Izbeglice na grčkom ostrvu Samos\nKada se veliki putnički brod “Rodos”, posle desetočasovne plovidbe iz Pireja približava odredištu na Samosu, s palube se vidi da su stotine metara pristupačnog dela obale tog grčkog ostrva posute nečim narandžastim, mestimično u gomilama.\n“Dolaze izbeglice, Sirijci, u stotinama svake noći, to su im pojasevi, videćeš”, kaže jedan od meštana.\nU mirnom selu Agios Konstandinos, uz pljuskanje talasa, noću se povremeno tu negde, sasvim blizu, čuje tiho, sporo kloparanje zamračenog vojnog helikoptera čija posada uređajima za noćno osmatranje pretražuje površinu mora, a čuje se i brundanje motora vojnog broda izgubljenog u mraku, koji se jedva kreće dok mornari rade isto što i vazduhoplovci.\nIpak, na svakoj od dve seoske plaže skoro svakog jutra nova gomila od dvadesetak velikih, narandžastih brodskih pojaseva za spasavanje s natpisima na engleskom ili samo na turskom, i čak i sasvim malih, dečijih, na naduvavanje, kao da su iz samoposluge.\nKako dani odmiču, uz pojaseve je sve više naduvanih unutrašnjih automobilskih guma, indijske i turske proizvodnje. Biće ili da pojaseva nestaje posle prolaska hiljada izbeglica, ili da svaka vrsta pomoći i prevoza ima svoju cenu, pa ko koliko plati, toliko i dobije. Priča se da se organizatorima i pomagačima u Turskoj priprema i prelazak uske trake Egeja plaća 350 evra po osobi.\nUz pojaseve i gume, leže ostaci raskomadanih čamaca na naduvavanje, očigledno zanatskih kopija industrijskih modela. Vide se linije hemijske olovke kada je gumirano platno grubo krojeno, možda koliko juče. Neki spojevi delova novog platna čamca su se raspali jer su samo lepljeni, za kratku plovidbu od nekoliko sati, koliko treba da se s obale Turske stigne do Samosa.\nNa čamcima širokim dva metra, dugačkim sedam-osam, na krmenom, drvenom delu, ostao je trag motora kojeg nema, a nema ni vesala.\n“Sve je to dobro organizovano, vežbano i naučeno. Donekle ih vuku veliki čamci turskih švercera, a kada vide da su svetla Samosa blizu, čamci na naduvavanje nastavljaju sami, svojim motorima koje Sirijci pred obalom bacaju u dubinu, jer motor ima serijski broj, pa bi se moglo utvrditi gde je prodat ili kome je ukraden. Kada stignu na poslednjih nekoliko stotina metara, oni jači s pojasevima siđu u more i do obale guraju čamac u kojem su ostali putnici”, kaže stari kafedžija na plaži Camadu, po sopstvenima rečima svakodnevni svedok dolaska Sirijaca.\n“Kada izađu na obalu”, nastavlja, “noževima iseku čamac da bi izgledalo kao brodolom – to ti je pravni trik kojem su ih Turci naučili, da ih vlasti ne mogu proterati. Onda raspakuju desetine slojeva najlon-kesa u kojima su im odeća, telefoni, druge stvari, to je ta gomila plastike tu”.\nNa gomili na kraju plaže, preko brdašca od desetina kesa koje su sve na jednom mestu, pažljivo prostrte ostavljene farmerice koje se pre podne još suše, jedan natopljen žuti muški zimski kaput koji je valjda valjao kada se išlo negde kroz planine, ali je na plus trideset i nešto nepotreban teret, dva-tri para muških i dečijih kožnih cipela koje su se uvrnule i otvrdnule pošto su bile u moru, i odličan, ceo, pažljivo ispražnjen nov sivo-maslinasti ranac, igrom slučaja marke – “Migrator”.\nOd ljudi ni traga.\nU potpunoj tišini avgustovske noći, koji sat pred zoru, pred kućom u selu se čuju prigušeni glasovi, više ljudi, i polu-uzvik “Turkije, Erdogan polis, bum-bum!” koji se ponavlja, kao da neko traži pomoć, a ipak neće da zakuca na vrata.\nIznenada probuđeno, na ulicu izlazi dvoje atinskih lekara, na letovanju baš tu, u kući kraj seoske česme. Na ulici skoro svi dečaci, od 14-15 do možda 20 i neke godine, mogli bi biti begunci od mobilizacije u Siriji.\nNeki se još presvlače, neki se umivaju, neki piju vodu, jedan leži na zidiću.\nTaj što leži ima prostrelne rane na obe potkolenice, a drugi ima takvu ranu na podlaktici. Rupe od metaka povelike.\nLekari se vraćaju u kuću, po injekcije protiv infekcije i bola. Težem ranjeniku, na zidiću, podmeću meku ležaljku za plažu. Dok pije malo vode – lekari ne daju više, čvrsto stiska pruženu ruku – šta mu drugo možeš dati, osmehuje se, podignutim palcem pokazuje da je ipak sve dobro.\nMobilni telefoni svetle kao svici u noći dok dečaci uzbuđeno šetkaju ulicom gore-dole i govore brzo i tiho, razume se “Al Junan” – arapski naziv za Grčku i “Samos” – javljaju da su stigli, ko zna kome, možda roditeljima negde u Siriji ili u izbeglištvu. Drugi fotografišu jedni druge i mesto na kojem su, neumorno šalju slike, SMS-poruke.\nDvojica na česmi vlaže dlanove i jedan drugom “peglaju” izgužvane tek raspakovane majice i pantalone koje su obukli, jedan spira pesak s nogu i pažljivo obuva blistavo bele patike.\nDok komšinica kroz šalone nad zidićem uljudno, ali hladno moli da se govori tiše, jer njen muž, oficir u penziji, ne može da spava, stiže veliki kombi hitne pomoći, a ubrzo bljeskaju i svetla troje kola policije. Sirijci sasvim mirni, očito znaju kakva je procedura.\nBolničari pregledaju ranjenike, potvrđuju da su stabilno, da su meci samo prosvirali mišiće, promašivši krupne krvne sudove i tetive, još jednom ih previjaju, ubacuju na nosilima u kola i odlaze ka jednoj od ostrvskih bolnica. A s njima, da im se nađe, i mladi oniži Sirijac koji jedini koliko-toliko zna engleski. Oni koji su ostali, uglavnom razumeju samo gestove i po neku “međunarodnu” reč iz raznih jezika koje neočekivani domaćini isprobavaju.\nOdlaze i dvoja policijska kola, a ostaju jedna s dvojicom vidno umornih, ali mirnih i uljudnih policajaca koji su prebrojali došljake, radiom javili nešto nekome i ostali da sačekaju kombi koji će Sirijce odvesti dalje.\n“Ovako je skoro svake noći”, kaže stariji policajac, s višim činom. “Ni sam ne znam koliko sam ih dočekao, ni kuda će. Znam samo da svi kažu da beže od tog tamo rata i da pitaju kako dalje”.\nSasvim, sasvim polako prolaze kamioneti s gajbicama sinoć ubranog blistavog paradajza za kojim u vazduhu ostaje miris, s grožđem i s breskvama, za volanom samoski seljaci, niko ništa ne pita – i njima je sve to odavno poznato.\nA u starom, malom, crvenom italijanskom kabrioletu atinske registracije koji sporo šnira među ljudima na ulici, uz muziku dvoje mladih, na letovanju, ne skreću pogled ni na policiju, ni na Sirijce – on ukočeno gleda negde ispred haube motora, a ona u radio koji brzo gasi.\nKada se razdanilo, stigao je kombi kojim će izbeglice u policijsku stanicu gde ih evidentiraju u elektronskom sistemu, te se mogu prijaviti bilo gde u Grčkoj, ako im šta zatreba.\nDalje će sami, o svom trošku, kao što su i došli. Priča se da ih grčke vlasti već pola godine, po novoj prećutnoj politici, samo propuštaju, s kraja na kraj zemlje, da ih više ne love, ne hvataju, ne vraćaju, ne zatvaraju u kampove.\nOdlaze u luku gde će popodne, ili sutradan, ili koji dan kasnije – kada se okupe poznanici ili rođaci koji u grupama stižu iz Turske, istim onim velikim brodom “Rodos” za Pirej, pa dalje kako se snađu, sve do Zapadne Evrope kuda kažu da su se uputili. Neki imaju rođake, a drugi će ko zna gde.\nGručo Marks, američki komičar\t(1890-1977)


Generalni štrajk u Italiji tokom epidemije – vlast mora da stavi ljude ispred profita - Mašina\nSindikat Unione Sindacale Di Base (USB) je optužio Vladu Italije da ne čini dovoljno u borbi protiv koronavirusa i da profit stavlja ispred ljudi. U ovom sindikatu smatraju da vlasti prave ustupke privrednim komorama i pojedinačnim kopmanijama kojima i dalje dozvoljava da posluju uprkos vanrednom stanju i tome što njihova proizvodnja nije od ključne važnosti za društvo u ovom trenutku.\nVeć nedeljama radnici i radnice u pojedinim italijanskim preduzećima obustavljaju rad nezadovoljni merama zaštite kao i ne smanjivanjem broja zaposlenih koji se nalaze na jednom mestu u isto vreme. Za veliki broj zaposlenih veliki problem je predstavljao i nedostatak javnog prevoza, kao i uvođenje policijskog časa što im je otežavalo odlazak na posao zbog čega su takođe štrajkovali. Današnji generalni štrajk je prvi štrajk koji se organizovano dešava u celoj zemlji.\nSindikat USB zahteva od premijera Đuzepea Kontea da razmume dramatičnost situacije u kojoj se nalazi veliki broj radnika i radnica počevši od onih u zdravstvu koji trenutno rade u nepodnošljivim uslovima i da u skladu s tim jasno definiše drakonske kazne za one poslodavce koji ne prekidaju s radom iako njihovo poslovanje nije nužno u ovoj situaciji.\nNećemo prihvatiti da privredna komora diktira pravila celoj zemlji i da zapravo utvrđuje koji je prihvatljivi broj smrti koje ćemo morati da podnesemo, saopštava sindikat USB.\nSindikat USB je pozvao sve radnike i radnice da danas učestvuju u generalnom štrajku tako što će koristiti forme i načine koji su za to mogući a kako ne bi ugrožavali sebe i druge.\nŠtrajk se na simboličan način sprovodi čak i u onim sektorima ključnim za borbu protiv epidemije. Tako će i medicinsko osoblje, policijaci, vatrogasci, transportni radnici i radnice, zaposleni u medicinskim institutima, komunalni radnici, kao i radnici i radnice u energetskom sektoru i mnogim drugim javnim službama i uslugama svoj rad zaustaviti na jedan minut.\nKljučne reči: Italijakoronavirusštrajk


Zuhair Murad je modni dizajner sa Bliskog istoka čije su kreacije neodoljive. Neverovatan dizajn, raskoš, elegancija i prefinjenost daju posebnu notu Zuhairovim kreacijama, te su stoga one veoma popularne.\nDanas vam predstavljamo jednu u nizu očaravajućih haljina koje su delo ovog neprikosnovenog dizajnera. Haljina je zlatna i ukrašena je divnim kristalima i metalnim pločicama. Veoma je elegantna i sofisticirana.\nKako da je nosite: s obzirom na to da je haljina izuzetno elegantna, preporučujemo da je nosite u nekoj svečanoj prilici. Isto tako, treba uzeti u obzir da iako je reč o haljini bez bretela koja daje odličan prostor za ogrlicu, u ovom slučaju ne treba je nositi. Razlog tome je dominantan dizajn haljine, pa je ogrlica suvišna. Od nakita ponesite minđuše i neku lepu narukvicu, naravno – sve u zlatnoj boji.


2019, br. 13, str. 19-36\nVeza između učeničkog rečnika i čitanja sa razumevanjem i njihov uticaj na kvalitet čitalačke pismenosti\nRacković Dušica M.\nOsnovna škola 'Vojvoda Mišić', Pecka\nMeđu prvim veštinama kojimačovek ovladava jesu čitanje i pisanje. Njihova međusobna povezanost i uslovljenost predmet je brojnih istraživanja.Čitanje kao sastavni deo književnosti odnosise na metodu usmenog izražavanja, a povezanost i uticaj pravilno i pravovremeno razvijenog učeničkog rečnika na čitanje sa razumevanjem krajnji je ishod.Autor u radu analizira odnos između kvaliteta čitalačke pismenosti i čitanja sa razumevanjem uzposeban akcenat na učenički rečnik i njegovu aktivnu ulogu što predstavljapreduslov u procesu čitanja sa razumevanjem. Sa teorijskog aspekta sagledan je uticaj kvaliteta rečnika učenika mlađeg školskog uzrasta na čitanje sa razumevanjem, razvijanje čitalačkih navika sa osvrtom na čitanje kao obrazovni ishodu okviru najviših dometa funkcionalnog opismenjavanja. Razmatrajući uticaj koji ostvaruju sadržaji nastavnih programa na mlađem školskom uzrastu izvedeni su sledeći zaključci: a) neophodna je spremnost nastavnika da proceni sposobnosti svakog učenika za odgovarajući nivo komunikativne kompentencije i u skladu sa tim prilagodi jezički materijal; b) profesionalno delovanje nastavnika kreće se od uloge planera do uloge inovatora; v) menja se i uloga nastavnika: od nastavnika praktičara do nastavnika istraživača. Zaključci ovog teorijskog istraživanja ističu za potrebu potpunije korišćenje strategije profesionalnog razvoja nastavnika i veću prisutnost inovativnosti u radu. Raznolikost metodičkih rešenja uspostavlja takvu prirodu odnosa da se učenički rečnik posmatra kao potpora čitanju sa razumevanjem, što direktno doprinosi usvajanju, usavršavanju i bogaćenju rečnika, čitanja sa razumevanjem i podizanja kvaliteta čitalačke pismenosti čime se postiže usklađivanje nastavne prakse sa zahtevima obrazovanja.U istraživanju je primenjena deskriptivna metoda i postupak analize sadržaja.\nkvalitet čitalačke pismenosti; učenički rečnik; čitanje sa razumevanjem; nastava\n*** Nastavni program obrazovanja i vaspitanja za prvi razred osnovnog obrazovanja i vaspitanja. Retrieved April 10, 2019. From http://www.cerez.org.rs/wp-content/uploads/2016/01/1-Nastavniprogram-za-prvi-i-drugi-razred-osnovnog-obrazovanja-i-vaspitanja.pdf\n*** Nastavni program obrazovanja i vaspitanja za drugi razred osnovnog obrazovanja i vaspitanja. Retrieved April10, 2019. From http://www.cerez.org.rs/wp-content/uploads/2016/01/1-Nastavniprogram-za-prvi-i-drugi-razred-osnovnog-obrazovanja-i-vaspitanja.pdf\n*** Nastavni program obrazovanja i vaspitanja za treći razred osnovnog obrazovanja i vaspitanja. Retrieved April10, 2019. From http://www.cerez.org.rs/wp-content/uploads/2016/01/2-Nastavniprogram-za-treci-razred-osnovnog-obrazovanja-i-vaspitanja.pdf\n*** Nastavni program obrazovanja i vaspitanja za četvrti razred osnovnog obrazovanja i vaspitanja. ZUOV, Retrieved April 10, 2019. From http://www.cerez.org.rs/wp-content/uploads/2016/01/3-Nastavniprogram-za-cetvrti-razred-osnovnog-obrazovanja-i-vaspitanja.pdf\n*** (2004-2018) Pravilnik o nastavnom planu i programu za prvi i drugi razred osnovnog obrazovanja i vaspitanja. Sl. glasnik RS - Prosvetni glasnik, br. 10/2004, 20/2004, 1/2005, 3/2006, 15/2006, 2/2008, 2/2010, 7/2010, 3/2011 - dr. pravilnik, 7/2011 -dr. pravilnici, 1/2013, 4/2013, 14/2013, 5/2014, 11/2014, 11/2016, 6/2017 i 12/2018). Retrieved A\n*** (2019) Pravilnik o nastavnom planu i programu za treći razred osnovnog obrazovanja i vaspitanja. Retrieved April 10, 2019. From http://www.pravnoinformacioni-sistem.rs/SlGlasnikPortal/viewdoc?regactid=408115& doctype=reg&findpdfurl=true\n*** (2010) Katalog programa stalnog stručnog usavršavanja nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika za školske 2018/19, 2019/20, 2010/21. godinu. Savez učitelja Republike Srbije-SURS, Retrieved April 10, 2019. From https://www.surs.org.rs/images/dokumenti/ katalog_seminara/Katalog-SURS-2018-2021.pdf\n*** (2011) Standardi kompentencija za profesiju nastavnika. ZUOV, https://issuu.com/zuov/docs/standardi?viewMode=doublePage\nCvijetić, R.M. (2000) Rečnici u nastavi srpskog jezika i književnosti. Užice: Učiteljski fakultet\nEACEA P.9.Eurydice (2011) Teaching reading in Europe: Contexts, policies and practices. Retrieved April20,2019. From http://www.indire.it/lucabas/ lkmw_file/eurydice/reading_literacy_EN.pdf\nJanjić, M. (2008) Inovacije nastavnih oblika u nastavi govorne kulture. Inovacije u nastavi - časopis za savremenu nastavu, vol. 21, br. 2, str. 135-140\nMrkalj, Z. (2016) Sticanje veštine čitanja i razumevanja pročitanog. u: Mrkalj Z. [ur.] Od bukvara do čitanki - metodička istraživanja, Beograd: Učiteljski fakultet, 135-163\nNikolić, L. (1973) Problem čitanja u nastavi srpskohrvatskog jezika i književnosti u osnovnoj školi. Beograd: ZUNS\nOECD (2013) First results from PISA 2012. Paris: OECD\nPavlović-Babić, D., Baucal, A. (2009) Razumevanje pročitanog PISA 2003 i PISA 2006. Beograd: Ministarstvo prosvete Republike Srbije\nPurić, D. (2006) Unapređivanje kvaliteta čitanja. Užice: Učiteljski fakultet\nVučković, D.Lj. (2017) Poučavanje i usvajanje čitalačke pismenosti u mlađim razredima osnovne škole u Crnoj Gori. Inovacije u nastavi - časopis za savremenu nastavu, vol. 30, br. 2, str. 68-81\nVučković, M. (1993) Metodika nastave srpskog jezika i književnosti. Beograd: ZUNS


U ponedjeljak sjednica općinskog vijeća – inmedia.ba\nU ponedjeljak sjednica općinskog vijeća\n0 30 Oktobra, 2014 13:43\nOsamanaesta redovna sjednica Općinskog vijeća Sanski Most, održaće se u naredni ponedjeljak, 3. novembra, a za ovu sjednicu predviđen je dnevni red od šesnaest tačaka.\nU dnevni red uvršten je Izvještaj o izvršenju budžetskih prihoda i rashoda općine Sanski Most za prvih devet mjeseci ove godine, a na ovoj sjednici razmatraće se prijedlog Rješenja o imenovanju Upravnog odbora Javne ustanove „Općinski fond za komunalne djelatnosti i infrastrukturu, kao i prijedlog Rješenja o imenovanju direktora Javne ustanove „Narodna biblioteka“ Sanski Most. U dnevnom redu nalazi se prijedlog Odluke o plaćama i naknadama izabranih dužnosnika, nosioca izvršne funkcije i savjetnika profesionalno angažovanih u Jedinstvenom općinskom organu uprave općine Sanski Most, zatim prijedlog Odluke o plaćama i naknadama državnih službenika, namještenika i zaposlenika u Jedinstvenom općinskom organu uprave općine Sanski Most, prijedlog Odluke o plaćama i naknadama državnih službenika i namještenika u Općinskom pravobranilaštvu općine Sanski Most, kao i prijedlog Odluke o plaćama i naknadama državnih službenika i namještenika Stručne službe zaposlove Općinskog vijeća.\nPredviđeno je da vijećnici razmatraju prijedlog Odluke o pristupanju izradi izmjena i dopuna Regulacionog plana „Lijeva obala 1“ Sanski Most, kao i prijedlog odluke o utvrđivanju javnog interesa „Bašići“ i „Lukavice 2“ na lokalitetima Fajtovci i Modra. Isto tako, na ovoj sjednici razmatraće se prijedlog Odluke o izmjenama i dopunama Pravilnika o utvrđivanju mjerila i kriterija o davanju u zakup stanova i garaža na koje pravo raspolaganja ima općina Sanski Most, zatim prijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Odluku o usvajanju dopune Programa rada sa Finansijskim planom za 2014. godinu, na osnovu prijedloga investicija u 2014. godini, kao i prijedlog Odluke o davanju saglasnosti na produženju Ugovora o koncesiji za istraživanje i eksploataciju dolomita privrednog društva „Ganić“ doo Sanski Most na lokalitetu „Potkraj“ u općini Sanski Most.\nU dnevnom redu nalazi se prijedlog Pravilnika o utvrđivanju mjerila i podkriterija za dodjelu stanova privatiziranih preduzeća i preduzeća koja su prestali sa radom i brisana iz Registra, kao i prijedlog Rješenja o imenovanju Komisije za dodjelu stanova privatiziranih preduzeća. Vijećnici će na ovoj sjednici razmatrati Izvještaj o radu za proteklu godinu Javne ustanove „Općinski fond za komunalne djelatnosti i infrastrukturu“, izvještaj o radu i poslovanju Javnog preduzeća „Vodovod i kanalizacija“ za 2013. godinu, izvještaj o poslovanju Javnog preduzeća „Gradska dvorana“ za proteklu godinu, te izvještaj o radu „Sportskog saveza općine Sanski Most“ za 2013. godinu sa ocjenom stanja u oblasti sporta i finansijskim pokazateljima. U dnevni red uvrštena je i Informacija o stanju poljoprivrede i stočarstva sa Informacijom o zasijanim površinama na području općine Sanski Most.\n“Vratimo mudrost našoj biblioteci”


HomeEkonomijaPrvi put ne polazimo od nule\nGordana Vunjak Novaković (Foto Printskrin )\nJedna od najboljih svetskih naučnica koja živi u SAD, a pomaže Vladi Srbije kao kreativni ambasador, Gordana Vunjak Novaković ocenila je da je od izuzetnog značaja činjenica da se u Srbiji akcenat stavlja na razvoj oblasti IT i biotehnologije.\n„Prijatno je iznenađenje da je toliko puno urađeno u Srbiji za ovih nekoliko godina da se Vlada toliko ozbiljno angažuje da se budućnost zasniva na znanju i tehnologijama. Ulaganje u znanje najvažnija je stvar koja može da se uradi”, rekla je Vunjak Novaković novinarima u Njujorku nakon sastanka predsednice Vlade Srbije sa članovima organizacije „Serbian Entrepreneurs”.\nOcenila je da je u Srbiji uspostavljen sistemski pristup, da se radi na znanju i ulaže u ljude, te da „prvi put ne polazimo od nule već od nečega što je već uspostavljeno i što omogućava investicije”.\n„Te dve oblasti koje su pomenute kao prioriteti, IT i biotehnologija, mislim da je to najpametniji izbor koji je mogao da se napravi. Mislim da imamo ogromnu šansu i da treba samo da budemo pametni da je iskoristimo najbolje moguće”, rekla je Vunjak Novaković.\n„Mi smo prošli kroz proces osnivanja startapa, mislim da nema razlika ovde ili u Srbiji, i zato možemo da pomognemo svojoj zemlji i zajedničkim snagama znanje koje smo stekli, primenimo u Srbiji”, rekla je Vunjak Novaković, koja je sredinom juna dobila prestižnu Evropsku nagradu za najboljeg pronalazača.\nAleks Bejker sa video platrforme rekao je novinarima da je došao na skup na kojem je predsednica Vlade Ana Brnabić promovisala Srbiju kao konkuretnu destinaciju za ulagana, jer je želeo da sazna što više o potencijalima i prilikama u Srbiji.\n„Znam da ima dosta talenata, mi imamo dosta inženjera u SAD i Izraelu, ali pošto smo brzorastuća kompanija veoma nas zanima da ulažemo”, rekao je Bejker.


У Добоју академија “Егзодус и трајање” | Јадовно 1941.\nU Doboju akademija “Egzodus i trajanje”\nU Doboju će danas biti održana akademija “Egzodus i trajanje”, u okviru obilježavanja 21 godine od progona Srba iz Vozuće, naselja u dolini rijeke Krivaje i sa južnog dijela Ozrena, koje organizuje Zavičajno udruženje Zavidovićana.\nMarš „Stazama egzodusa“\nAkademija će početi u 16.00 časova, saopšteno je iz ovog udruženja, čije sjedište je u Doboju.\nU subotu, 10. septembra, biće organizovan marš “Stazama egzodusa”, koji počinje u 7.30 časova u Tumarama na Ozrenu.\nStaza kojom će se kretati učesnici marša duga je 22 kilometra, a završava se u naselju Stog kod Vozuće, u opštini Zavidovići.\nRiječ je o “kamionskom putu”, koji ide pravcem Brijesnica-Malčići-Kvrga-Prokop-Borovci-Lozna, kojim su se Srbi iz Vozuće i doline Krivaje povlačili pred pripadnicima takozvane Armije BiH.\nNakon marša, građani će se okupiti kod Crkve Svetog Georgija u Stogu, u kojoj se nalazi spomen-obilježje poginulim i nestalim borcima, gdje će biti položeni vijenci.\nOsim toga, vijenci će biti položeni kod spomenika i krsta podignutih kao znak sjećanja na 21 svirepo ubijenog srpskog vojnika i civila, čiji su posmrtni ostaci, mahom obezglavljeni, pronađeni nakon završetka rata.\nMasovno stradanje Vozućana dogodilo se od 10. do 24. septembra 1995. godine, usljed ofanzive 23.000 muslimanskih vojnika Drugog i Trećeg korpusa takozvane Armije BiH i odreda “El mudžahid”, te bombardovanja NATO snaga.


Republika / Šarić proglašen krivim, osuđen na 15 godina zatvora\n20:27Srpski reprezentativac ne krije: Obožavam Partizan! 20:18SIN VOJISLAVA ŠEŠELJA ZGRANUO CELU SRBIJU: U Parovima progovorio o policiji i oružju, nastao totalni MUK! 20:12Smanjene plate fudbalerima Reala! 20:03(UŽIVO) KORONAVIRUS u svetu: Zaraženo 1.490.252, umrlo 87.409 osoba! U Italiji i Španiji strahota, SAD se lome pod teretom smrti 20:03Umalo tragedija na Moravi: Pecarošima se prevrnuo čamac, vatrogasci ih spasili u poslednjem trenutku 19:58Liverpul je prvi, ali se Mane zalaže za poništenje Premijer lige! 19:47Šta je to kolektivni imunitet i šta znači spljoštiti krivu epidemije? 19:44PREDLOG KOJI JE PODIGAO VELIKU PRAŠINU: Da li ste za isplatu 100 evra ili vaučere za kupovinu robe?! 19:31Uvek sam udarao Mesija 19:25Premijerka posle sastanka kriznog štaba: Imamo još restriktivnih mera na raspolaganju, ako bude potrebe uvešćemo ih!\nLiverpul je prvi, ali se Mane zalaže za poništenje...\nponedeljak, 10. 12. 2018.| 10:45 >> 11:15\nDiler Kokain Suđenje Presuda Darko Šarić Latinska Amerika\nLiverpul je prvi, ali se Mane zalaže za poništenje Premijer lige!


Žetva medalja na Kupu Srbije i Tour de Fruška | VAmedia - info portal Žetva medalja na Kupu Srbije i Tour de Fruška\n24/05/2022 24/05/2022 1 коментар на Žetva medalja na Kupu Srbije i Tour de Fruška\nBiciklisti Valjevskog Sputnjika bili su među najuspešnijim učenicima na dva takmičenja koja su proteklog vikenda održana u okolini Novog Sada. U subotu, na MTB manifestaciji koju su u Vrdniku vrhunski organizovali članovi BK Invikta bajka Novi Sad, mladi Valjevski takmičari osvojili su ukupno 7 medalja. U glavnoj trci dana, u seniorskoj konkurenciji, mladi Bogdan Angelovski je u nadmetanju sa reprezentativacima naše zemlje osvojio treće mesto što je njegov najbolji rezultat u elitnoj konkurenciji. Uspešni su bili i ostali mlađi članovi BK SPUTNjIK, a naročito su zlatnim sjajem zablistali pobednici Stefan Simović, Natalija Tošić i Mila Starčević. Srebrnu medalju osvojili su Sava Starčević i Đorđe Pavić kojem je ovo prvo postolje u karijeri, a najmlađa- Đurđa Nedeljković se okitila bronzom. Odlično su bili i Dimitrije Jezdić, Aleksa Nedeljković, Stefan Davidov, Pavle Tošić, Lazar Angelovski i Marko Ćesarević.\nNa drumskom Kupu Srbije, u nedelju, na brzoj stazi u blizini manastira Kovilj, od Valjevaca najbolji rezultat ostvario je Sava Starčević koji je u konkurenciji 30-ak takmičara “zbrisao” svoje rivale u maestralnom sprintu čime je najavio dolazak nove generacije koja će nastaviti dosadašnje dobre rezultate u BK SPUTNjIK. Odličan je bio i kadetski reprezentativac naše zemlje – Bogdan Angelovski koji polako ulazi u vrhunsku formu i koji je na ovoj trci sjajnom taktičkom vožnjom bio u vodećem dvojcu koji je bio ispred ostalih rivala ali se u sprintu morao zadovoljiti drugim mestom što je na istoj trci, uz plasmane Igora Davidova na osmo i Stefana Davidova na deseto mesto, prema zasad nezvaničnim rezultatima, donelo ekipno zlato za BK SPUTNjIK koji je i preuzeo vođstvo u generalnom plasmanu Kupa Srbije. Na pobedničkom postolju, i to na trećem stepeniku, našla se još i kadetkinja Nikolija Kulinčević koja je i ovim uspehom skrenula pažnju selektora Biciklističkog Saveza Srbije na sebe i koji ju je pozvao na kamp reprezentacije u Šidu sledećeg vikenda što sve dokazuje da uporan i kontinuiran dugogodišnji rad mladih sportista i trenera u BK SPUTNjIK donosi odlične sportske rezultate. I ostali takmičari su imali dobre nastupe a u prvih deset plasirali su se Pavle Tošić, Marko Ćesarević, Lazar Angelovski, Natalija Kulinčević, Natalija Tošić i Marija Ćesarević.\nIz BK Sputnjik naročito naglašavaju da i pored finansijskih poteškoća klub ide na sva takmičenja, da oko 20 mladih sportista redovno osvaja medalje i da je ovako uspešan rad prepoznat od strane vodećih ljudi našeg grada pa su obezbeđena tri kontejnera na stadionu Pećina koje će uskoro biti u funkciji i upotrebi za sve ljubitelje biciklzma u gradu na Kolubari što će biti lep podstrek i mogućnost da i drugi naši sugrađani se oprobaju u ovom atraktivnom i zdravom sportu koji ima tradiciju dugu od 1885. godine kada je u Valjevu, kao drugi klub u Srbiji, osnovan Valjevski velosipedski klub.\n1 comment on “Žetva medalja na Kupu Srbije i Tour de Fruška”\nGoran Čulić 24/05/2022 at 11:50\nMora da se da korekcija : od takmicara iz Valjeva, najbolji rezultat je ostvarila Tara Čulić, koja je osvojila prvo mesto… i vodi u Kupu Srbije(drumska voznja) sa cetiri pobede i dva druga mesta, posle odrzanih sest trka. Cestitke svim valjevskim takmicarima, nisam upoznat tacno, ali takmičari “Bobe” su imali zapazeno učešće.


Fondacija Boba Houpa poklonila tri miliona dolara muzeju\nFondacija pokojnog američkog glumca Boba Houpa (Hope) pokloniće tri miliona dolara Nacionalnom muzeju Drugog svetskog rata u Nju Orleansu, čime će biti potvrdjena posvećenost tog komičara olakšanju tegoba američkih vojnika u tom najvećem ratnom sukobu u istoriji, navodi agencija AP.\nHoupova priča „predstavlja vrednost smeha i ljudskosti čak i u najmračnijim vremenima“, navedeno je u saopštenju muzeja.\nMuzej je posvećen američkom iskustvu u Drugom svetskom ratu i Houpova uloga je „od suštinskog značaja u otkrivanju istorije tog perioda“, rekao je direktor Gordon Muler.\nHoup, koji je preminuo 2003. godine, nastupao je za američke vojnike od Drugog svetskog rata pa sve do Zalivskog rata.\nMuzej planira da predstavi posebnu izložbu, dokumentarac o Houpovim dostignućima, kao i filmske serijale u njegovu čast.\nHoupova ćerka Linda rekla je da „zna da bi njen otac bio izuzetno“ ponosan na saradnju fondacije i Nacionalnog muzeja Drugog svetskog rata u Nju Orleansu, jednom od njegovih omiljenih gradova.\nBob Houp je bio poznat po čestim putovanjima na kojima je zabavljao američke vojnike širom sveta.\nOn je glumio u pozorištu, na radiju, televiziji i filmu duže od sedam decenija.\nOd američkog Kongresa dobio je naziv počasnog veterana američke vojske, iako vojsku nikada nije služio.


Neuville najbrži u Monzi prvog dana | TRKE.rs\nNeuville najbrži u Monzi prvog dana\nU Monzi se ovog vikenda vozi čuveni Monster Energy Monza Rally Show, na kome učešće uzimaju poznati vozači, kako relisti, tako i vozači drugih sportova. Najpoznatiji među njima svakako je Valentino Rossi koji duži niz godina učestvuje na ovoj trci.\nNa prvoj etapi najbrži je bio Tony Cairoli, čuveni motocross vozač, koji se u svom Citroenu DS3 našao 1,3 sekunde ispred Alessandra Pericoa. Thierry Neuville je etapu završio na trećem mestu, braća Brivio, Davide i Roberto završili su etapu na četvrtom, a Valentino Rossi na petom mestu. Alessio Salucci, popularni Uccio završio je etapu na poziciji osam.\nDa je profesionalni vozač relija, Neuville je pokazao na drugoj etapi, ostavivši iza sebe Valentina Rossija za 1,1 sekundu. Cairoli nije mogao bolje od trećeg mesta, uz zaostatak veći do pet sekundi. Paolo Andreucci je završio etapu na četvtrtom mestu, a Alessandro Perico na petom.\nU ukupnom poretku, prvi dan je pripao Neuvilleu u Hyundaiu i20. Na drugoj poziciji se našao Valentino Rossi uz zaostatak od 1,6 sekundi, dok je treći u ukupnom poretku dana Cairoli sa zaostatkom od 3,5 sekunde.\nDanas je na rasporedu novih pet etapa, a na prvoj koja je već završena najbolji je bio Valentino Rossi. Opširnije na kraju dana.


Home > Filmski susreti nove vrste\nNa 95. rođendan kina Europa koji se obilježava 8. travnja, Umjetnička organizacija Zagreb Film Festival pokrenula je internetsku platformu Kino Europa Online  , s filmovima koji su do prije godinu dana činili redovni repertoar kultnog zagrebačkog kina.\nOdluku  o njegovu gašenju objavio je početkom travnja 2019. direktor organizacije Boris T. Matić, nakon što je u Varšavsku 3 stigla odluka gradske vlasti da ZFF-u ne produži ugovor o zakupu kina. Osim brojnih festivala i drugih organizacija koje su ovu vrijednu infrastrukturu koristile za svoje programe, negativne posljedice takve odluke u velikoj je mjeri osjetila i publika željna nekomercijalno orijentiranog filmskog repertoara.\nU virtualnoj videoteci zasad je dostupno pedesetak naslova suvremenog međunarodnog autorskog filma, prikazivanih u razdoblju od 2009. do 2019. godine. Simbolično su podijeljeni na Veliku dvoranu, u kojoj se prikazuju suvremeni cjelovečernji filmovi s nekadašnjeg programa kina, te dvoranu Müller, koja vodi na nedavno pokrenutu internetsku platformu croatian.film  koja okuplja domaću kratkometražnu produkciju. Ponuda je žanrovski raznolika, a uključuje i filmove namijenjene najmlađoj publici koji su činili izuzetno važan segment programa kina Europa. Na platformi se mogu pronaći i vijesti o novim naslovima i preporukama tjedna, a iako se program naplaćuje (cijena najma je 10 do 18 kuna), u narednih mjesec dana odabrani filmovi srijedom i nedjeljom bit će dostupni besplatno.\nSource URL: https://www.kulturpunkt.hr/content/filmski-susreti-nove-vrste


HRVATSKE AUTOCESTE MOGLE BI IĆI U DJELOMIČNU PRIVATIZACIJU Nakon dizanja 'jumbo kredita' Vlada razmišlja o IPO-u za fondove i građane | Nezavisni cestarski sindikat\nHRVATSKE AUTOCESTE MOGLE BI IĆI U DJELOMIČNU PRIVATIZACIJU Nakon dizanja 'jumbo kredita' Vlada razmišlja o IPO-u za fondove i građane\nOdobrenjem "jumbo kredita” s domaćim bankama, odnosno spajanja 16 nepovoljnih kredita u jedan pod daleko boljim uvjetima, Vlada je postavila zdrave temelje financijskog restrukturiranja cestarskog sektora.\nU slučaju da se ovaj plan realizira, a tvrdi se kako nakon plasiranja jedne euroobveznice od 1,25 milijarde eura na stranom tržištu i "jumbo” kredita od 1,8 milijardi na domaćem tržištu nema natrag, postavlja se pitanje načina poslovanja i strukture vlasništva Hrvatskih autocesta u budućnosti.\nFoto: Nikša Stipaničev, Damir Krajač / HANZA MEDIA\nObjavljeno: 31. 3. 2018.


PAVIĆ OD Š DO A - multimedijalna izložba o Miloradu Paviću » Sinhro.rs\n14.10.2019. 14.10.2019. - by Sinhro.rs\nPavić od Š do A naziv je multimedijalne dvojezične izložbe koju organizuje Biblioteka grada Beograda. Povod za otvaranje izložbe Pavić od Š do A je trostruki jubilej: 90 godina od rođenja, 10 godina od odlaska književnika Milorada Pavića, kao i 35 godina od objavljivanja Hazarskog rečnika.\nSvečano otvaranje izložbe biće u utorak, 15. oktobra 2019. u 19 časova u Galeriji Atrijum (Knez Mihailova 56).\nIz arhive: april 2013.\nAutori izložbe su Isidora Injac, Sara Ivković Marković i Marjan Marinković. Dizajn: Snežana Rajković.\nIzložbu će otvoriti Jasmina Ninkov, direktorka Biblioteke grada Beograda, Jasmina Mihajlović, Ivan Pavić i autori.\nPrevious Article Danilo Kiš: trideset godina posle – razgovor u DOB\nNext Article SEĆANJE NA MILICU NIKOLIĆ (1925–2019)


Pop pevačica Marijana Zlopaša okupila je sinoć veliki broj prisutnih i napravila pravu žurku povodom promovisanja svog albuma prvenca. Gosti, među kojima su bili Ksenija Mijatović, Tijana Dapčević, Bojan Marović, Ivana Negativ, Ana Stanić, Željko Vasić i još mnogi drugi, uživali su u dobroj atmosferi. Pevačica se zahvalila svim gostima na podršci, koja joj je, kako kaže u ovom trenutku potrebna i otpevala nekoliko pesama sa svog albuma. Prema njenim rečima, trudi da uživa u malim stvarima i raduje se što je uopšte izdala album.\n- Ljubav, vera, nada su pravi pokretač svih stvari. Ja se trudim da me male stvari čine srećnom. Jako sam zadovoljna što sam uspela da izdam album. Za mene je ovo veliki uspeh, a svaki sledeći će biti još veći - rekla je Marijana Zlopaša.\nGostima se obratio Inspektor Blaža, koji se na trenutak našalio rekavši kako je Marijana njemu posvetila album, kako mu je “zaključala srce i od tada nijedna žena ne može da ga osvoji”. Na albumu se nalazi 12 pesama, a na njemu su radili Željko Joksimović, Arsen Dedić, Ana Stanić, Dragan Brajović Braja..Interesantan naziv albuma ima i interesantno objašnjenje.\n- Želela sam da stavim katanac na sve lepe stvari i lepe događaje koji su mi se desili i da, jednostvano, sve to zaključam, da niko ne može da ih pokvari- rekla je za “Blic” Marijana Zlopaša.


Naslovna / Fudbal / Svet / Da li je ovim priznao grešku jer je napustio Evropu?\n2018-09-13 19:00 > 19:01\nBelgijanac je sve iznenadio kada je početkom godine napustio Atletiko i preselio se u Kinu.\nMnogi su tada govorili, kao i za sve njegove kolege, da je poleteo za novcem, umesto za zavidnom karijerom u jednom od najjačih klubova sveta.\nKarasko je tada zajedno sa Nikom Gaitanom prešao u Dalijan Jifang, i umesto da ga gledamo u Ligi šampiona, on igra samo u kineskoj Superligi. Došlo je vreme da njegov agent potvrdi da je Karasko zimus odbio Napoli.\n"Besmisleno je čuvati tajne u fudbalu i istina je da je postojalo interesovanje Napolija za njegove usluge. Na kraju je odabrano Kinu. Ubeđen sam da će pre ili kasnije igrati u Italiji, za Seriju A je suđeno da će rasti.\nNisam bazirao ovu informaciju isključivo na nadi, imam konkretne razloge da verujem da će Karasko igrati u Italiji u budućnosti", izjavi je agent belgijskog reprezentativca.\nDa li to znači da će naredni korak u karijeri Belgijanca biti Serija A, koja je dolaskom Ronalda postala atraktivna i primamljiva mnogim fudbalerima. Činjenica je da bi se fudbalski mnogo bolje razvijao u Evropi, ali je i isto tako tačno da su mnogi počeli novac da stavljaju na prvo mesto.\nMi bismo svakako želeli da ga vidimo u Evropi jer je na Mundijalu u Rusiji pokazao da zna da igra fudbal i da je mnogo dobar.\nPrethodna Džordan sleteo u Pariz


Šta vam je potrebno od dokumentacije da vratite PDV za stan? - Sve o novcu\nHome\tEdukonovac\tŠta vam je potrebno od dokumentacije da vratite PDV za stan?\nby Vesna Lapčić 26/12/2019\nNije retkost da kupci stanova ne znaju na šta sve imaju prava. Ukoliko neko kupuje svoju prvu nekretninu, odnosno nije bio vlasnik nepokretnosti od 1. jula 2006. godine ima pravo povraćaja PDV-a koji iznosi 10 odsto na neto vrednost nekretnine.\nKupac vraća PDV na površiunu koja iznosi najviše 40 kvadratnih metara, ali svaki član domaćinstva, koji takođe nije bio vlasnik nepokretnosti do tada, ima pravo povraćaja na još 15 kvadrata po članu.\nKupac, nakon što u potpunosti isplati kupoprodajnu cenu stana, od prodavca, za kog se podrazumeva da je privredno društvo, dobija potvrdu da je u celosti isplatio iznos. Zahtev za povraćaj PDV-a predaje se nadležnoj poreskoj upravi (obrazac RFN), a reč je obično o poreskoj upravi gde se nalazi sedište prodavca.\nPravilnik ne određuje rok za podnošenje zahteva za refundaciju PDV-a.\nOsim zahteva neophodno je priložiti i sledeće dokumente:\ndokaz o prebivalištu (lična karta ili prijava boravka)\noverena kopija ugovora o kupoprodaji\nračun ili drugi dokument koji služi kao račun o kupoprodaji stana u kojem je iskazana visina PDV-a\ndokaz da je ugovorena cena stana u potpunosti isplaćena – potvrda prodavca\noverena izjava kupca stana da kupuje prvi stan koja se daje na Obrascu IKPS PDV- Izjava kupca stana da kupuje prvi stan – izjava se overava kod notara\nPrema odredbi stava6. istog člana Pravilnika, ako kupac prvog stana zahteva refundaciju PDV i po osnovu člana, odnosno članova njegovog porodičnog domaćinstva, pored dokumenata iz stava5. ovog člana, dostavlja i:\n1. dokument kojim se potvrđuje da je fizičko lice po osnovu koga kupac prvog stana zahteva refundaciju PDV član porodičnog domaćinstva kupca prvog stana u skladu sa članom56a stav5. Zakona(npr. izvod iz matične knjige rođenih, izvod iz matične knjige venčanih i dr);\n2. dokaz o prebivalištu člana porodičnog domaćinstva(overena fotokopija lične karte ili potvrda o prebivalištu).\nZa svrhu ostvarivanja prava na refundaciju PDV po osnovu kupovine prvog stana u skladu sa članom 56a Zakona, članom porodičnog domaćinstva kupca prvog stana smatra se lice koje, između ostalog, ima isto prebivalište kao kupac prvog stana, nezavisno od adrese u Republici Srbiji na kojoj je to zajedničko prebivalište ostvareno.\nKopaonik biznis forum od 1. do 4. marta 2020.\nNosivi uređaji sve popularniji kod plaćanja – Holanđani lideri\nKako maloprodaje izdaju e-fakture javnom sektoru\nNova pravila prilikom registracije firme\nKako da organizujete budžet za kvalitetno letovanje u...\nAko ne primite sudski ili policijski poziv, nakon...\nKoliko novca je potrebno za opremanje stana?\nČuvajte se postprazničnih onlajn prevara


Održan ranojutarnji sastanak ''Dan poslovnih mogućnosti'' u hotelu ''Zira'' | PRspectiveRS\nPred sedamdesetak okupljenih, članova i posetilaca, razgovaralo se o načinima poslovnog umrežavanja u sistemu udruženja preduzetnika BNI. Vladimir Cerović, regionalni direktor, održao je drugi deo sastanka, koji je uobičajeno posvećen predstavljanju članova iz tri grupe preduzetnika i posetilaca, koji su došli da pronađu nove klijente. Proaktivnim učestvovanjem članova, razmenjivanjem informacija o uslugama koje nude, kontakata, preduzetnici su na radnom doručku, nastavili sa umrežavanjem i sklapanjem novih poslovnih mogućnosti.\nBNI Srbija, svake nedelje održava radne sastanke u vezi sa poslovnim umrežavanjem malih i srednjih preduzeća na teritoriji Srbije. Za više informacija pogledajte www.bni-serbia.com\nSva prava zadržana, originalni link objave je: http://www.prspective.rs/objave/prostor/odrzan-ranojutarnji-sastanak-dan-poslovnih-mogucnosti-u-hotelu-zira\nTagovi objave: bni bussines-networking-international radni-sastanak dan-poslovnih-mogucnosti umrezavanje preduzetnistvo


Večeras gledajte u nebo, kosmos nam je ponovo spremio spektakl - Politički.rs\nVečeras gledajte u nebo, kosmos nam je ponovo spremio spektakl\nI u noći pred nama gledaćemo u zvezde u iščekivanju pravog spektakla. Svake godine sredinom avgusta može se videti kiša meteora – kiša Perseida, odnosno meteorskih rojeva, koji dolaze iz pravca sazvežđa Persej, po kojem su dobili ime.\nJovan Aleksić iz Astronomskog društva „Ruđer Bošković“ kaže da su meteori prirodna pojava koja se lako vidi golim okom. Opservatorije služe da se gledaju nebeska tela slabog sjaja, koja ne mogu da se vide golim okom ili kada želimo da ih vidimo uvećane.\nKao što narodski naziv „zvezde padalice“ ilustruje, meteori preleću preko neba i da bismo ih videli ne moramo do opservatorije.\n„Ono što moramo, jeste da se izmestimo van gradske urbane sredine. U velikim gradovima, poput Beograda, vlada veliko svetlosno i atmosfersko zagađenje i zbog toga je teže videti meteore. U predelima sa manjim zagađenjem ljudi će mnogo bolje videti ovu pojavu“, ističe Aleksić.\nObjašnjavajući kako do ovakvih „kiša“ dolazi, Aleksić navodi da se oko Sunca kreće veliki broj malih tela – kometa, asteroida – koja se vremenom raspadaju. To su matična tela.\nU slučaju Perseida to je matična kometa, koja se još nije sasvim raspala.\n„Parčići koji otpadnu kreću se slobodno oko Sunca. Tokom godine, kako Zemlja takođe kruži oko Sunca, ona prolazi kroz takozvani ‘meteorski potok’, u kojem se nalaze ostaci matičnih tela, koji u vidu meteorskih kiša ulaze u atmosferu i sagorevaju“, objašnjava Aleksić.\nPojedine kiše meteora se dešavaju u određeno doba godine, jer tada Zemlja prolazi kroz „meteorski potok“.\nEvropska civilizacija je rođena na Đerdapu – novi zaključak, stara istraživanja\nNEZAPAMĆENA SCENA IZNAD SANKT-PETERBURGA: Ruski helikopter Mi-26 nosio Su-27\nZnakovi koji odaju da li ste zavisnik od seksa\nTags: KOSMOS METEOR ZVEZDE ZVEZDE MADALICE\nPrevious Patijarh Porfirije otvorio stranicu na Instagramu i odgovorio Krivokapiću\nNext Jedini pouzdan način da znate da li je žena doživela orgazam


Viktor Orban | Novosti.rs\nKO SU HUŠKAČI RATA U UKRAJINI? Orban tvrdi - Soroš je među njima! "Treba da odgovaraju!"\nORBAN trdi da postoje ljudi koji su zainteresovani da sukob što duže traje\n10. 06. 2022. u 20:16\nANDERSON: "Orban je rekao da zbog idiota Zelenskog neće da izgubi otadžbinu!" Sukob Mađarske i Ukrajine na vrhuncu\nSVE je započeo predsednik mađarskog parlamenta Laslo Kover.\n06. 06. 2022. u 15:02 >> 15:04\nHRVATI BESNI ZBOG ORBANOVE ODLUKE: "To ne dolazi u obzir, mora da padne i pašće"\nPREMIJER Hrvatske Andrej Plenković usprotivio se danas politici premijera Mađarske Viktora Orbana, prema kojoj će po povoljnijim cenama u Mađarskoj gorivo moći da toče samo oni sa mađarskim tablicama, rekavši da će ta odluka pasti.\n31. 05. 2022. u 19:16\n"MAĐARI, MIRNO SPAVAJTE" Orban: Poražen predlog Evropske komisije o zabrani korišćenja ruske nafte\nMAĐARSKI premijer Viktor Orban ocenio je da je "poražen predlog Evropske komisije o zabrani korišćenja ruske nafte u Mađarskoj".\n31. 05. 2022. u 16:06\nORBAN I NEHAMER PROTIV EMBARGA NA RUSKU NAFTU: Lideri Mađarske i Austrije optužuju Evropsku komisiju\nPREMIJER Mađarske Viktor Orban rekao je danas da evropski predlog o embargu na uvoz ruske nafte „nije dobar” i da kompromisa među zemljama članicama o šestom paketu sankcija još nema.\n30. 05. 2022. u 15:55\nUVEK SA RADOŠĆU DOLAZIM U BEOGRAD: Aniko Levai, supruga mađarskog premijera Orbana, o saradnji dveju zemalja, našem narodu, kulturi...\nU ZGRADU Nacionalnog plesnog teatra u Budimpešti, bez ikakvog vidljivog obezbeđenja i protokola, ušetala je sa prijateljima Aniko Levai, supruga premijera Viktora Orbana. Pravnica, majka petoro dece, humanitarac, "deklarisana" kuvarica i - veliki ljubitelj srpske kulture, sporta, pa i gastronomije. Ovog puta, pojavila se u "ulozi" gledaoca, privučena predstavom našeg Ansambla narodnih igara i pesama "Kolo" i njihovom predstavom "Sokolova pesma".\n21 "PRIZNALI STE KOSOVO BEZ REFERENDUMA I ZAKONA": Zaharova na Vidovdan žestoko odgovorila Britancima


Metro 9. put uspešno sertifikovan po najvišim standardima kvaliteta | Recepti i Kuvar online\nNaslovna Popularno Vesti Metro 9. put uspešno sertifikovan po najvišim standardima kvaliteta\nMetro 9. put uspešno sertifikovan po najvišim standardima kvaliteta\nBeograd, jun 2019. – METRO Cash & Carry Srbija deveti put za redom, uspešno je sertifikovan prema IFS Cash & Carry standardu koji pripada grupi GFSI najviših standarda iz bezbednosti hrane. Sertifikacijom su obuhvaćeni direkcija i svih devet veleprodajnih objekata.\nPrimenjujući ovaj standard, METRO pruža garanciju najvišeg kvaliteta svih prehrambenih proizvoda, sa posebnim osvrtom na bezbednost svežeg mesa, kao veoma osetljive i mikrobiološki lako kvarljive namirnice.\nProverom svih segmenata nabavke, transporta, prijema, skladištenja, dostave i prodaje prehrambenih proizvoda, utvrđen je visok nivo bezbednosti i kvaliteta istih, kao i visok nivo edukovanosti zaposlenih iz ovih oblasti. Kontinuirano se prate i implementiraju novi trendovi u okviru standarda vezanih za kvalitet i bezbednost hrane, i vrši se brzo i efikasno unapređenje proizvodnih procesa, obuka i edukacija zaposlenih.\nIFS Cash & Carry standard-verzija 2 proširena je zahtevom koji se odnosi na “Food fraud” i “Food defence”. U pitanju su zahtevi za uspostavljanje mera kako bi se sprečili namerni pokušaji kontaminacije prehrambenih proizvoda, neovlašćenog prisustva robe i ljudi, prevare sa hranom, bioterorizma i vandalizma infrastrukturnih delova i opreme koja može uticati na bezbednost hrane.\nZahvaljujući stručnom timu zaposlenih, koji stoje iza svih do sada uspešno završenih sertifikacija, kompanija nastavlja da prati trendove iz ove oblasti čime garantuje najbolji kvalitet i bezbednost proizvoda.\nSaopštenje za medije, Metro Cash & Carry Srbija\nPrethodni tekstČerviš – Gvozdena Živković\nSledeći tekstKolač sa višnjama – Verica Poznanović


* Prilikom obnove kuće sagradio sam dodatnih 45 kvadrata. Ove godine sam obavešten nezvanično da je zemljište na kome se nalazi porodična kuća predmet Agencije za restituciju, tj. da je podnet zahtev za vraćanje imovine. Mene zanima koje su moje mogućnosti i da li ja mogu da legalizujem objekat po novom Zakonu?\nAko ispunjavate prethodne uslove, u postupku ozakonjenja će vam nadležni organ zatražiti i dostavljanje odgovarajućeg prava na građevinskom zemljištu. Ako u tom momentu ne posedujete dokaz o odgovarajućem pravu, nadležni organ će ovo pitanje označiti kao prethodno i naložiti vam da pokrenete postupak za njegovo rešavanje. Po okončanju i rešavanju prethodnog pitanja, biće nastavljen dalji postupak ozakonjenja, u skladu sa Zakonom.\n* Šta će se desiti sa nama koji nemamo regulisano zemljište? U katastru se vodi da je zemlja državna. Kupio sam plac u selu Rakovica još 1976. godine, ali u katastru je zavedeno da je vlasnik Republika Srbija. Plaćam porez od kada je kuća izgrađena. Da li taj papir može biti dokaz za ozakonjenje? Šta mi je sve potrebno da bih legalizovao kuću? Ima mnogo komšija koji imaju isti problem.\nSituacija koju navodite nije prepreka za ozakonjenje objekta, s obzirom na to da je Zakonom propisano postupanje nadležnog organa kada naiđe na ovo pitanje. Pitanje rešavanja imovinsko-pravnih odnosa na građevinskom zemljištu uređeno je članom 10 Zakona i u vašoj situaciji, nadležni organ će prekinuti postupak ozakonjenja do rešenja prethodnog pitanja i dostavljanja odgovarajućeg prava na građevinskom zemljištu.\n* Notar u Mladenovcu neće da overi ugovor o prodaji stana u zgradi, zbog toga što u listu nepokretnosti piše da objekat ima privremenu upotrebnu dozvolu. Služba za katastar nepokretnosti Mladenovac traži da se pribavi upotrebna dozvola, a ne privremena upotrebna dozvola. Odeljenje za komunalne, građevinske i urbanističke poslove Mladenovac tvrdi da nema zakonske mogućnosti po Zakonu o ozakonjenju objekata da od privremene upotrebne dozvole izda upotrebnu dozvolu. Prema današnjem kursu valuta, taksa za rešenje za privremenu upotrebnu dozvolu je plaćena u iznosu od 94.316,40 dinara, u februaru 2003. godine. Predmet za ovaj slučaj se vodi u Gradskom sekretarijatu za legalizaciju objekata pod brojem XXI-15 351.21-9944/2010, na ime Stojković Zorica. ZASTUPNIK: Dragiša Gajić\nU skladu sa Zakonom, predmet ozakonjenja nije objekat za koji je izdata privremena građevinska dozvola, već se upotrebna dozvola ishoduje u redovnom postupku, pred organom koji je izdao privremenu građevinsku dozvolu.Nadležni organ za izdavanje upotrebne dozvole dužan je da izda rešenje o upotrebnoj dozvoli po zahtevu vlasnika objekta.\n* Hteo sam da legalizujem letnju kuhinju i garažu koja je sagrađena 1985. godine uz postojeću kuću. Letnja kuhinja ima oko 50 m2 i garažu sa prostorijom za drva oko 25 m2. Predao sam zahtev uz plaćanje takse 2013. godine i od toga se nisam pomerio. Dobio sam upozorenje da, ako ne nastavim sa legalizacijom, da će smatrati da sam odustao. Datum je prošao i ja sad ne znam dokle sam stao. Da li ja mogu da pokrenem legalizaciju po novom Zakonu. Šta mi je sve potrebno i koliko će to koštati?\nUkoliko od nadležnog organa niste dobili rešenje kojim se vaš zahtev za legalizaciju odbija, postupak legalizacije koji ste započeli biće nastavljen u skladu sa odredbama Zakona o ozakonjenju.\n* Uz saglasnost vlasnika, na već postojećoj (i uknjiženjoj kući) sam dogradio sprat po uslovima ugovora koji su potpisali svi vlasnici nepokretnosti. Šta mi treba za legalizaciju?\nAko u ranijem periodu niste podneli zahtev za legalizaciju, onda će vaš objekat biti evidentiran u skladu sa Zakonom, a nadležni organ će vam uputiti obaveštenje o vrsti dokumentacije koju morate dostaviti, zavisno od klase objekta.\n* Živim na poslednjem spratu zgrade tj. na preuređenom tavanskom prostoru. Imam sve potpise od stanara da su saglasni da mogu da adaptiram tavanski prostor u stan. Kako mogu da legalizujem tavanski prostor i koja dokumentacija mi je potrebna?\n* Živim u kući izgrađenoj na privatnom zemljištu 2009. godine. Od tada nisam ništa predavao vezano za legalizaciju. Onda je stupio na snagu ovaj Zakon, i sad me samo interesuje da li da čekam građevinske inspektore da dođu kod mene da bi se uopšte pokrenuo prces privatizacije, ili ja treba da idem u opštinu da prijavim objekat za legalizaciju?\nU navedenoj situaciji, vaš objekat će biti popisan i evidentiran u skladu sa Zakonom, a postupak ozakonjenja će biti pokrenut po službenoj dužnosti.\n* Živim u stanu koji nije legalizovan. Izgrađen je pre 10 godina u sklopu nadziđivanja zgrade. Sprat ispod je legalizivan, ima građevinsku i upotrebnu dozvolu. Šta je potrebno da bih mogao da legalizujem stan u kom živim? U istoj zgradi imam podrum koji sam renovirao i napravio stan. Taj stan se i dalje vodi kao podrum. Šta je potrebno uraditi da bi se on vodio kao stan?\nSvi delovi zgrade koji su izgrađeni bez građevinske dozvole jesu predmet ozakonjenja, a nadležni organ će, po sprovedenom postupku utvrditi mogućnost ozakonjenja u konkretnom slučaju.\n* Vlasnik sam parcele sa još tri suvlasnika. Parcela je fizički podeljena i treba mi saglasnost svih suvlasnika do čega ne mogu doći. Objekat se nalazi na mom delu parcele lično sam ga gradio sa svojim sredstvima. Niko nije osporavao gradnju objekta, pa me zanima da li to mogu bez potpisa suvlasnika parcele da ozakonim svoju kuću?\nSituacija koju navodite propisana je u članu 10 st. 6 i 7 Zakona i nadležni organ će je utvrditi u toku postupka ozakonjenja.\n* Ukoliko je za moj stan upisano pravo svojine, u skladu sa Zakonom o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole ("Sl. glasnik RS", br. 25/2013 i 145/2014), i za to posedujem rešenje izdato od RGZ, šta treba da dostavim sekretarijatu za legalizaciju da bi se završio postupak legalizacije koji je započet još 2010. godine?\nU skladu sa Zakonom, morate podneti zahtev za ozakonjenje u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu Zakona i dostaviti rešenje katstra o upisu prava svojine, kao i dokaz o odgovarajućem pravu na zemljištu na kome je predmetni objekat izgrađen, a po pozivu nadležnog organa platiti taksu za ozakonjenje. Po izvršenoj uplati takse za ozakonjenje, nadležni organ će doneti rešenje o ozakonjenju, a u daljem postupku, po službenoj dužnosti - po pravnosnažnosti rešenja o ozakonjenju - dostaviti to rešenje katastru, koji će upisati parvo svojine na objektu, bez bilo kakavih tereta.\nIzvor: Vebsajt Novosti, 18.03.2016.


VAJDA: Novak se vratio na vrhunski nivo, sve je bliži Federeru i Nadalu | Ekspres.net\nVAJDA: Novak se vratio na vrhunski nivo, sve je bliži Federeru i Nadalu\nTrener Novaka Đokovića, Marijan Vajda, izjavio je da srpski as nije daleko od rekorda Rodžera Federera po broju grend slem titula i da misli da bi mogao da ga nadmaši. Slovački stručnjak kao ključnu stvar označio je i mentalnu snagu trenutno trećeg igrača sveta, za koga je siguran da se vratio na vrhunski nivo.\nĐoković je pobedio Del Potra sa 6:3, 7:6 (7:4), 6:3 i stigao do 14. grend slema u karijeri, po čemu su ispred njega samo Rafael Nadal (17) i Rodžer Federer (20)\n“Da ste me pitali pre nekoliko godina, rekao bih da su Federer i Nadal predaleko ispred Đokovića, ali sve im je bliži”, rekao je Vajda.\nVajda je priznao da mu je teško palo finale protiv Del Potra.\n“Emocionalno, u poređenju sa Vimbldonom (gde je Đoković pobedio u julu ove godine), za mene je važnije da pobedim ovde. Đoković je ovde uvek igrao najbolje, ali je samo dva puta uspeo da osvoji trofej (2011, 2015). Bilo je tu raznih faktora koji su uticali, publika, vreme, kiša, vlaga… Đoković voli Vimbldon, ali na ovom terenu stvarno morate da se dokazujete”, ističe Vajda.\nZa finalni meč je istakao da je Đoković bio fizički veoma spreman, kao i da su mu udarci bili na visokom nivou.\n“Đoković je na početku, u prvih nekoliko rundi, imao neke teške mečeve, ali je uspeo da dođe do pobede jer je bio najbolji kada je to bilo najpotrebnije. Forhend mu je zaista odličan i tim udarcem je diktirao tempo”, kazao je Vajda.\nSlovački stručnjak kao ključnu stvar označio je i mentalnu snagu trenutno trećeg igrača sveta.\n“Psihički nije padao ni u jednom trenutku jer je imao cilj. Vratio se na vrhunski nivo”, zaključio je on.\nTags FedererMarijan VajdaNadalNovak Đokovićsporttenis\nFEDERER O RIVALSTVU SA ĐOKOVIĆEM: “Uvek je bilo u senci rivalstva koje sam imao sa Rafom” FEDERER O NOVAKOVOJ IGRI: “I dalje ne igra onaj stari, najbolji tenis” VELIKI RIVALI NA ISTOJ STRANI MREŽE: Đoković i Federer zajedno u dublu FEDERER: Dok je Novak na turniru, ne razmišljam o 100. tituli


NBA-lista-15-najboljih-trenera-u-istoriji. | Sport | Košarka\n19. May, 20:45\nOni su najbolji u istoriji - lista 15 najvećih NBA trenera! Jedno ime je razbjesnilo navijače, a poznato je i zašto! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nOni su najbolji u istoriji - lista 15 najvećih NBA trenera! Jedno ime je razbjesnilo navijače, a poznato je i zašto!\n09.02.2022. / 17:37\nAutor Nemanja Stanojčić 09.02.2022. / 17:37\nNBA liga je objavila listu od 15 najboljih trenera svih vremena. Na njoj se nalazi i jedno ime koje se nije dopalo ljubiteljima košarke...\nU čast 75. godišnjice NBA lige, prvo je objavljena lista od 75 najboljih košarkaša. Očekivano, ta lista je podigla dosta prašine, poput recimo odluke da se na njoj ne nađe Klej Tompson.\nA, sada su iz najjače košarkaške lige na svijetu objavili novu listu - 15 najboljih trenera u istoriji lige. Na njoj su i četvorica aktivnih trenera, a jedno ime je izazvalo polemiku.\nListu je napravila komisija od 43 sadašnja i bivša glavna trenera u saradnji sa Nacionalnim udruženjem košarkaških trenera koju predvodi Rik Karlajl.\nOvako izgleda lista: Red Ojerbah, Leri Braun, Čak Dejli, Red Holcman, Fil Džekson, Kej Si Džouns, Stiv Ker, Don Nelson, Greg Popovič, Džek Remzi, Pet Rajli, Dok Rivers, Džeri Sloun, Erik Spoelstra i Leni Vilkins.\nKada je lista objavljena u javnosti, navijači su se "uhvatili" za jedno ime - Dok Rivers. Najveće reakcije su bile na to što je on među 15 najvećih. On je osvojio titulu sa Bostonom 2008. godine, ali je u isto vrijeme i jedini trener u istoriji koji je tri puta prokockao vođstvo od 3:1 u plej-of serijama. Prvi put sa Orlandom 2003. godine, pa sa Klipersima 2015. i onda opet sa Klipersima 2020. godine kada ih je eliminisao Nikola Jokić sa Denverom. Nedugo poslije toga je Rivers dobio otkaz, pa je preuzeo Filadelfiju.\n"Od 30 sadašnjih i 13 bivših NBA trenera je zatraženo da izaberu 15 najvećih bez rangiranja", navodi se u saopštenju.\nInače, oni nisu mogli da glasaju za sebe, a pored svih 30 trenera koji su trenutno na klupama najjačih timova glasale su i legende poput Rudija Tomljanovića, Bila Rasela, Peta Rajlija, Hubija Brauna, Fila Džeksona...\nBogdan dobija strašnu konkurenciji u Atlanti: Imaće sa kim da priča srpski, ali biće pakleno da se izbori za minute!


Sutra se završava još jedna sezona „Centralnog dnevnika“ Face TV: Nakon projekta iz Amerike mladima smo probudili taj malo uspavani bosanski identitet - Zenicablog\nSutra se završava još jedna sezona „Centralnog dnevnika“ Face TV: Nakon projekta iz Amerike mladima smo probudili taj malo uspavani bosanski identitet – „Centralni dnevnik“ Face TV-a, informativna emisija sa najdužom tradicijom u regiji i Evropi, koja je povjerenje miliona gledatelja u BiH i zemljama bivše države zaslužila neposrednim i objektivnim izvještavanjem kroz jedinstven format, u subotu, 9. juna privodi kraju još jednu sezonu.\n– To je zaista bio poduhvat. Kako tehnički, tako i producentski. Ogromni su to troškovi produkcije, honorara, iznajmljivanja ekipe i tehnike, rasvjete, transporta, hotela, smještaja. Zadovoljan sam jer smo ostvarili programski cilj koji smo zacrtali. Producirali smo projekat koji niko nikada nije, i koji možemo samo mi. Spojili smo ljude u Americi, krenule su akcije od dijaspore prema matici, mladima smo sigurno probudili taj malo uspavani bosanski identitet- kaže autor „Centralnog dnevnika“ Senad Hadžifejzović.\n– Od septembra počinje sa prikazivanjem predizborni CD i predizborni program Facea koji uključuje i Face to Face, Izađi i bori se i Face to Face Plus. Ranijih godina, do sada čak četiri puta, imali smo CD svaki dan uživo, 30 pa i 40 dana prije izbora. Razmišljam da ove godine to isto uradimo, da svaki dan emitujemo CD prije izbora, sve do izbora i u izbornoj noći. Još to neću objaviti, neka politika malo brine od septembra- najavljuje Hadžifejzović.\nTagoviamerika bih bosanski identitet centralni dnevnik dnevnik face to face face tv ljudi mladi sad saradnja senad hadzifejzovic zenica


BIĆE I ZADRUGE ŠEST!? Učesnici se izlanuli, produkciji će DEBELO naplatiti ulazak u novu sezonu! - Informer Ad\nNa samom početku aktuelne sezone najavljeno je da će ovo biti poslednja sezona rijaliti šou programa Zadruga, međutim interesovanje je toliko veliko da se se, po svemu sudeći, čelnici televizije Pink ipak predomislili!\nVerni pratioci rijaliti šou-programa "Zadruga" sa negodovanjem dočekali obaveštenje da će peta sezona ovog TV formata biti poslednja, ispostavilo se da nemaju razloga za brigu.\nNaime, kaskader Uroš Ćertić je u jednom od intervjua između redova poručio da će se naći na imanju u Šimanovcima od septembra, a nije iskulječeno da bi se u Zadruzi pojavio sa nanogicom:\n- Mogao bih da budem prvi učesnik sa nanogicom, registruje se da živim u Šimanovcima - kazao je Uroš nedavno.\nDa postoji plan za ulazak u šestu sezonu dodatno je potvrdio Karađorđe Subotić.\nNaime, prilikom davanja intervjua za Informer, nekadašnji učesnik rijalitija i "Zadruge" je obelodanio da je dobio poziv od televizije "Pink", te da se ne dvoumi oko prihvatanja istog.\n- Dobio sam ponudu i prihvatiću je! - istakao je Karađorđe.\nTakođe, još u februaru Informer je došao do saznanja da će u Zadrugu 6 ući i Dalila Dragojević:\nOna će posle finala "Zadruge 5" biti kratko "na slobodi", a zatim će se u septembru vratiti na luksuzno imanje u Šimanovcima.\n- Produkcija već potpisuje ugovore za "Zadrugu 6" sa ključnim rijaliti igračima iz ove sezone. Žele da ih na vreme rezervišu kako bi osigurali gledanosti i u narednoj sezoni. Pošto se ove godine priča vrti oko Dalile, koja je pred kamerama prevarila muža Dejana sa Filipom Carom, prvo su pregovarali s njom - rekao je tada izvor Informera blizak produkciji i dodao:\n- Dalila je u ovu sezonu ušla za 1.500 evra nedeljno. Tokom jednog od njenih nervnih slomova, posle svađe sa Filipom, tražila je da napusti rijaliti. Tad je ponovo pregovarala sa produkcijom i pristala je da se vrati za 2.000 evra nedeljno. Za narednu sezonu digla je cenu za još 500 evra, pa će za deset meseci ukupno zaraditi 100.000 evra!\nOsim njih dvojice još uvek nije poznato ko će se od septembra naći na imanju u Šimanovcima, ali publika, po svemu sudeći, uvek može da računa na pevača Lepog Miću.\nVIP Uroš Ćertić Karađorđe Subotić Dalila Dragojević džet set zadruga 5\nDALILA UCENILA PRODUKCIJU Napustiću rijaliti ako ne bude kako želim (VIDEO)\nDALILA PROGOVORILA O VRADŽBINAMA! Isplivao tajni razgovor sa njim - šapuću, ali sve se čuje! (VIDEO)\nDALILA ISKOPIRALA DEJANOVU DEVOJKU! Dragojevićka u istom izdanju kao Aleks - društvene mreže se usijale od komentara (VIDEO)


Kako prepoznati i lečiti nedostatak vitamina D? - Zdrava i lepa\nzdravlje 09/03/2020 0 ZdravaLepaDR\nbolovi u zglobovima, imunitet, nedostatak vitamina d, štitna žlezda, zdrav život\nVitamin D (tzv. sunčev vitamin) ima svoje receptore u skoro svim našim ćelijama. On reguliše metabolizam kalcijuma i fosfora u telu. Donekle utiče na zadržavanje minerala u tkivima. Njegov deficit nije nimalo bezazlen. Osim što ćete pogoršati kvalitet kostiju i zuba, nedostatak vitamina D uticaće na još dosta procesa u organizmu. Između ostalog povećaće šanse za mnoge autoimune bolesti.\nZanimljivo je da ovaj vitamin deluje na 36 organa!\nA jeste li znali da deficit D vitamina u telu povećava verovatnoću smrtnosti za čak 26 posto?\nNjegov nedostatak kod odojčadi uzrokuje meke kosti, kasni rast zuba i rahitis. Svaka baka će vam ispričati kako su u njenoj mladosti svi za bolje zdravlje svakodnevno pili riblje ulje na kašičicu.\nStručnjaci procenjuju da bar milijarda ljudi na svetu pati od manjka vitamina D!\nSunčajte se bar 15 minuta dnevno! 7-dehidroholesterol koji se stvara u vašoj koži pod uticajem sunčevog zračenja pretvara se u vitamin D.\nU nastavku teksta pročitajte zašto je važno unositi dovoljne količine vitamina D u organizam. Otkrijte kako nadoknaditi njegov deficit i kojim se to namirnicama krije. Sastavili smo spisak simptoma koji će ukazati na nedostatak vitamina D i savete za prirodno lečenje….\nZašto je vitamin D toliko važan našem organizmu\nZnačaj „sunčevog vitamina“\nNedostatak vitamina D – loš kvalitet kostiju i osteoporoza\nSenilna osteoporoza u starosti\nU kojim namirnicama ima vitamina D\nEvo i okvirno cena suplemenata vitamina D\nNedostatak vitamina D u trudnoći i autizam kod dece\nPazite da ne preterate sa unosom\nNedostatak vitamina D zašto se javlja\nNedostatak vitamina D kod dece i beba\nNedostatak vitamina D u trudnoći rizičan je za dete\nMoje iskustvo – manjak vitamina D i depresija\nSigurno ste čuli da osobe koje žive u severnim krajevima pate od nedostatka vitamina D zbog nedovoljnog izlaganja sunčevoj svetlosti. Ovo je jedan od načina da se on sintetizuje u telu. Drugi način je da se unese putem ishrane (riblje ulje, jaja, puter…).\nVitamin D spada u liposolubilne vitamine (kao i A,E i K), što znači da je topiv u mastima. To isto tako znači da treba biti obazriv sa upotrebom njegovih suplemenata jer lako može doći do suficita. Višak se stvara jer on ne izlučuje iz organizma već se deponuje (hipervitaminoza).\nD vitamin se prerađuje u aktivni oblik u jetri i bubrezima. Značajan je jer povećava apsorpciju kalcijuma i fosfata u crevima.\nVažan je za metabolizam kalcijuma i fosfora u telu njegov deficit je poguban za kosti. Kada se ovi vitamini ne deponuju pravilno kosti i zubi nisu dovoljno čvrsti. Jedna od ozbiljnih posledica deficita vitamina D je rahitis (razmekšavanje i slabljenje kostiju) kod dece.\nNjegov nedostatak povećava šanse za začepljenje krvnih sudova\nD vitamin omogućuje kiseoniku i krvi da dođe do ruku i nogu te je prevencija za bolesti perifernih arterija\nKod odraslih osoba usled deficita javlja se osteomalacija (slabe i mekane kosti).\nKod osoba koje pate od dijabetesa manjak vitamina D negativno utiče na lučenje insulina i glukoznu toleranciju.\nVitamin D i štitna žlezda su isto povezani. Smatra se da je nedostatak može da izazove niz autoimunih bolesti (Hašimoto sindrom, multipla skleroza, artritis…).\nUtiče na plodnost i libido\nNedostatak vitamina D pogoršava simptome osteoporoze.\nBitan je za rad mišića i nervnog sistema. Serotonin, hormon sreće je stimulisan upravo ovim vitaminom.\nSmanjuje rizik od nastanka raka dojke, tumora prostate i debelog creva.\nDokazano je da smanjuje propadanje moždanih ćelija kod osoba starije dobi.\nOsteoporoza predstavlja jednu od najčešćih metaboličkih poremećaja kostiju. Nastaje kao posledica smanjenja koštane mase, odnosno gustine. Faktori rizika su: starenje, genetski faktori, nedostatak vitamina D, određeni lekovi, nivo hormona – npr. nedostatak estrogena itd.\nSmatra se da ova progresivna bolest pogađa svaku desetu osobu na planeti. Ona započinje svoj progres podmuklo, bez vidljivih simptoma. Uglavnom je pri znak uzbune prelom kosti.\nMaksimalna koštana gustina dostiže se u tridesetoj godini života. Nakon toga ona se postepeno smanjuje. Oseoporoza najčešće pogađa žene u menopauzi zbog prestanka lučenja estrogena.\nKod osoba starijih od 70 godina najčešće se javlja tzv. senilna osteoporoza usled nedostatka vitamina D.\nUgrožene grupe stanovništva kojima se preporučuje uzimanje preparata K2D3 su svi oni stariji od 65 godina. Takođe, žene u postmenopauzi i muškarci u andropauzi (65-70 god) se moraju redovno kontrolisati.\nU ugrožene grupe spadaju i žene u reproduktivnom periodu ako im je menstruacija kasnila duže od 6 meseci. Kontrolisati se trebaju i osobe kojima je potrebna glikokortikoidna terapija.\nPostoje i bolesti koji direktno utiču na gustinu kostiju i kvalitet skeleta. Tada se kao posledica javlja deficit vitamina D. Tako da se i tad preporučuju preventivni pregledi.\nDa biste proverili gustinu kostiju uradite osteodenzitometriju ( merenje koštane gustine). Pregled traje oko 5 minuta, a zračenje je minimalno.\nEvo i jedne kraće liste prirodnih izvora . Namirnice bogate vitaminom D su:\nmasne ribe (losos, sardine, haringe, tunjevina i skuša)\nzeleno povrće (kelj, brokoli…)\nPitate se kako se opredeliti za određeni vitamin D, odnosno konkretnu kombinaciju vitamina?\nUkoliko se opredelite za suplementaciju, odnosno u ovom slučaju „sunce u tableti“ znajte da postoje njegova dva oblika:\nVitamin D3 (kolekalciferol) – ako nameravate uzimati vitaminske dodatke ishrani savetujemo vam da se opredelite za ovaj oblik. Njega telo najlakše iskorišćava (npr. D2 se iskorišćava čak za 25 posto manje).\nNatural Wealth Vitamin D 400 IU (100 tableta) = 1190 din.\nSolgar tablete D3 400 IU ulja riblje jetre (100 kapsula) = 1050 din.\nTerranova vitamin D3 2000 IU je nešto skuplji, za 50 kapsula cena je 1700 din. D3 za decu (400IU) košta oko 1200 dinara (50 kapsula).\nSuplementi vitamina D3 Aleksandar MN Optimum 30 kapsula D3 2000IU je 1000 din.\nVitamin D3 za razvoj kostiju kod dece Evital Baby Guard 40 kapsula = 500 din.\nStrong Nature vitamin D3 2000 IU 30 kapsula = 450 din.\nVitamin D u oralnom spreju Jamieson 1000 IU od 58 ml. košta oko 1500 din.\nVitamin D u kesicama Aleksandar MN Optimum D3 400 IU 20 kesica je 570 dinara.\nKombinacija kalcijuma i d3 za sprečavanje gubitka koštane mase\nTerranova tablete K2D3 complex 1000 IU košta 2350 din.\nBiofar K2D3 u kesicama 14 kesica = 540 dinara.\nKada pričamo o vitaminima podrazumevane preporučene dnevne doze su one koje se unose kao prevencija bolestima. Dakle,ukoliko se ne unose dovoljne doze može doći do raznih nepovoljnih zdravstvenih stanja.\nPreporučena dnevna doza D vitamina iznosi 200 do 400IU (jedna do dve kapi).\nZapamtite! Velike količine su otrovne te poštujte preporučene doze.\nUvek ga treba kombinovati sa vitaminom A\nPostoje i studije koje su u vezu dovele nedostatak vitamina D u materici sa autizmom. Nizak nivo u trudnoći može znatno povećati šanse da dete oboli od autizma. Dokazano je da deficit D vitamina povećava šanse da dete oboli od autizma za čak 260 posto.\nJeste li znali da deca sa autizmom imaju povećane potrebe za određenim vitaminima i mineralima? Studije su pokazale da autistična deca imaju povećano oksidativno oštećenje. Njima se u terapiju uvodi folna kiselina, B3 i veće doze vitamina C. Najveća poboljšanja su primećena kod uvođenja B6 sa magnezijumom. Ova istraživanja su zasnovana na placebo kontrolisanim vitaminskim eksperimentima.\nPreviše vitamina D može samo da vam našteti. Zato ne preterujte sa suplementima. Suficit može oštetiti bubrege, ali izazvati i simptome trovanja kao što su malaksalost, mučnina i povraćanje.Morate imati na umu da postoje i faktori koji otežavaju njegovu razgradnju u telu.\nUzimanje lekova za razgradnju holesterola,\nStanovnici Finske imaju manjak sunčevih dana, a žitelji Grenlanda višak!\nNaučnici su utvrdili da loše raspoloženje nije uzrokovano samo tmurnim danima i nedostatkom osunčavanja. Isto tako ukoliko imate višak sunčanih dana to dovodi do nesanice i lošeg raspoloženja. Statistike su pokazale da je stopa samoubistava na Grenlandu veća upravo u letnjim mesecima. U severnim predelima gde sunce ne zalazi od kraja aprila do kraja avgusta situacija je najkritičnija. Naučnici pretpostavljaju da je problem u neravnoteži serotonina. Takođe, neophodno je priuštiti sebi dovoljno sna da bi se održao regularan cirkadijalni ritam.\nUkoliko se nedovoljno izlažete suncu\nUkoliko ne jedete hranu bogatu vitaminom D\nUsled nepravilnog rada nekih organa. Ukoliko imate problema sa želucem to npr. može uticati na iskoristljivost vitamina. Isto tako bolesti bubrega i jetre mogu dovesti do toga da se vitamin D ne iskorištava kako treba.\nVitamin D je rastvorljiv u mastima te njegova apsorbcija može biti narušena usled nekog poremećaja koji utiče na tu apsorbciju (npr. cistična fibroza).\nUsled upotrebe lekova koji ubrzavaju metabolizam vitamina D i na taj način snižavaju njegovu apsorbciju (npr. antiepileptici).\nNedostatak vitamina D i gojaznost su u vezi jer je kod gojaznih osoba povećano njegovo zadržavanje. Na taj način je otežano njegovo otpuštanje u cirkulaciju.\nSmanjene aktivnosti paratiroidnog hormona\nManjak sunčevog vitamina javlja se dakle zbog nedovoljnog unosa, ali i nepravilne (smanjene) apsorbcije. Isto tako nedostatak vitamina D u organizmu se može javiti zbog abnormalnog metabolizma i otpornosti na delotvornost ovog vitamina.\nRizične grupe su starije osobe, kao i svi oni koji se ne hrane raznoliko i ne izlažu dovoljno sunčevoj svetlosti. Čak i ljudi koji dosta vremena provode napolju a telo im je prekriveno odećom mogu patiti od njegovog nedostatka.\nRetko je, ali ipak moguće, da mali unos kalcijuma utiče na to da se javi nedostatak vitamina D.\nSimptomi nedostatka vitamina D su najčešće:\npojačano znojenje glave\nbol u kostima i zglobovima, kao i česti prelomi\nloš kvalitet zuba\npovećava rizik od parodentoze\nzapaljenja creva i ostale bolesti digestivnog trakta\npovećana šansa za alergije\nUkoliko sumnjate na nedostatak vitamina D uradite analize krvi. Uzorak krvi se uzima iz vene, ne zahteva se posebna priprema pre odlaska u laboratoriju.\nMožete konzumiratu riblje ulje! Naša preporuka je ulje jetre bakalara koje pored omega 3 masnih kiselina sadrži i vitamin A i D. Njega možete kupiti u gotovo svakoj apoteci, njačešće u vidu perlica. Riblje perlice sa vitaminima A i D proizvođača Lifeline koštaju 340 dinara (30 mekih perlica).\nKao dodatak ishrani možete ga koristiti u obliku raznih suplemenata. Izbor je zaista velik (vitamin D3 kapi i tablete za odrasle, nekada se kombinuje sa vitaminima A i D, nekada sa beta-karotenom…).\nNakon porođaja bebama se preporučuje da piju kombinaciju vitamina A i D za pravilan razvoj kostiju. U poslednje vreme to su uglavnom vigantol i AD kapi.\nČak i ako je beba rođena u zimskim mesecima preporučuje se da se ona već nakom par dana iznese napolje na svetlost. Ušuškajte svog mališana i izvedite ga na svež vazduh i lekovitu sunčevu svetlost. Ako vam se to čini kao isuviše drastičan korak za tako maloi krhko biće, držite bebu u naručju tik do prozora. I na ovaj način možete izbeći nedostatak vitamina D kod beba.\nVitamina D za bebe u toku razvoja u stomaku je izuzetno bitan za zdravlje kostiju i njihov pravilan rast. Njegov nedostatak povećava šanse za rahitis kod dece. On utiče i na imunološki sistem, kao i na težinu deteta pri porođaju.\nIsto tako, vitamin D za zube je od izuzetne važnosti.\nU vitaminskim dodacima za trudnice (prenatalne tablete) količina D vitamina je mala te je potrebno izlagati se suncu i uzimati i hranu koja njime obiluje. Ako imate blagi oblik nedostatka verovatno nećete primetiti simptome. Ali zato imajte na umu da defiit može oštetiti detetov imunitet. Zato kada budete proverali krvnu sliku uradite i analize seruma 25(OH) D – oblika vitamina D koji se nalazi u krvi.\nNisam ni sumnjala da imam manjak nekih vitamina u krvi dok me lekari nisu uputili na redovne analize. Preselila sam se u Norvešku pre nekoliko meseci. Kako ovde nema mnogo sunčanih dana u godini oni redovno proveravaju nivo ovog hormona u krvi.\nPrimetila sam da se loše osećam, sumnjala sam na depresiju i anksioznost zbog promene sredine. Iako i inače patim od fibromialgije sad su se simptomi dosta pogoršali. Nakon pregleda ustanovljeno je da imam jako malu količinu vitamina D u krvi i da je neophodno da ga unosim putem suplemenata.\nLekar mi je takođe preporučio da pijem ulje ajkuline jetre i da što više vremena provodim na svežem vazduhu. Pomogle su mi ove preporuke i osećam se mnogo bolje.\nManjak vitamina D, iako deluje bezazleno, može biti uzročnik mnogih zdravstvenih problema. Problem sa deficitom uglavnom imaju ljudi koji se ne izlažu suncu dovoljno. Mada uzrok može biti i genetske prirode i loša ishrana.\nAko vas je zainteresovao ovaj tekst počitajte i kako nadoknaditi nedostatak kalijuma ishranom…


Crna Gora ima svog predstavnika u TOP 10 – Pobjednički tekst Tare Miranović – Ekološki pokret Ozon\nCrna Gora ima svog predstavnika u TOP 10 – Pobjednički tekst Tare Miranović Reviewed by Momizat on jul 07 . Nažalost, ne možemo da obradujemo Crnogorce pričom o dobrom plasmanu nekog našeg sportiste. Riječ je o plasmanu koji brine. Pljevlja su već godinama na listi Nažalost, ne možemo da obradujemo Crnogorce pričom o dobrom plasmanu nekog našeg sportiste. Riječ je o plasmanu koji brine. Pljevlja su već godinama na listi Rating: 0\nYou Are Here: Home » Mali veliki ekolozi » Crna Gora ima svog predstavnika u TOP 10 – Pobjednički tekst Tare Miranović\nPosted by: aleksandar Posted date: jul 07, 2020 In: Mali veliki ekolozi, Slajdovi | comment : 0\nNestaju lišajevi sa stabala u gradskom parku u Baru, foto:autor teksta\nPrvi put sam prije nekoliko godina sa pažnjom slušala priču o zagađenju kada sam čula u školi da je u Baru nekoliko sedmica bila povećana koncentracija PM 10 čestica u vazduhu. Međutim, kao i mnogi drugi, zaboravila sam na to. Nedavno je moju pažnju privukla izjava profesorice biologije da “nestaju lišajevi sa stabala u gradskom parku”.\nKako znam da su lišajevi najbolji indikatori kvaliteta vazduha (odumiru nakon što količina štetnih materija postane toksična, jer nemaju mogućnost izlučivanja takvih materija iz tijela), odlučila sam da posvetim pažnju pitanju zagađenja vazduha u Baru i Crnoj Gori. Listajući mjesečne izvještaje Agencije za zaštitu životne sredine Crne Gore za period 2015– 2019.godine, donijela sam nekoliko zaključaka:\n- Bar se povremeno suočava sa problemom zagađenja vazduha, a naročito je to bilo par mjeseci tokom 2015. i 2016. godine kada je bila povećana koncentracija čestica PM 10 i PM2.5;\n- Nestanak lišajeva sa stabala u gradskom parku vjerovatno nagovještava da će neka nova mjerenja zagađenosti da ukažu na pogoršanje kvaliteta vazduha u Baru;\n- Pljevlja imaju najveću stopu zagađenja vazduha u CG;\n- Nije dovoljno samo da čujemo podatak da je u Pljevljima zabilježeno povećano zagađenje u trajanju od 20 ili 25 dana na mjesečnom nivou, već treba da obratimo pažnju na intenzitet tog zagađenja. Uvidom u pomenute izvještaje se uočava da je intenzitet zagađenja određenim danima i do osam puta veći od dozvoljenog .\nSrednje dnevne vrijednosti suspendovanih čestica PM10, Pljevlja, decembar 2018.\n- cilj 11 – “Održivi gradovi i zajednice”, gdje se govori o smanjenju zagađenja i obezbjeđivanju kvaliteta vazduha.\n- Nepogodne vremenske prilike u pljevaljskoj kotlini i odsustvo vjetra i padavina,\n- prisustvo industrijskih kapaciteta (termoelektrana i rudnik uglja),\n- korišćenje čvrstih goriva za grijanje domaćinstava i kolektivnih prostorija.\nIz Instituta za javno zdravlje CG upozoravaju da zagađenje vazduha predstavlja jedan od najznačajnijih rizika po zdravlje koji ugrožava sve kategorije stanovništva.\nDa li je Crna Gora zaista ekološka država ili je to još uvijek samo deklarativno?\nKoji je najzagađeniji grad u Crnoj Gori?\nDa li ste zabrinuti za stanje životne sredine u Baru?\nDa li se u javnosti dovoljno govori o problemima zagađenja životne sredine?\nTekst je nagrađen prvim mjestom u kategoriji 16-19 godina na nacionalnom konkursu „Mladi ekoreporteri“.\nTotal Visit: 2775850


Asocijacija Medija domacin ENPA skupstine\nKako sto bolje pisati o ekonomskim temama\nHrvatska: Odrzana regionalna ABC konferencija u Zagrebu\nKanada: Novinski sajtovi - zakon\nASOCIJACIJA MEDIJA DOMAĆIN ENPA SKUPŠTINE\nIzvršni komitet Evropske asocijacije novinskih izdavača, na sednici, koja je održana u Nikoziji, odlučio je da naredna, majska Generalna skupština najveće evropske novinske asocijacije, bude organizovana 2013. godine u Beogradu. Domaćin skupa biće Upravni odbor Asocijacije medija, najveće i najznačajnije medijske asocijacije u zemlji. ENPA je neprofitna asocijacija koja predstavlja interese novina na svim platformama u EU. ENPA zastupa više od 5.200 nacionalnih, regionalnih i lokalnih novina koje se štampaju u 23 zemlje Evropske unije, kao i u Norveškoj, Švajcarskoj i Srbiji. Članice ENPA dnevno prodaju više od 150 miliona primeraka novina koje pročita više od 300 miliona čitalaca širom Evrope. Procenjuje se da su prihodi koje je ostvarila novinska industrija u EU tokom 2011. godine dostigli iznos od 36 milijardi evra. U radu Generalne skupštine ENPA na Kipru srpsku Asocijaciju medija predstavljao je izvršni direktor Zoran Papić.\nKAKO ŠTO BOLJE PISATI O EKONOMSKIM TEMAMA\nAsocijacija medija, Misija OSCE u Srbiji i IREX nakon višemesečnih priprema, otpočeli su realizaciju seminara posvećenog unapređenju kvaliteta izveštavanja o ekonomskim temama.\nSeminar je posvećen novinarima, koji se bave ekonomskim temama u izdanjima medijskih kuća okupljenih oko Asocijacije medija. Seminar će biti realizovan u četiri ciklusa: od 28. do 30. maja, 11. do 13. juna, od 25. do 27. juna, a u okviru završnog četvrtog ciklusa polaznici seminara boraviće, tokom septembra 2012. godine na studijskom putovanju u SAD i Nemačkoj. Među predavačima u prva tri ciklusa su vodeći domaći stručnjaci za ekonomske teme, kao i predstavnici velikih biznis sistema. Njima će se pridružiti i iskusni predavači iz Evrope. U okviru prvog ciklusa predavači su bili premijer Mirko Cvetković, guverner Narodne banke Dejan Šoškić, predsednik MK Group Miodrag Kostić, v.d. generalnog direktora PTT Srbija Goran Ćirić, predsednik IO Hypo Alpe Adria Banke Vladimir Čupić i Boris Begović, predsednik Centra za liberalno-demokratske studije. Polaznike seminara i goste Asocijacije medija pozdravio je Veselin Simonović, predsednik UO, a prisutnima su se obratili i koordinatori skupa, glavni urednici nedeljnika „Vreme” i „NIN” Dragoljub Žarković i Nebojša Spaić. Moderatori su iskusni novinari Dimitrije Boarov i Milan Ćulibrk.\nU radu seminara učestvuju novinari Večernjih novosti, Blica, Politike, Presa, NIN-a, Vremena, Dnevnika, Kolor pres grupe, Tanjuga, Lokal info medija grupe i Foneta.\nIako nije prozvan, Dragoljub Žarković, glavni urednik nedeljnika „Vreme” i član UO Asocijacije medija osetio se pozvan da se uključi u polemiku: Jakšić – Krstić – Smajlović vođenu na stranicama „Politike” na temu poslušničkih, potkupljivih i cenzurisanih medija. Žarković je tom prilikom, između ostalog, napisao: „Naime, ne dopada mi se generalizovanje medija kao poslušničkih, cenzurisanih i potkupljenih. To generalno podriva poverenje javnosti u medije u Srbiji, a najviše mi smeta kada to rade kolege koje bi trebalo da štite ugled profesije, ali i poslovne interese kompanija za koje rade”. I još: „Stanje u medijima nije dobro, ali nema ni jednog razloga da ga medijski profesionalci čine gorim nego što jeste. Paušalne kritike pojava i ljudi neće doprineti čeličenju medijske scene”.\n"PRAVDA" PRESTALA DA IZLAZI!\nKratkom informacijom na web sajtu čitaoci dnevnog lista „Pravda” obavešteni su da je list prestao da izlazi. Osnivač lista bilo je preduzeće za novinsko-izdavačku delatnost "Pravda pres", koje je registrovano u Beogradu 2006. godine. Razloge za prestanak izlaženja po svemu sudeći treba tražiti u ekonomskoj neodrživosti projekta. U trenutku gašenja prodajna cena lista bila je 20 dinara.\n„EKONOMIST” NE IZLAZI – ZAPOSELNI U ŠTRAJKU\nNedeljnik „Ekonomist” prestao je redovno da izlazi, a redakcija je stupila u štrajk jer poslodavac radnicima duguje šest zarada i ne plaća poreze i doprinose, saopštila je redakcija „Ekonomista”. U saoopštenju se ističe da je zvanični vlasnik Ekonomist medija grupe Medija internacional grupa, sa sedištem u SAD, ali da je stvarni vlasnik bivši potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić. Đelić je, kako je navedeno, od momenta kupovine tadašnjeg Ekonomist magazina preneo upravljacka prava na Draganu Jovanović. "Redakcija zahteva poštovanje odredbe Ugovora o radu i Odluke koja obavezuje poslodavca da zarade isplaćuje na svakih 15 dana, i da nam budu isplaćene sve zaostale zarade", piše u saopštenju redakcije Ekonomista. Poslednja zarada zaposlenih u tom ekonomskom časopisu, koja u proseku iznosi manje od 40.000 dinara, isplaćena je 8. maja 2012. i to za prvu polovinu novembra 2011, a doprinosi i porezi se od druge polovine aprila 2011. uplaćuju na minimalne zarade.\n„INSAJDERSKI” START – „INFORMERSKI” NASTAVAK\nOd 10. maja tržište Srbije bogatije je za još jednan dnevni list. Reč je o tabloidu koji je prvog dana izlaženja startovao pod imenom „Insajder” ali je nakon sudske zabrane izlaženje nastavio kao „Informer”. Izdavač lista je „Insajder tim” d.o.o. iz Beograda. List štampa štamparija Modriani iz Šimanovaca, a generalni distributer je Štampa Sistem Beograd. List se štampa u punom koloru, na tabloid poluformatu, obim je 32 stranice, a prodajna cena je 20 dinara.\n„VODIČ KROZ SNOVE“ NOVA KNJIGA U IZDANJU „NOVOSTI“\nOd srede, 6. juna, u prodaji je "Vodič kroz snove", knjiga pesama Momčila Bajagića Bajage, uz koju će kupci dobiti na poklon i novi CD Bajage i instruktora "Daljina, dim i prašina" - u izdanju Kompanije "Novosti" (član Asocijacije medija). Čitaoci će podjednako imati prilike da uživaju listajući tekstove najpoznatijih pesama Momčila Bajagića, koje su obeležile mnoge generacije, kao i u preslušavanju deset novih hitova Bajage i instruktora. Kao što je Dušan Kovačević, akademik i dramski pisac rekao, ovo svojevsrno izdanje sadrži pesme za "pevanje, čitanje i šaputanje". Knjiga se prodaje po ceni od 450 dinara, odnosno 5 evra ili 10 KM, na kioscima širom Srbije, Crne Gore i Republike Srpske.\nDELTA: OBJAVLJEN IZVEŠTAJ O ODGOVORNOM POSLOVANJU\nKompanija Delta Holding (pridruženi član Asocijacije medija) objavila je izveštaj o kompanijskom društveno odgovornom poslovanju tokom 2011. godine. Izveštaj je napisan u skladu sa medjunarodnim GIR smernicama a povodom objavljivanja izveštaja Jelena Krstović, potpredsednica Delta Holdinga je istakla da je reč o korporaciji koja u potpunosti prepoznaje značaj i neophodnost društveno odgovornog poslovanja što podrazumeva da poslovne aktivnosti obavlja uvažavajući principe ekonomske, ekološke i društvene odgovornosti.\nMENADŽERI CPG NA WMM U LONDONU\nPosle sedam godina, Sajam magazinskih licenci - WMM (Worldwide Media Marketplace) koji organizuje FIPP vratio se ove godine u London (2007. je bio u Singapuru, 2008. u Moskvi, 2009. u Dubaiju i 2010. u Sao Paulu, prošle 2011. nije održan). I ove godine na WMM su kao jedini delegati iz Srbije učestvovali Miroslav Vajda, direktor licenci i Robert Čoban, predsednik Color Press Grupe. Pored sastanaka sa stalnim partnerima (Hello, Montadori, Rizzoli, Bauer Media, Marquard Media, The Economist...) sa kojima CPG nastavlja višegodišnju uspešnu saradnju, Vajda i Čoban obavili su i niz razgovora sa izdavačima čiji brendovi i mobilne platforme još nisu prisutni na tržištu bivše Jugoslavije koje CPG poslovno pokriva.\nPRESTIŽNO PRIZNANJE „PRESSU“\nNa Osmoj međunarodnoj brend konferenciji kompanija Press pablišing grup (član Asocijacije medija) dobila je nagradu Brend lider u oblasti štampanih medija.\nNagradu je u prostorijama redakcije Pressa Vuku Vučureviću, direktoru PPG-a, uručio Milivoje Radovanović, direktor „Mas medija internešenela“.\n- Sa zadovoljstvom primamo ovu prestižnu nagradu. Uvek se trudimo da budemo kreativni i prepoznatljivi, a ove godine smo dokazali da smo sposobni da realizujemo i najzahtevnije medijske projekte - rekao je Vučurević. U obrazloženju stručnog žirija se navodi da je kompanija Press pablišing grup nagrađena na osnovu niza standardizovanih kriterijuma i analize bazirane na uspešnom razvoju kompanije, izgradnji tržišne prepoznatljivosti i pozicioniranju u oblasti medija.\nPROMOVISANA KNJIGA NOVINARSKIH RADOVA VIŠNJE VUKOTIĆ\nU beogradskom Aero klubu promovisana je knjiga novinarskih radova Višnje Božović Vukotić. Na godišnjicu smrti o njenom višedecenijskom radu govorili su akademik Dobroca Ćosić, novinarke Jelena Jovanović i Radmila Stanković. Mnogobrojnim uglednim ličnostima na promociji se obratio i Manojlo Vukotić, Višnjin životni i profesionalni saputnik duže od 50 godina koji je, između ostalog, rekao: „Između korica su tekstovi, njih 50, koje je u raznim vremenima, u različitim redakcijama ispisala na upečatljiv način. Njima se mogu dobro sagledati prošla vremena, „preslišati“ sagovornici, sve zablude i uverenja, improvizacije i doslednosti u toj vremenskoj slagalici kao čitanki koju je ispisalo vreme.\nPo mišljenju kandidata koji traže posao, Telekom Srbija (pridruženi član Asocijacije medija) je najpoželjniji poslodavac u 2012. godini, pokazali su rezultati istraživanja portala Infostud. U okviru trećeg po redu konkursa „Najbolji poslodavac – zaposleni biraju“, pored nagrada koje su izglasali zaposleni u kompanijama u Srbiji, ove godine posebna nagrada je dodeljena kompanijama za koje su glasali oni koji posao traže. Anketa, koja je sprovedena na sajtu poslovi.infostud.com, u kojoj je učestvovalo preko 2.500 posetilaca sajta, pokazala je da je „Najpoželjniji poslodavac“ u Srbiji kompanija Telekom Srbija. Milica Marković, direktor Sektora za PR Telekoma Srbija, na dodeli priznanja je zahvalila svima koji su u anketi Infostuda ukazali poverenje Telekomu Srbija i izabrali je za kompaniju u kojoj bi najviše voleli da rade. Telekom Srbija je prepoznat kao poslovno okruženje u kojem mladi ljudi vide svoju perspektivu.\nATTICA MEDIA UVEĆALA SVOJ PORTFOLIO\nKompanija Attica Media SRB (član Asocijacije medija) uvećala je svoj portfolio iz domena uslužnog izdavaštva za još jedan naslov - magazin Espresso Banca Intesa. Ovim novim izdanjem, ova izdavačka kuća za sada izdaje u saradnji sa klijentima četiri magazina: Telenor Kontakt, Fashion & Friends magazine, Ušće Trend i Espresso.\nCPG MAGAZINI JEDINI BELEŽE RAST TIRAŽA U HRVATSKOJ!\nABC Hrvatska objavila je rezultate prodaje magazina u prvom kvartalu 2012. godine. Prema ovim podacima magazini koje izdaje Mediatop International (članica CPG – član Asocijacije medija) - "Ljepota i zdravlje" i "Grazia" - jedini beleže rast na tržištu. Najprodavaniji mesečnik u Hrvatskoj u prva tri meseca 2012. je "Ljepota i zdravlje" sa 51.025 primeraka.\nPODRŠKA SOFTVERU ZA PRIMENU OBNOVLJIVIH IZVORA ENERGIJE.\nJP „Srbijagas“ (pridruženi član Asocijacije medija), zajedno sa „Elektrovojvodinom“ i Privrednom komorom Vojvodine podržalo je projekat „Formiranje elektronske informacione mreže i razvoj ljudskih kapaciteta za primenu obnovljivih izvora energije u Vojvodini“, koji je nedavno promovisan u pokrajinskoj komori. Izrada softvera poverena je Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu. Izvršni direktor za investicije Jovica Budimir rekao je da „Srbijagas“, pored redovnih investicionih aktivnosti, podržava i ovakve razvojne projekte, čija implementacija se očekuje u projektima gasifikacije zemlje, ali i u velikom projektu „Južni tok“, koji nam predstoji u naredne tri godine. Budući da smo se približili potrošnji polovine raspoloživih svetskih rezervi fosilnih goriva, neophodna je veća primena obnovljivih izvora energije, ocenili su učesnici projekta, iznoseći podatak da u Vojvodini, koja ima biomasu, geotermalnu energiju, energiju vetra, gradski otpad i solarnu energiju, učešće tih, obnovljivih izvora energije u energetskom bilansu Pokrajine iznosi ispod jednog procenta, što je zabrinjavajuće. Osnovna ideja stvaranja jedne ovakve informacione mreže je uspostavljanje interaktivnog odnosa sa najširim krugom zainteresovanih preduzeća i pojedinaca iz zemlje i inostranstva za sve projekte u oblasti energetike u Vojvodini. Infrastrukturu i kadrove za realizaciju projekta daće Komora kroz sedam regionalnih privrednih komora u Pokrajini, a sve ovo, kako je ocenjeno, predstavlja dobru osnovu za nove investicije i nova radna mesta.\nABC SRBIJA PROMOVISALA NOVI PROJEKAT\nU organizaciji ABC Srbija i uz podršku IREX i USAid, u Asocijaciji Medija je organizovano svečano uvođenje lokalnih štampanih medija u ABC odit. Promociji su prisustvovali predstavnici lokalnih medija uključenih u projekat i predstavnici agencija, članica ABC Srbija.\nOvaj projekat će omogućiti bolju poziciju lokalnih print medija i obezbediti njihovu veću vidljivost na tržištu štampanih medija.\nDobrodošlicu novim izdavačima je poželeo je Veselin Simonović, predsednik Asocijacije Medija, koji je istakao značaj udruživanja i povezivanja izdavača kako u lokalnom, tako i na nacionalnom nivou.\nOvom prilikom je promovisan i projekat "Konsolidacije oglasnog potencijala lokalnih štampanih medija", koji podrazumeva konsolidaciju lokalnih štampanih medija kada je u pitanju njihov zajedničli nastup u pregovarannju sa oglašivačima i aganencijama. Tim povodom prisutnima su se obratili Aleksandra Jovanović ispred Direct Medie i Vanda Kučera ispred međunarodne asocijacije oglašivača IAA i objasnile prednosti ovog projekta\nNakon promocije projekta, svečano je potpisano i pristupanje projektu konsolidacije koji bi na duže staze trebalo da obezbedi bolji položaj lokalnih štampanih medija u Srbiji.\nMANJINSKI MEDIJI JEDINSTVENO PREMA OGLAŠIVAČIMA\nManjinski mediji bi na tržištu reklama prema oglašivačima trebalo da zajedno nastupaju, a sedište takvog odgovarajućeg medija-pula koji bi zainteresovanim firmama na jednom pružio potrebne informacije i usluge trebalo bi da bude u okiru novinske kuće „Mađar so“ – ocenili su učesnici razgovora za okruglim stolom koji je održan u sedištu „Mađar so“-a u Novom Sadu. Cilj je, zapravo, da se manjinski mediji učine vidljivim na tržištu reklama i ovaj skup se može smatrati kao prvi dogovor na tom planu\nPLAĆANJE RAČUNA ZA STRUJU SMS PORUKOM\nProširujući ponudu u okviru usluge mobilnog plaćanja, mt:s (pridruženi član Asocijacije medija) je u saradnji sa Elektrodistribucijom Beograd korisnicima omogućio plaćanje računa za struju ovog preduzeća veoma jednostavno i lako, slanjem SMS poruke. U okviru usluge m-Payment, mt:s je pokrenuo servis koji korisnicima dovodi šalter za plaćanje na mesto na kom se u tom trenutku nalaze. Da bi platili mesečni račun za struju (EDB) putem SMS-a, mt:s korisnici koji poseduju Dina platnu karticu prethodno treba da se registruju za uslugu mobilnih plaćanja u svojoj banci. Mobilno plaćanje računa za struju započinje slanjem SMS tekstualne poruke u predviđenom formatu na broj 8008. Nakon toga, praćenjem uputstava koja stižu u tekstualnim porukama, korisnik će brzo i lako platiti račun. Potvrda da je račun plaćen stići će takođe u vidu SMS-a koji je potrebno sačuvati. Slanje ove SMS poruke naplaćuje se 5,9 dinara sa uračunatim PDV-om. Pored ove nove pogodnosti, mt:s korisnici putem mobilnog telefona i usluge mPayment već mogu da dopune svoj pripejd kredit, plate postpejd i fiksni telefonski račun zaduženjem Visa, Master, DinaCard i Diners platne kartice ili tekućeg računa kod pojedinih banaka.\nNOVI STANDARD PAKOVANJA MAGAZINA ATTICA MEDIA\nAttica Media SRB (član Asocijacije medija) predstavila je novi koncept komunikacije sa krajnjim kupcima. Naime, od julskog broja Grazia magazin iz portofolija Atticca Media pojavljivaće se na kioscima u novom, atraktivnom „double pack“ pakovanju! Ovaj način pakovanja i prezentacije magazina na prodajnom mestu je već standard u većini zemalja Evropske unije, a Attica Media SRB ga po prvi put predstavlja na našem tržištu.\nOTVORENA NOVA FONTANA ISPRED GLAVNE POŠTE\nIspred Glavne pošte u Beogradu sredinom maja svečano je puštena u rad nova fontana, a na klupama oko ove fontane nalaze se mesingane pločice sa imenima najznamenitijih poštara. Goran Ćirić, v.d. generalnog direktora Pošte Srbija (pridruženi član Asocijacije medija) istakao je da je ovaj projekat rezultat želje da se svaki kutak Beograda učini što lepšim i boljim za život. Fontana je izgrađena na inicijativu Pošte koja je ujedno i najznačajniji finansijer ovog projekta.\nKIPAR: ODRŽANA GENERALNA SKUPŠTINA ENPA\nU kiparskom glavnom gradu Nikoziji, krajem maja je održana generalna skupština Evropske asocijacije novinskih izdavača (ENPA). Skupu su prisustvovali predstavnici nacionalnih asocijacija iz 23 zemlje članice EU plus predstavnici Norveške, Švajcarske i Srbije. Učesnicima u radu skupštine obratila se Evropska komesarka za obrazovanje i kulturu Andorula Vasiliou koja je iznela snažnu podršku ENPA nastojanju da u svim zemljama PDV za štampane medije bude doveden na nulti nivo. Pre početka rada generalne skupštine delegati su učestvovali u radu seminara posvećenog problemima slobode štampe i pluralizmu medija. U radu seminara aktivno su učestvovačli članovi visoke radne grupe Evropske komisije kojom rukovodi bivša predsednica Latvije Vaira Vike – Freidberga. Skupštinom je predsedavao Ivar Ruzdal, prvi čovek ENPA, a predstavnici članica su još jednom potvrdili prioritete aktivnosti ENPA tokom 2012. godine. Srpsku Asocijaciju medija u radu ENPA Generalne skupštine predstavljao je Zoran Papić, izvršni direktor Asocijacije medija.\nHRVATSKA: ODRŽANA REGIONALNA ABC KONFERENCIJA U ZAGREBU\nU organizaciji ABC Hrvatske, u Zagrebu je održana regionalna konferencija o oglašavanju u štampanim medijima "Print stvara sadržaj".\nPo prvi put u Hrvatskoj, ABC je na jednom mestu okupio izdavače, oglašivače i agencije, koji su tokom devet predavanja i dva panela prodiskutovali kako unaprediti poslovanje u 2012 godini.\nNa konferenciji su zapažena izlaganja imali i Robert Čoban iz Color Press , Marija Matić iz Direct Media i Milica Stefanović iz Coca Cola (svi članovi ABC Srbija).\nGlavni urednik integrisane redakcije Ringier Axel Springer Serbia i predsednik srpske Asocijacije medija, Veselin Simonović, jasno je u panelu Izdavača objasnio svoj model pristupa vezi oglašavanja i PR-a kao sistem integrisane redakcije, koji ova kompanija jedina koristi u regionu.\nNEWS INTERNATIONAL PRODALA WAPPING SITE\nMardokova britanska ekspozitura, kompanija News International objavila je da je za 150 miliona prodala sve građevine na lokaciji Wapping site. Ovi industrijski pogoni u kojima su bile štamparske mašine nekada su bili dom svih mardokovih britanskih listova: Sun, Sunday Times, NoW i NI. Prostor je prodat ’građevinskoj kompaniji Berkeley Group. Mardokovi listovi na ovoj lokaciji su se štampali počev od 1986. godine sve dok 2010. godine nije puštena nova štamparija na lokaciji Thomas More Square.\nŠTEDNJI NIKAD KRAJA\nBritanska izdavačka kuća Trinity Mirror odlučila se za još jedan, neočekivan, korak u pravcu smanjenja proizvodnih troškova. Menadžment kompanije doneo je doskora nezamislivu odluku - da ujedini, spoji proizvodnju Daily Mirrora i Sunday Mirrora u jedinstvenu proizvodnju sedmodnevnog izdanja. Kompanija se bez mnogo ustezanja rastala sa dosadašnjim glavnim urednicima dva lista, a za glavnog urednika merdžovanog izdanja postavljen je Lloyd Embley. Očekuje se da će ukidanje dva sistema koji su paralelno radila po sedam dana kompaniji uštedeti više miliona funti.\nBRITISH AMERICAN TOBACCO U POTRAZI ZA DIGITALNIM PROMOTEROM\nKompanija British American Tobacco, u svetu drugi po velicini proizvođač duvana započela je potragu za digitalnom agencijom, kojoj će biti poverena promocija nove luksuzne linije duvanskih proizvoda. BAT u čijem vlasništvu su brendovi poput Dunhill, Kent, Lucky Strike i Pall Mall je u direktnim kontaktima sa agencijama kojima želi da poveri testiranje novih proizvoda na tržištu. Prethodne digitalne marketinške kampanje BAT-a bile su oštro napadane od anti-pušačkih organizacija. Inače BAT zajedno sa ostalim proizvođačima cigareta vodi tešku borbu protiv vladinih aktivnosti usmerenih ka kompletnom uklanjaju brendiranja na svim pakovanjima cigareta. BAT posluje u 180 zemalja širom sveta.\nKANADA : NOVINSKI SAJTOVI – ZAKON\nRezultati nedavno sprovedenog istraživanja među Kanađanima koji posećuju internet više su nego pozitivni kada je reč o novinskim web sajtovima. Pretraživanju sadržaja novinskih sajtova posvećeno je više od polovine vremena koje korisnici provode onlajn. Čak 56 odsto proverava onlajn vesti – dnevno. Više od 73 odsto posetilaca tvrdi da vesti najčešće saznaje preko novinskih web sajtova (Facebook 31 odsto, Twitter 11 odsto). Prema rezultatima istraživanja, posetioci novinskih sajtova su mlađi, viših primanja i višeg obrazovanja u odnosu na prosek.\nUSA: OBJAVLJEN POSLEDNJI BROJ „LA TIMES MAGAZINA“\nThe Los Angeles Times Magazine, mesečni dodatak u nedeljnom broju Los Anđeles Tajmsa poslednji put je odštampan 3. juna 2012. godine. U In a memo obraćanju Kathy K. Thomson, Times predsednice, kaže se da je kompletna izdavačka industrija izložena snažnim izazovima ekonomske krize i da je u tom kontekstu kompanija primorana da osmisli novi magazin koji će uspešnije odgovoriti na izazove i uspešnije komunicirati sa oglašivačima.\nNOVI ZELAND: PRIHODI OD ONLAJN OGLAŠAVANJA PORASLI ZA 14 ODSTO\nUkupni prihodi od onlajn oglašavanja povećani su na Novom Zelendu tokom prvog kvartala 1012. godine za čak 14 procenata u odnosu na isti period 2011. godine. U apsolutnim iznosima to znači da je u prvom kvartalu ove godine ostvaren ukupan prihod od 79,21 milion dolara, što je povećanje od 11,09 miliona dolara u odnosu na isti period prethodne godine.\nSMANJUJE SE PROIZVODNJA NOVINSKOG PAPIRA\nPrema istraživanjima RISI, vodećeg informacionog provajdera kada je u pitanju drvnoprerađivačka industrija, lako je moguće da proizvodnja novinskog papira na svetskom nivou u narednom periodu bude smanjena za čak pet miliona tona. U ukupnom iznosu smanjenja pad proizvodnje u USA učestvovao bi sa dva milona tona, u Zapadnoj Evropi proizvodnja bi bila smanjena za 2,5 miliona i preko million tona u Aziji. Ova nezahvalna prognoza odnosi se na period do kraja 2016. godine.\nTIMES UKIDA PAYWALL ZA DIJAMANTSKI JUBILEJ\nWeb sajtovi The Times i The Sunday Times ukloniće paywall zaštitu za vikend koji se podudara sa proslavom dijamantskog jubileja britanske kraljece Elizabete. Ovo je prvo uklanjanje paiwall zaštite na web sajtovima Times i Sunday Times od kada su postavljeni 2010. godine. U ovom trenutku websajtovi ova dva lista imaju 265.740 pretplatnika. Menadžment kompanije uklanjanje zaštite obrazlaže kao vrhunac tronedeljne kampanje koju News International posvećuje kraljičinom jubileju.