenа zvezdа predstаvljа veliku priču o uspesimа koji se ređаju više od šest decenijа. Zvezdа je u svаkoj držаvi u kojoj je igrаlа bilа nаjtrofejniji klub, bilo dа su u pitаnju titule (stigli smo do 25), kupovi (22) ili duple kr ...\nŽenski fudbalski klub Mašinac Niš\nLjubomira Nikolića bb, Niš-Palilula\nŽenski fudbalski klub MAŠINAC PZP, formiran je septembra 1970.godine. Priča o stvaranju jednog od najtrofejnijih sportskih kolektiva je romantična. Počinje od grupe devojaka Mašinske tehničke skole "15.maj" u Nišu, njihove ljubavi prema fudbalskoj lopti i ...\n9. Brigade bb, Niš-Mediana\nFudbalski klub "Radnički" Niš osnovan je 24.aprila 1923.godine u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Te godine, postaje član Loptačkog podsaveza i igra svoje prve kvalifikacione i prijateljske utakmice, a prvi put u zvaničnom prvenstvu nastupa 1925/26, u ...\nŽenski fudbalski klub ''Kalemegdan'' Beograd\nMirjevski bulevar 7a, Beograd-Palilula\nZenski fudbalski klub "KALEMEGDAN" osnovan je 13.08.2004. god. pred samo takmicenje u drugoj saveznoj ligi. U sezoni 2004/2005 ZFK Kalemegdan je zauzeo sesto mesto od osam klubova, da bi vec u sledecoj sezoni postigao zavidan uspeh i za jedan bod izgubio ...\nŠkola fudbala BFC Dušanovac Beograd\nŠkola fudbala “BFC Dušanovac” je nastala decembra 2008. Klub je nasledio deo “Fudbalskog Kluba Dušanovca 2004”. Osnovni motiv za osnivanje škole bila je želja da se što više dečaka i devojčica opredele za bavljenje sportom što je od neprocenjive važnosti ...\nŠkola fudbala Petar Puača Novi Sad\nSportski centar HET TRICK, Novi Sad\nŠkola fudbala "Petar Puača" osnovana je 1. marta 2006. godine u okviru fudbalskog kluba "Petar Puača" koji je osnovan u martu iste godine. Osnivač škole fudbala i fudbalskog kluba su Ivona Puača i Petar Puača. Naša škola pruža pripremu deteta za ulazak u ...\nFudbalski klub Čukarički Stankom Beograd\nFudbalski Klub "ČUKARIČKI" je nastao u radničkom naselju stare Čukarice, duž desne obale reke Save, oko fabrike šećera, brodara i malih zanatskih radionica, 4. jula davne 1926. godine. U kafani "Majdan" izgrađen je osnivački program kluba pod imenom "ČSK" ...\nFudbalski klub Bežanija Beograd\nVojvodjanska bb, Beograd-Novi Beograd\nFudbalski klub Bežanija danas spada u skupinu elitnih klubova koji su učestvovali u Euro takmičenjima u prethodnim godinama i pokazali se kao veoma ozbiljan klub vredan poštovanja. Fudbalski klub Bežanija je klub sa veoma dugom tradicijom po veoma zapažen ...\nGradski park BB, Bačka Topola\nPrvi fudbalski klub u Bačkoj Topoli formiran je 1912. godine a zvanično postoji od 1913. godine pod imenom „Topolyai Sport Club" (TSC). Prvi takozvani sponzor kluba bio je mesar Beer Karoly, koji je i prvi doneo loptu u naš grad. 1920. godine klub menja i ...\nIlije Gojkovića 1, Požarevac\nFudbalski Klub Mlаdi Rаdnik je fudbаlski klub iz Požаrevcа. Klub je osnovаn 1926. godine i trenutno se tаkmiči u Prvoj ligi Srbije. Od 1992. su počeli od srpske lige, а u drugu ligu su ušli krаjem devedesetih godinа 20. vekа. Zbog reorgаnizаcije lige 200 ...\nFudbalski klub Sloboda Point Sevojno Užice\nOmladinska bb, Užice\nFudbalski klub Sloboda Užice osnovan je proleća 1925. godine u nekadašnjoj Milinkovićevoj kafani u Užicu, i to na inicijativu Miloša Markovića, koji je dve godine ranije bio osnivač Niškog Radničkog. Pre Slobode, u Užicu su postojali fudbalski klubovi Era ...\nSegedinski put 80, Subotica\nFudbalski klub Spartak Subotica Fiskulturno omladinsko sportsko društvo Jovan Mikić Spartak osnovano je 21. Aprila 1945. godine. Naziv Spartak je revolucionarno ime poznatog Subotičkog atletičara izmedju dva svetska Rata Jovana Mikića Spartaka. U poslera ...\nFudbalski klub Senta Senta\nNajveće uspehe Fudbalski klub Senta je imao 1950-1952 godine kada se takmičio u Srpskoj ligi (tadašnja treća liga ) i 60 tih godina kada je sa velikim uspehom nastupao u Vojvođanskoj ligi. Mnogi poznati fudbaleri su nastupali za naš klub a svakako je najp ...\nFudbalski klub OFK Beograd Beograd\nMije Kovačevića 10, Beograd-Palilula\nBeogradski Sport Klub je rođen - Fudbalski klub OFK Beograd Na sastanku, koji je 6. jula 1911. godine održan u kafani «Ženeva», koja se nalazila na uglu Aleksandrove i Beogradske ulice, osnovan je jedan klub, koji će u narednim godinama ispisati najlepš ...\nFudbalski Klub PROVO\nFudbalski klub Provo,osnovan je 1947.godine. Najveci rang takmicenja-Srpska liga.Trenutno se klub takmici u Macvanskoj okruznoj ligi.\nFudbalski klub inđija Inđija\nFudbalski klub "Inđija" iz Inđije osnovan je 1933. godine kao klub železničkih radnika. U prvo vreme Klub se takmičio pod nazivom ŽAK da bi ubrzo promenio ime u FK ŽELEZNIČAR. Pod ovim imenom Klub je nastupao do 1969. godine kada menja ime u FK PIK "INĐIJ ...


22-25.5.2011. “Test The Best Bosnia 2011”\nPosted on 16.05.2011 Author mekee\nKompanija Ciklocentar od 22. do 25.05.2011. organizuje javno testiranje i promociju vrhunskih modela brenda Specialized. Na raspolaganju za testne vožnje će biti modeli 2011: Epic FSR S-Works, Stumpjumper FSR S-Works, Epic FSR modeli sa 26 i 29” točkovima, Stumpjumper FSR modeli sa 26 i 29” točkovima, Enduro, Camber Expert, Tarmac i Roubaix Expert. Značajno je […]