Uposlenici KCUS-a šokirani izjavama ministra Vranića: Pozivamo ga da jednu smjenu provede u Covid centru s nama\nTetris | 06.04.2021.\nUposlenici KCUS-a danas su saopćili da su "šokirani zlonamjernim izjavama ministra Vranića" te ga pozvali "da jednu smjenu provede u Covid centru" s njima. Saopćenje za javnost prenosimo u cijelosti:\nIzjavama da njemu „ništa nije jasno“, da mu je „smrtnost enigma“, da mu je nakon što pandemija hara cijelim svijetom već duže od godinu „ČUDNO da ljudi umiru i kada nisu na respiratoru“ upućuju na to da je ministar Vranić ili totalna neznalica ili jako zlonamjeran čovjek. Po svemu sudeći oboje.


NOVOGODIŠNJI FINALNI POPUSTI ZA GRČKE HOTELE: Cene snižene i do 60 odsto!\n26.12.2018. 06:00h 25.12.2018. 13:50h\nU duhu praznika, dok svi željno iščekuju Deda Mraza, turistčka agencija „Travelland“ donosi fenomenalne ponude i sjajna sniženja. Za sve vas koji već sada razmišljate o letovanju očekuje veliki izbor grčkih hotela sa cenama sniženim i do 60%!\nNa 10 km od Haniotija i Pefkohorija, a u blizini slikovite luke Nea Skioni smešten je još jedan luksuzni hotel Xenios Anastasia Resort 5*. Nalazi se na samoj plaži i okružen je prelepom baštom. Nudi prvoklasnu uslugu dok su prostrane i klimatizovane smeštajne jedince elegantno opremljene i pružaju dodir luksuza. Ukoliko rezervišete letovanje u ovom hotelu možete ostvariti praznični popust i do 42%! Sedam noći na bazi polupansiona za dve odrasle osobe i dete do 14 godina po ceni je već od 478€! Na jugu Kasandre, prvog prsta Halkidikija, nedaleko od mesta Paljuri nalazi se hotel Miraggio sa 5 zvezdica. Hotel je izgrađen u prelepom prirodnom okruženju odakle se pruža pogled na Egejsko more. Raspolaže otvorenim bazenom i luksuznim spa centrom, sportskim terenima, brojnim otvorenim bazenima, barovima, restoranima, sadržajima za najmlađe i mnoge druge. Uz „Travelland“-ove popuste odmor u ovom hotelu možete priuštiti po cenama sniženim i do 42%.\nGrad Porto Heli na Peloponezu može se pohvaliti jako lepim hotelima u kojima se ljubaznost i gostoprimstvo ogledaju na svakom koraku. Na samoj plaži, a 4 km udaljen od centra grada nalazi se hotel Aks Hinitsa Bay 4*. Raspolaže privatnom plažom, bazenom i sunčanom terasom sa ležaljkama, a gosti takođe mogu uživati u ponudi jednog od 3 restorana, bara pored bazena kao i fitness centra. Za ovaj hotel aktuelan je novogodišnji popust od 27%. U prelepom okruženju slikovitog zaliva Porto Heli izgrađen je hotel Aks Porto Heli. Iz elegantno dizajniranih i dobro opremljenih soba pruža se panoramski pogled na sam zaliv kao i na susedno ostrvo Spetses, do koga se lako dolazi vodenim taksijem. Jednostavan stil, označen grčkim motivom, komfor, sigurnost i kvalitetna usluga su ono što ovaj hotel nudi, a za rezervacije do kraja meseca očekuje vas i do 22% popusta!


02.03.2021 / 20:38 Svijet - Analize\nSljedeći njemački savezni kancelar mogao bi da bude Armin Lašet ili Markus Zeder. DW analizira kakva vanjska politika se može očekivati od jednog, a kakva od drugog?\n„Od saveznoga kancelara se očekuje da je iskusan u vanjskoj i evropskoj politici.“ To je novi predsjednik Hrišćansko-demokratske unije (CDU) i premijer Sjeverne Rajne Vestfalije Armin Lašet izjavio početkom februara u razgovoru za agenciju Reuters. On je na taj način želio da se pokaže kao neko ko je u prednosti u odnosu na svog suparnika u borbi za kancelarsku kandidaturu.\nAli, bavarski premijer i predsjednik Hrišćansko-socijalne unije (CSU) Markus Zeder brzo je uzvratio. Objavio je da je upravo tri četvrt sata razgovarao s francuskim predsjednikom Emanuelom Makronom i da je ustanovio da postoje „velike podudarnosti“ u gledištima. U razgovoru vođenom na engleskom bilo je, između ostalog, riječi i o zajedničkim projektima u avio-saobraćaju i planiranom evropskom borbenom avionu. S obzirom na to da su u Bavarskoj sjedišta važnih preduzeća koja se bave vojnim i civilnim avio-saobraćajem prometom, Zeder je time sakupio bodove i u vanjskoj politici i u vanjskoj trgovini. A prije toga se u oktobru zalagao aktivniju ulogu Njemačke u vanjskoj politici.\nTo je samo jedan primjer kako se ta dva političara koji bi željeli da dođu na mjesto kancelara pozicioniraju prije nego što konzervativci iz CDU i CSU donesu odluku o tome ko će biti njihov kandidat za mjesto prvog čovjeka njemačke vlade na saveznim parlamentarnim izborima krajem septembra. Odluka o tome trebalo bi da bude donijeta do 23. maja.\nJohanes Farvik, profesor međunarodnih odnosa sa Univerziteta u Haleu, ukazuje da pred Lašetom i Zederom nije lak zadatak. „Svaki nasljednik kancelarke koja ima deceniju i po vanjskopolitičkog iskustva i koja je očeličena kroz brojne krize, moraće tek da nauči da igra tu ulogu. Istovremeno, težina Njemačke na međunarodnoj sceni posljednjih godina znatno je porasla i ispod toga neće moći da ide nijedan budući kancelar. Naprotiv, smjena na dužnosti povećat će pritisak da se on pozicionira po ključnim pitanjima“, kaže Farvik.\nLašet ima više iskustva u vanjskoj, a naročito evropskoj politici. Odrastao je u Ahenu, blizu tromeđe Njemačke, Belgije i Holandije. I veoma rano je razvio svijest o tome koliko je važna prekogranična saradnja. I tokom pandemije Lašet je kao premijer Severne Rajne Vestfalije branio otvorene granice. Od 1999. do 2005. bio je i poslanik u Evropskom parlamentu, tamo se bavio vanjskom i sigurnosnom politikom. I uvijek se zalagao za više hrabrosti u evropskim integracijama.\nOno što je zajedničko obojici političara jeste to da žele više da se koncentrišu na Evropsku uniju i Francusku, nego na SAD. Angela Merkel je 2003. kao predsjednica CDU, stranke koja je tada bila u opoziciji, demonstrativno otputovala u Vašington i podržala Džordža V. Buša u ratu u Iraku, iako se velika većina Nijemaca, uključujući i saveznog socijaldemokratskog (SPD) kancelara Gerharda Šrederera tome odlučno protivila.\nTokom četiri Trampove godine transatlantski odnosi bili su teški. „Amerika je uvijek za nas bila zemlja slobode i demokratije“, sa žaljenjem je podsjetio Lašet u govoru prilikom njegove kandidature za mjesto predsjednika CDU. Lašet je pritom mislio na upad pristalica Donalda Trampa u zgradu Kapitola u Vašingtonu u januaru 2021. I Zeder je nedavno priznao da je tokom Trampovog mandata njegova ljubav prema Americi bila na teškoj provjeri. Obojica sada velike nade polažu u novog američkog predsjednika Džozefa Bajdena. On je na nedavnoj virtuelnoj Minhenskoj konferenciji o bezbijednosti partnerima poručio: „Transatlantski savez se vratio“.\nAli, Bajdenovo približavanje Evropi nije bezuslovno. On je recimo, kao i njegov prethodnik, zahtijevao da partneri povećaju svoje izdatke za odbranu i preuzmu veću odgovornost u bezbjednosnoj politici. Zeder se s tim načelno slaže, ali naglašava: „Nismo mi djeca – mi smo partneri, a ne vazali ili podređeni.“ To je Zeder izjavio prije nekoliko dana novinskoj agenciji AP. I Lašet podržava cilj NATO da članice izdvajaju dva odsto svoga BDP za obranu, od čega je Njemačka još daleko.\nZeder: Balans između interesa i vrijednosti\nPrepreka renesansi transatlantske saradnje je njemačka politika prema Kini i Rusiji. Izgleda da i Bajden, kao i ranije Tramp, smatra da je Berlin zbog trgovinskih interesa previše popustljiv prema vladama tih dviju zemalja.\nU tom pogledu sigurno se ništa neće promijeniti ni ako kancelar postane Lašet ili Zeder. Lašet je, istina, nedavno govorio o „takmičenju sistema“ Zapada i Kine, ali istovremeno nije želio da isključi mogućnost da kineski koncern Huavei učestvuje u izgradnji mobilne mreže 5G, na šta Vašington gleda veoma kritično. A Zeder je prošlog ljeta u vezi s Kinom u razgovoru za javni servis ZDF ocijenio: „Najveći izazov njemačke spoljne politike idućih godina će, čini mi se, biti pronalaženje pravog balansa između interesa i vrijednosti.“ To nije čvrstina koju Vašington očekuje.\nŠto se tiče Rusije, i Lašet i Zeder su protiv obustavljanja izgradnje gasovoda Sjeverni tok 2, što zahtijeva Vašington. Lašet takođe želim da se atentat na ruskog opozicionog političara Alekseja Navaljnog – koji on oštro osuđuje – jasno odvoji od pitanja trgovine gasom. A Zeder je posetom Moskvi prije godinu dana nastavio tradiciju bavarskih premijera da vode sopstvenu bavarsko-rusku trgovinsku politiku, koju ne opterećuju razlike u političkim mišljenjima.\nPolitički analitičari ne očekuju bitno drugačiju spoljnu politiku od one koju je vodila Angela Merkel, bez obzira na to da li će novi kancelar biti Lašet ili Zeder. Naprotiv, Torsten Bener vidi kod obojice sklonost da nastave dosadašnju politiku, pri čemu će, smatra, naići na prepreke. „S jedne strane, zato što se kurs Angele Merkel ne može samo tako nastaviti, zbog protivriječnosti. A s druge strane, zato što će mogući koalicioni partner, naročito ako to budu bili Zeleni, insistirati na promijeni kursa spoljne politike. Tu prije svega mislim na politiku prema Kini, jer je jednodimenzionalna kancelarkina automobilska spoljna politika Njemačkoj nanijela ogromnu štetu“, kaže Bener.


Suarez dobio poziv iz Italije - Telesport.rs\nSuarez dobio poziv iz Italije\nOtvaraju mu se nova vrata.\nNekako je previše tiho Luis Suarez napustio Vanda Metropolitano. Za kratko vreme je dospeo od heroja osvajanja titule do čoveka kome Atletiko želi da vidi leđa, tek iskusni napadač od ovog leta traži novu sredinu.\nPonude su brzo stigle iz MLS lige i Južne Amerike ali one za sada nisu po ukusu. Urugvajac želi da još neko vreme igra u Evropi, kao najrealnija destinacija pominjala se Aston Vila ali od toga trenutno ništa.\nNa njegova vrata pokucala je Atalanta. Turski novinar koji se bavi prevashodno transferima, Ekrem Konur, izneo je informaciju da su zakazani pregovori dve strane oko potencijalnog odlaska Suareza u Bergamo.


Drugi trening u Abu Dabiju pripao Botasu\nDrugi trening je sa najboljim vremenom završio Botas, a slede ga vozači Red Bula\nDrugi slobodni trening u Abu Dabiju je sa najboljim vremenom postavljenim na ultra mekim gumama završio Valteri Botas.\nMkaks Ferstapen, koji je bio najbrži na prvom treningu, bio je na istoj komponenti nešto sporiji od Botasa. Vozač Red Bula se žalio na bateriju pri kraju brzog kruga ali je ipak bio brži od Hamiltona koji je izgubio vreme u poslednjem sektoru.\nFerstapen je tokom treninga imao problem i kada je otišao preširoko u krivini 20 i pri tome zakačio ivičnjak podom bolida, ali nakon provera u garaži je ustanovljeno da može da se neometano vrati treningu.\nDanijel Rikardo je, odvozivši dva brza kruga na hiper mekim gumama postavio treće vreme, što je Hamiltona pomerilo na četvrto mesto, ispred Kimija Raikonena i Sebastijana Fetela.\nRoman Grožan je postavio sedmo vreme, dok je njegovom timskom kolegi Kevinu Magnusenusenu pripalo deveto vreme; između vozača Hasa se, sa osmim vremenom, našao Niko Hilkenberg.\nMeđu prvih deset se našao i drugi vozač Renoa, Karlos Sajnc. On je, odvozivši krug na hiper mekim gumama, pomerio Pjera Gaslija, koji je pokazivao dobar tempo sve vreme, sa desetog na jedanasto mesto na tabeli.\nPored Ferstapena, problem sa mogućim oštećenjem poda bolida ima i Šarl Lekler koji je išao preširoko u krivini 5.


Yellowjackets na Nišvilu - Nisville Jazz Festival\n17 mar Yellowjackets na Nišvilu\nPosted at 07:06h in Nišville Jazz Festival, Nisvillle 2022\tby\tNatalija Krstic 0 Comments\nLegendarni jazz i fusion sastava prvi put u Srbiji\nLegendarni američki jazz i fusion sastava Yellowjackets koji iza sebe ima 44 godine rada, 25 albuma, dve Grammy nagrade i još 17 nominacija za najveće priznanje u muzici – nastupiće na ovogodišnjem Nišvillu poslednjeg dana festivala – u nedelju 14. avgusta. Sastav čine pijanista i klavijaturista Russell Ferrante (koji je inače i član prve postave), saksofonista Bob Mitzer, Bubnjar Will Kennedy, i basista iz Australije Dane Alderson.\nJezgro sastava Yellowjackets je okupljeno 1977. godine i to kao prateći bend gitariste Robena Forda, koji tada snimao prvi solo album (pre svega instrumentalni), a osim Russella Ferantea u postavi su tada bili i bas gitarista Jimmy Haslip i bubnjar Ricky Lawson. S obzirom da je izdavač ohrabrivao Robena Forda da se okrene komercijalnijem (vokalnom) repertoaru, ostali članovi su odlučili da naprave „bend unutar benda“ jer su želeli da nastave i sa instrumentalnom muzikom. O izboru imena Russell Ferante je rekao: „Ako tu očekujete nešto intrigantno ili smisleno – verovatno ćete biti razočarani. Jimmy je doneo hrpu predloga – uglavnom katastrofalnih – i od svih ponuđenih imena odabrali smo „Yellowjackets“ jer se činilo da konotirtra nešto živahno i energično, odnosno – nešto sa žaokom. Jednom kada odaberet ime – nekako zaglavite sa tim i evo nas toliko godina kasnije – mi smo matori muškarci koji sviraju u bendu tog imena“!\nKroz grupu su u međuvremenu prošli mnogi vanserijski muzičari: gitaristi Mike Miller i Michael Landau, saksofonista Marc Russo, bubnjari Peter Erskin, Terri Lyne Carrington, Marcus Bailor i Ricky Lawson, basista Felix Pastorius (sin legendarnog Jaco Pastoriusa)… Iako su Yellowjackets krenuli kao tipičan fusion (ili jazz rock) bend (prvu Grammy nagradu su dobili za najbolji ritam i bluz instrumental) vremenom, i uz uticaj svih onih koji su prošli kroz bend – njihova muzika dobijala nove dimenzije, tako da danas grupa funkcioniše kako u domenu zvuka po kojem su odmah po osnivanju postali poznati, tako i u kompleksnijem džez izrazu „u užem smislu reči“. Između ostalog Yellowjacketsi su sa dve numere učestvovali i u soundtracku za film „Zvezdane staze 4“ iz 1986. godine.\nKada je reč o regferancama sadašnjih članova, klavirista Russel Ferante je na velika vrata muzičke scene ušao kao dvadesetogodšnjak prateći na evropskoj turneji čuvenog bluz pevača Jimmy Witherspoona. Nastupao je snimao, komponovao i producirao za mnoge velike muzičare (Joe Farrell, Tom Scott, Joni Mitchell, Sadao Watanabe, Bobby McFerrin, Michael Franks, Al Jarreau), a veoma je aktivan i kao jazz pedagog na jazz akademijama i masterklasovima širom sveta,a gostujući je profesor i na čuvenim koledžima Berkli i U.S.C.\nBob Mintzer – multi instrumentalista na duvačkim instrumentima sa trskom, ali i kompozitor, aranžer i dirigent – bendu se priključio 1991. godine, a od 2015. godine je, uporedo sa angažovanjem u Yellowjacketsima (ali i na drugim projektima) i šef dirigent čuvenog nemačkog WDR big benda u Kelnu. Uporedo sa studijama klarineta u Mičigenu (gde je upoznao i Petera Erskina sa kojim je često sarađivao) i na Manhattan School of Music – sam se usavršavao svirajući jazz u klubovima. Po završetku studija, kada je napunio 21 godinu, pridružio se orkestru Tita Puentea, nastupao sa Eumirom Deodatom, i dve godine proveo na turneji big benda koji je vodio legendarni Buddy Rich. U tom orkestru je imao priliku da se dokaže i kao odličan aranžer, što mu donosi i poziv da svira ali i aranžira za verovatno najbolji big bend 70-ih i 80-ih: Thad Jones/Mel Lewis Orchestra. Na spisku značajnih imena sa kojima je sarađivao su i Art Blakey, Joe Chambers, Mike Manieri, Jaco Pastorius… Godine 1983. U Njujorku je pokrenuo je svoj big bend u kojem su svirali i Michael i Randy Brecker, Marvin Stamm, Lou Soloff, Barry Rogers, Dave Taylor, Don Grolnick, Will Lee, Peter Erskine, Roger Rosenberg (…). Ovaj orkestar je često nastupao u klubu „7th Avenue South“ (čiji su vlasnici bili braća Brecker) ali i u čuvenom „Village Vanguard“. U to vreme je kao aranžer i producent započeo saradnju sa „Digital Music Productions“ jednom od prvih etiketa koja je koristila novi nosač zvuka – kompakt disk. Tokom 23 godine Mintzer je za DMP snimio 12 big bend albuma od ko0jih je četiri bilo nominovana za Grammy, a jedan (Homage to Count Basie) je i dobio ovu prestižnu nagradu. Dvadeset dve godine je predavao na Manhattan School of Music, a 2008. se iz Njujorka preselio u Los Andjeles (u kuću u kojoj je nekada živeo Arnold Schoenberg) gde je prihvatio mesto šefa jazz odseka na Thornton School of Music gde i danas predaje.\nBubnjar Will Kenedy je pre povratka u grupu 2010. godine, bio član Yellowjacketsa i u periodu od 1987. do 1999. Herbie Hancock, Chaka Khan, Snarky Puppy, Bobby McFerrin, Esperanza Spalding, George Benson, Lee Ritenour… samo su neki od muzičara i sastava sa kojima je ovaj muzičar– sarađivao tokom karijere. Will je i cenjeni pedagog ( drži jazz klinike širom sveta), a poslednjih gidina je i docent na Univeritetu Južne Kalifornije – odsek za jazz i popularnu muziku koji vodi Patricia Rushen.\nNajmlađi član benda je basista Dane Alderson, koji se Yellowjacketsima pridružio 2015. godine, donevši sa sobom novu energiju i mladalački polet. Godine 2001. sa 18 godina, osvojio je 3. mesto na Nacionalnom Australijskom takmičenju jazz basista, održanom na Vangaratta Jazz Festivalu. Bio je stipendista verovatno najznačajnijeg džezera južne hemisfere – trubača i multinstrumantaliste Jamesa Morrisona. Bio je podrška čuvenom basisti Victoru Wootenu tokom serije masterklasova po Australiji, a sa Jamesom Morrrisonom je nastupao širom Evrope i Azije.\nYellowjackets – Brotherly – New Morning (Paris) 2019 – LIVE HD


Recepti Archives - Page 2 of 7 - Saratluk\nkorice: 200g brašna (belo, tip 400)80g kakao praha1 kašičica praška za pecivoprstohvat soli175g ulja400g šećera4 jajeta150g mleka U jednoj posudi pomešati brašno, kakao, prašak za pecivo, so.U drugoj posudi pomešati jaja, šećer, ulje i mleko.Sipati vlažne sastojke u suve, sjediniti i peći 25 minuta na 170 stepeni u tepsiji prečnika 20cm. Od ove količine se […]\nDekorativne korpice za kapkejkove su mi bile potrebne za više različitih prilika. Tada mi je muž priskočio u pomoć i u ilustratoru mi je, po mojim uputstvima, dizajnirao korpice. Kada preuzmete i odštampate pdf fajl u A3 formatu, dobićete korpice savršene veličine da se u svaku smesti po jedan veliki kapkejk. Štampu uvek radim na […]\nPica se kod nas u kući jela tako što Nikola i ja jedemo, a Konstantin dobije nešto drugo. Ne zato što sam ja neka mama koja izmišlja neku super hranu za dete, već zato što Konstantin dugo nije hteo da jede bilo šta crveno. Ali onda su Nindža kornjače uskočile. Majki (Mikelanđelo) stalno jede picu, […]\nPrinces krofne, ekleri, profiterole i još mnoge varijacije na temu se prave od osnove koja se zove kuvano testo ili choux pastry ili na francuskom, odakle i potiču, pâte à choux. Zaljubila sam se kada sam videla da neke princes krofne imaju ispucalu krckavu koricu na gornjoj površini. Još jedna tekstura u tom savršenom desertu […]


RTV Puls | SRBI PROTIV DAŽBINA AKO IDU U PRIŠTINU\nSRBI PROTIV DAŽBINA AKO IDU U PRIŠTINU\nBEOGRAD, 28. januar - Zamenik direktora Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Krstimir Pantić rekao je danas da Srbi sa severa Kosova neće prihvatiti dogovor o naplati dažbina ukoliko novac bude išao Prištini.\n"Srbi sa severa Kosova i Metohije to neće prihvatiti, bez obzira da li u tome imaju podršku Vlade Srbije", rekao je Pantić (SNS) za B92 i dodao da je jedino prihvatljivo da novac bude uplaćivan u neku banku u EU i koristi se za razvoj opština na severu Kosova.\nNa opasku da iznosi iste stavove kao neki predstavnici opozicije, iako je funkcioner vlade, Pantić je kazao da ima obavezu da, kao predsednik opštine Kosovska Mitrovica, iznosi i stavove Srba sa severa Kosova.\nPantić je izrazio da niko iz Vlade Srbije neće prihvatiti da razgovara sa Srbima sa Kosova koji "ne poštuju svoju državu".\nZamenik premijera Kosova Slobodan Petrović najavio je da će se vrlo brzo susreti sa vodećim zvaničnicima Srbije.\nPantić je rekao da su Srbi sa Kosova koji prihvataju nezavisnost Prištine "samo formalno Srbi, ali da zapravo vode računa o "interesima nezavisnog Kosova" i da nema razloga da se sa njima razgovara.\n"Nadam se da niko iz Vlade Srbije neće prihvatiti da razgovara sa takvim ljudima", rekao je on.\nKako je dodao, pojedini Srbi koji rade u kosovskim institucijama i ne poštuju svoju državu, porodicu su ipak preselili u centralnu Srbiju pa je tako Petrovićeva porodica u Nišu.\nPo njegovim rečima, kompromis prihvatljiv Beogradu i Prištini sadržan je u platformi predsednika Srbije o Kosovu, koji Srbima i Albancima daje suštinsku autonomiju.\n"Da se ne menjaju granice Srbije, ali da Albanci sami mogu da odlučuju kako će da žive i uredjuju svoj život i kako će da uredjuju svoje insititucije", dodao je on.\nPantić je kazao da je kompromis moguć sve dok Priština ne zatraži stolicu u UN i dodao da je moguće da Srbija pristane na članstvo Kosova u OEBS-u i nekim drugim medjunarodnim organizacijama, na primer sportskim.


ZA ŠTA SLUŽI PRVI MAJ U BIH? – Analiziraj.ba\nIZDVAJAMO Mreža je emisija koja iz sedmice u sedmicu dokazuje da dobar odabir teme i jasna definicija problema mnogo više znače nego puki senzacionalizam, kojem teži sve veći broj političkih emisija. S druge strane, Apostrof je pokazatelj kako upravo ta težnja senzacionalizmu može jednu važnu tematiku kao što je obrazovanje degradirati na nivo trivijalnosti.\nPrvi maj je u Bosni i Hercegovini odavno izgubio izvorni smisao. Tražiti krivce za to među radnicima, oslobađa sindikate obaveze prema onima zbog kojih postoje\nFTV: Mreža – 1. maj 2018.\nFOTELJE ILI RADNICI? „Sindikati su postali besramna filijala vlasti.“ Ovom rečenicom Zdravka Grebe, profesora na Pravnom fakultetu u Sarajevu, u emisiji Mreža najavljen je prilog Mirele Mahmutović o pravima radnika u BiH. Nažalost, slika radnika i njihovih prava većini je jasna još i prije puštanja prvog kadra priloga, tj. jasna je onima koji imaju iole društvenog sluha za one koji se nisu dograbili „fotelje“ ili „pozicije“. Naglasak uvodnog dijela priloga stavljen je, stoga, upravo na kritiku onih koji bi trebali štititi prava radnika: na sindikate. U Savezu samostalnih sindikata BiH, međutim, traju druge bitke, odvojene od interesa radnika: bitke za mjesto prvog sindikaliste. Važno je, očigledno, biti onaj koji će da se pita kako će se raspoređivati sindikalna imovina, a ne onaj ko će, bez kompromisa, stati rame uz rame s radnicima u cilju ostvarivanja njihovih prava. Mreža je vješto definirala upravo taj problem i izbjegla da zapadne u zamku okrivljivanja radnika za nerad njihovih sindikata.\nPROTESTI ILI NE BITI: Upravo ovo stajanje rame uz rame s radnicima je, između ostalog, bila okosnica polemiziranja uoči Prvoga maja. Sindikat nije pokazao jasan stav o tome da li za Međunarodni praznik rada organizirati proteste, pa su na kraju odlučili da radnicima koji su ipak htjeli ovaj dan iskoristiti da iskažu svoje nezadovoljstvo, podijele letke na kojima su navedena njihova radnička prava. Bilo bi možda korisnije da su, umjesto ove isprazne geste, poslovanje Sindikata učinili javnim, pa da radnici koji im finansiraju plate, putovanja i odmore imaju uvid na šta se troši dio njihovih primanja. Na ovo je Mreža svjesno ukazala, kritizirajući shvaćanje Sindikata od strane onih koji su na njegovim vodećim funkcijama kao „privatne kompanije“, pa je tako prirodno da, umjesto da se bave rješavanjem problema radnika, snagu i vrijeme troše na osiguravanju svojih pozicija.\nSRŽ PROBLEMA: Kada se, pak, govori o kolektivnim ugovorima i o Zakonu o radu, ne možemo se oteti dojmu da i jedno i drugo u određenoj mjeri služi tome da se rješavanje problema radnika premjesti na virtualnu (birokratsku) razinu. Uzalud su oni zakoni koji se ne provode. Mrtvo su slovo na papiru, što bi se reklo. Radnici (a vjerovatno i funkcioneri Sindikata) itekako poznaju načine na koje poslodavci mogu „eskivirati“ postojeće zakone o radu: od koverata u kojima radnici prijavljeni na minimalnu platu dobiju ostatak dogovorenih primanja, preko „obaveze“ radnika da određeni dio plate koja im legne na račun vrate poslodavcu, pa sve do dojava koje dobiju poslodavci od inspektorata rada, kako bi na vrijeme mogli neprijavljene radnike poslati kućama u vrijeme inspekcijskog nadzora. Sve su ovo javne tajne koje nije jednostavno riješiti. Jednostavnije je, pak, govoriti o borbi za usvajanje zakonā, koji, kako se u prilogu Mreže odlično ilustrira, ne vrijede mnogo ukoliko sindikati ne zastupaju direktno interese radnika i ne pokažu volju suprotstaviti se politikama izrabljivanja, a ne postati dijelom iste\nZAŠTO SE RADNICI NE POBUNE? Na ovo pitanje teško je ponuditi adekvatan odgovor. Autori emisije Mreža su ipak bili ustrajni u tome razotkriti gdje je nestao bunt radničke klase koji je zaslužan da se Prvi maj uopće doživljava kao praznik vrijedan obilježavanja. Kao što smo spomenuli, nerad sindikata je ključan faktor koji utječe na vjeru radnika u to da postoji neki modus operandi koji može dovesti do suštinskih promjena. Grebo je naveo kako su štrajkovi i protesti radnika jedini načini preko kojih se može doći do prevazilaženja trenutnog stanja. Međutim, njegovo zapažanje ne ostaje na teoretskim floskulama. Itekako je svjestan konteksta u kojem se svaki protest bh. radnika odvija. On nikako ne može biti odvojen od postratnih trauma, pa tako navodi kako u razgovorima s taksistima i prodavcima na pijaci često kao razlog za nedostatak radničkog bunta čuje: „Šuti, stari, samo da ne puca.“ Međutim, čak i kada dođe do protestā, jedna druga realnost potkopava svako nastojanje očuvanja jedinstva radničke klase. Ivan Šijaković, profesor na Fakultetu političkih nauka u Banjaluci, glavni problem s protestima (prošlim i eventualnim budućim) vidi u tome što oni protiv kojih se protestuje ubace svoje „sumnjive tipove“ među radnike kako bi izazvali nerede i time dali policiji povod da prekinu protest. Takozvanu pat-poziciju u kojoj se nalaze radnici BiH, ali i oni iz Srbije i Crne Gore, prepoznale su i strane kompanije. To je, prema Šijakoviću, i razlog zašto su one „preplavile“ države regije. „Oni znaju da ovdje više nikakvog sindikalnog otpora neće biti“, navodi pesimistično pred kraj priloga. Rješenje za ovu bezizlaznu situaciju prilog ne nudi. To mu i nije bio zadatak. Ono što Mreža, međutim, uspijeva jeste raspravu o pravima radnika premjestiti tamo gdje joj je i mjesto.\nATV: Apostrof – 27. april 2018.\nPOMALO O OBRAZOVANJU: Jedno od mogućih rješenja moglo bi biti unapređivanje nivoa obrazovanja, a time i osvješćivanje budućih generacija radnika i onih koji ih trebaju zastupati. Upravo se tome posvetilo prošlosedmično izdanje emisije Apostrof. Nažalost, povod da se u emisiji uopće progovori o obrazovanju nije bila želja da se otvori konstruktivna diskusija o mogućim pravcima u kojim bi se bh. obrazovanje moglo razvijati. Ne. Povod su bili udžbenici historije u Federaciji BiH koji klasificiraju zločine u Srebrenici kao „genocid“, a rat u Sarajevu 90-ih kao „opsadu“. Nadalje, emisija koja je kao temu odabrala razgovor o obrazovanju, počinje ad hoc pitanjem o hapšenju Atifa Dudakovića, što dodatno potvrđuje da namjera nije progovoriti o praksama u obrazovanju, nego obrazovanje isključivo posmatrati kroz prizmu nacionalnih politika. Nažalost, emisija je tekla upravo u tom pravcu.\nBITNO I NEBITNO: Reakcija iz RS-a na spomenute udžbenike bila je očekivano negativna, a u emisiji se manifestirala u izjavama Luke Kecmana, prorektora za ljudske i materijalne resurse Univerziteta u Banjaluci. „Sporne“ klasifikacije agresije na BiH ocijenio je kao nastojanja koja ne vode suživotu, te navodi kako je RS glede tumačenja novije historije mnogo korektnija. Ne spominje, međutim, kojekakva pseudohistorijska izdanja na čijim promocijama prisustvuje sām predsjednik RS-a Milorad Dodik, niti smatra spornim nepriznavanje presuda Haškog tribunala. Drugi gost u emisiji, Senadin Lavić, predsjednik BZK Preporod, otišao je, pak, u drugu krajnost te predložio da bi našu historiju trebali pisati stranci kako bi se osigurala objektivnost. Međutim, u jednom kasnijem trenutku emisije Lavić počinje da tvrdi kako je svaka historija „izmišljotina“, da bi nekoliko minuta nakon toga, na optužbe da je naziv „bosanski jezik“ izmišljotina, rekao Kecmanu da „prouči malo historiju“. Ovu farsu od akademskog diskursa između dvojice kolega prekinuo je profesor Ivan Šijaković, koji je i u ovoj emisiji pokušao dati pragmatičnu procjenu problema. Stajališta je da „nema svrhu proučavati društvenu historiju“ i da je to u svijetu prevaziđen koncept, te kako je potrebno okrenuti se unapređivanju nauke i tehnologije. Kecman je, očekivano od nekoga ko nacionalni identitet smatra primarnom kvalitetom neke osobe, burno reagirao, dok je Lavićev stav, baš kao i tokom ostatka emisije, ostao nedefiniran. Ostaje nam se nadati da će budući apsolventi prevazići primjere vođenja dijaloga pojedinih univerzitetskih profesora koje smo imali priliku slušati u ovoj emisiji.\nTagovi: analizeApostrofATVernad osmićFTVmedijiMrežapolitičke emisije\n06.07.2018 · Ernad Osmić


Nišville dobitnik nagrade Top Serbian Brands 2018.\nŠta su planirale ekipe javnih preduzeća za petak, 12. april Zašto volimo Zdravka Čolića? Pričali smo s Nišlijkama i Nišlijama pred koncert\nApr 11, 2019 U rubrici: kultURA!, webetext\nNišville jazz festival dobinik je Top Serbian Brands nagrade za 2018. godinu u kategoriji – specijalna nagrada – najbolji festival.\n“Objektivnost i nezavisnost nagrade svakako daje dodatnu pozitivnu dimenziju. Te se ovom prilikom Nišville jazz festival zahvaljuje svim građanima Srbije koji su glasali za Nišville kao prepoznatljiv kulturni brend i dodelili mu titulu najboljeg festivala u Srbiji u 2018.godini”, kažu organizatori Nišvilla.\nPobednika Top Serbian Brands određuju građani\nNagrada se dodeljuje petu godinu za redom u 55 kategorija. Dodeljuju je magazin Top Serbian Brands i portal bestofserbia.rs prema glasovima građana Srbije. Ove godine, na osnovu ankete sprovedene od 22. februara do 24. marta 2019. godine u 16 najvećih gradova Srbije. Uslovi za dobijanje nagrade su: prepoznatljivost brenda, vrhunski kvalitet, zadovoljstvo potrošača, dobro poslovanje, poslovni rezultati.


Usluge drumskog prevoza na putu - Prevoz robe\nNaša kompanija širom Srbije i svijeta, pruža usluge prevoza robe na putu. Posjedujemo sopstvena vozila različitih kapaciteta, i zahvaljujući saradnji sa različitim inostranim prevoznicima, u mogućnosti smo da veoma brzo dostavimo robu na željenu adresu bilo gdje u svijetu.\nKada je u pitanju drumski prevoz robe, naša kompanija se trudi da na tržištu bude prepoznata kao firma koja svoje usluge prilagođava potrebama svojih mušterija. Ukoliko smatrate da Vam je isplativije da osim drumskog, koristite i vozila željezničkog, vazdušnog ili vodnog saobraćaja, naša kompanija Vam omogućava i kombinovani prevoz robe.\nTakođe, svojim klijentima osim drumskog prevoza robe, nudimo i mogućnost profesionalnog istovara i utovara robe različitih gabarita. Posjedujemo modernu opremu, specijalna vozila i obučenu radnu snagu koja će ispuniti sve Vaše zahtjeve.\nObavljamo drumski prevoz hladnjačama, prevoz specijalnog tereta velikih kapaciteta, kao i prevoz rasutog tereta, a CMR osiguranje i ADR sertifikati garantuju da ćemo bezbjedno dostaviti i opasnu robu.\nPo potrebi klijenata, uz uslugu drumskog prevoza obavljamo pakovanje, utovar, istovar, carinske procedure, špedicija i distribucija i pribavljamo sve vrste dozvola i dokumenata potrebnih za prevoz robe u inostranstvu.\nSvojim mušterijama obezbeđujemo, po potrebi, i uslugu skladištenja roba u magacinima koji se prostiru na više od 1000 kvadratnih metara. U našim magacinskim prostorima možete, prije ili nakon transporta, skladištiti robu koja zahtjeva poseban tretman i redovnu inspekciju.\nOsim standardne opreme, svako vozilo sadrži i uređaje za satelitsko praćenje, kako bi naši klijenti mogli da imaju informaciju o tome kako napreduje transport, takođe nudimo i mogućnost, da mušterije same prate prevoz robe u realnom vremenu.\nZa potrebe selidbi, vršimo drumski prevoz kamionima i kombijima širom Srbije, ali i u svijetu. Osim garancije da će Vaša roba stići na željenu destinaciju, klijenti mogu tražiti i dodatno osiguranje. Zahvaljujući dugogodišnjem iskustvu, usluge drumskog prevoza, kao i prateće aktivnosti obavljamo u kratkom vremenskom roku.


Javno preduzece za gazdovanje šumama\nŠumsko gazdinstvo "BANAT" Pančevo\nSVETSKI DAN ŠUMA U BANATU\nJP »Vojvodinašume«, Šumsko gazdinstvo »BANAT« Pancevo, je obeležilo 21. mart - Svetski dan šuma, prvu u nizu manifestacija koje ce se sproveti u toku 2011. koja je proglašena za Medunarodnu godinu šuma. Obeležavanje je izvedeno edukacijom mladih clanova Pokreta gorana opštine Pancevo, na terenu Gradske šume, GJ »Donje Potamišje«, uz geslo ,,da šume nismo nasledili od predaka, vec pozajmili od potomaka,,. U cilju upoznavanja da su pošumljavanja i sece šuma, samo deo radova u sistemu organizovanog i promišljenog planiranja gazdovanja šumama, koje se zasniva na detaljnom sagledavanju stanja šuma, kojima JP »Vojvodinašume« upravlja i održivo koristi, cuvajuci njihovu ekosistemsku ravnotežu i biološku raznovrsnost. ;\nŠ.G. BANAT Pančevo u akciji OČISTIMO SRBIJU\nPovodom opšte akcije OCISTIMO SRBIJU, JP “Vojvodinašume” Petrovaradin, Šumsko Gazdinstvo “BANAT” Pancevo, 14. maja 2009. godine, sprovelo je cišcenje obale Dunava kod Stare Palanke. Organizovana akcija sakupljanja nanetog plutajuceg otpada sa obale Dunava u zašticenom vlažnom podrucju medunarodnog znacaja “Labudovo okno”, izvedena je u blizini granice sa Rumunijom. Izabrana lokacija je od izuzetne važnosti, jer predstavlja najvecu migratornu stanicu na putu ptica selica u ovom delu balkanskog poluostrva i znacajno zimsko boravište gnezdarica severnih krajeva. Na teritoriji Rumunije, u kontaktnoj zoni se nalazi Rezervat prirode Delta Nere-Dunav, koji je u sklopu najveceg rumunskog Parka prirode Portile de Fier ( Djerdap ). Zbog jedinsvenog zašticenog prirodnog podrucja, kojeg deli samo državna granica, akcija je sprovedena u saradnji sa nevladinom ekološkom organizacijom iz Rumunije GEC Nera iz Oravice i planinarskim društvom Jelenak iz Panceva. U okviru akcije obavljen je alternativni monitoring delte Nere i obilazak tvrdave Ram. Na zajednickom rucku usaglašeni su pravci buducih aktivnosti u okviru vec tradicionalnog partnerstva. Labudovo okno Koordinator Marius Olda ;\nŠ.G. BANAT Pančevo ponovo u akciji OČISTIMO SRBIJU\nPovodom opšte akcije OCISTIMO SRBIJU, JP “Vojvodinašume” Petrovaradin, Šumsko Gazdinstvo “BANAT” Pancevo, 18. juna 2009. godine, sprovelo je cišcenje divlje deponije kod Devojackog bunara u zašticenom prirodnom dobru Specijalni rezervat prirode “Deliblatska pešcara”. Organizovana dnevna akcija, sakupljanja razbacanog uzputnog otpada i prevoza do seoske deponije imala je prvenstveni cilj održavanja unutrašnjeg reda u Rezervatu uz edukativni efekat usmeren ka stanovnicima sela Dolovo i turistima vikend naselja Devojacki bunar. Izabrana lokacija je od izuzetne važnosti, jer predstavlja jedan od problematicnih mesta nedozvoljenog korišcenja peska, deponovanja smeca, krivolov i bespravne sece. Akcija je izvedena na teritoriji Šumske uprave Banatski Karlovac, sa 50 radnika uz pratecu mehanizaciju. Dogadaju je prisustvovao pomocnik ministra za zaštitu životne sredine i prostorno planiranje, Radislav Momirov, generalni direktor JP “Vojvodinašume” Marta Takac i dirktor ŠG “BANAT” Aleksandar Obradovic sa saradnicima. Zbog jedinsvenog interesnog prirodnog podrucja Banata, mikroregije Dunav-Nera-Karaš, akcija je sprovedena uz podršku nevladine ekološke organizacije GEC “Nera” iz Rumunije i tradicionalno prisutno planinarsko društvo “Jelenak” iz Panceva. Dogadaj su propratili elektronski i štampani mediji. Sagledavajuci postojece zabrinjavajuce stanje oboda Deliblatske pešcare, akcije ovog tipa ce se ucestalo sprovoditi.\nV medunarodni simpozijum o osolikim muvama\nStrucnoj ekskurziji V medunarodnog simpozijuma o osolikim muvama (V International Symposium on Syrphidae) organizovanoj u Specijalnom rezervatu prirode „Deliblatska pešcara” 22.juna 2009. godine prisustvovalo je 36 naucnika: Hauser Martin, Thompson F. Christian i Mengual Ximo (USA), Nunes Morales Mírian (Brasil), Mutin Valery i Skurikhina Vera (Russia), Sadeghi Namaghi Hussein (Iran), Gonçalves Miranda Gil Felipe i Skevington Jeff (Canada), Ball Stuart , Stubbs Alan i Morris Roger (UK), Gittings Tom i Maher Caitriona (Ireland), Doczkal Dieter, Ssymank Axel i Dziock Frank (Germany), Nielsen Tore Randulff (Norwsay), Bygebjerg Rune (Sweden), Ståhls Gunilla (Finland), Ricarte Sabater Antonio Ramón (Spain),Reemer Menno, Smit John, Heuvel Esther van den, Eck André van Ent, Leendert-Jan van der, Steenis Jeroen van, Steenis Wouter van i Zeegers Theo (The Netherlands). Ludoški Jasmina, Francuski Ljubinka, Vujic Ante, Milankov Vesna, Radenkovic Snežana i Nedeljkovic Zorica (Serbia).\nDan Dunava u Rumuniji\nPovodom 29. juna, Medunarodnog dana reke Dunav, u Rešici, nevladina ekološka organizacija za saradnju GEC»Nera« iz Oravice u partnerstvu sa Agencijom za zaštitu životne sredine županije Karaš-Severin iz Rešice, sazvala je sastanak radne grupe za izradu Lokalnog akcionog plana za poboljšanje upravljanja rudnickim otpadom sa taložišta Nova Moldava i jalovišta Saska Montana. Sastanku su prisustvovali clanovi projektne ekipe i predstavnici rudarskih institucija, županijske inspekcije, JP »Vojvodinašume« i štampe. Usledila je razrada Projekta koji ce u toku meseca jula biti predstavljen u naseljima iz zone zagadenja, da bi bio dopunjen predlozima meštana. Nakon toga Plan ce biti prosleden, državnim institucijama odgovornim za sprecavanje zagadenja, uz zahtev za njihov zvanican stav u vezi mera i vremena njihove primene. Sadržaj plana, objavljen u brošuri, ce biti dostavljena svim ciniocima zainteresovanim za zaustavljanje zagadjenja ugroženih zona. Kontaminacije prostora, Specijalnog rezervata prirode »Deliblatska pešcara« i ramsarskog podrucja »Labudovo okno«, rudnickom prašinom sa taložišta kod Nove Moldave u Rumuniji, utvrdena je uticajem na ekosisteme i biodiverzitet. Padavinama u vidu »kiselih kiša« i direktnim zagadenjem vodotoka, jedinjenja bakra i cinka dospevaju na teritoriju zašticenih prirodnih dobara, ulaze u ekosisteme i putem lanaca ishrane postaju sastavni delovi organizama vrsta zašticenim po medunarodnim kriterijumima.U direktnom konaktu sa NP » Ðerdap« u nizvodnom delu, ramsarsko podrucje »Labudovo okno« predstavlja najvece prirodno mrestilište riba na srednjem toku reke Dunav i najvecu migratornu stanicu ptica u ovom delu balkanskog poluostrva. Na ovom podrucju se stanovništvo tradicionalno bavi poljoprivredom, ribolovom i lovom, te se kontaminacija komercijalnim putevima širi do najvecih potrošackih centara Srbije. Povecanje broja malignih oboljenja i bolesti respiratornog trakta stanovništva, koje su prouzrokovane kontaminacijom jedinjenjima bakra i cinka, ukazuje da je neophodna hitna rekultivacije taložišta i jalovišta rudnickog otpada u susednoj Rumuniji.\nSARADNJA SA NACIONALNIM PARKOVIMA RUMUNIJE\nKrajem avgusta 2009. godine, održan je sastanak radne grupe, predstavnika interesnih grupa i korisnika, uključenih u izradu Plana upravljanja za PN Portile de fier u direkciji Parka u Oršavi. Po pozivu i u organizaciji GEC «Nera» iz Oravice, Rumunija, Dr ing. Kornel Popovići Sturza, ostvaren je sastanak predstavnika upravljača PN Portile de fier, šefa čuvarske službe, ing. Viorel-Katalin Toboiu, sa predstavnikom J.P. »Vojvodinašume« za SRP »Deliblatska peščara«, ing. Marius Olđa. Sastanku su prisustvovali: direktor ing. Gašpar Joan i šef čuvarske službe i investicija u PN Domogled – Valea Černei, ing. Karžan George, sa direktorom Geo parka Mehedinci, Dr Kornel Meilesku i geolog Dr Dušan Mijović ZZP Srbije. Posebni susreti su održani sa korisnicima: šefom gorske službe spasavanja županije Karaš-Severin, Valentin Balaban, čobanom Popa Vasile, predsednicima NGO: »Gea« Vršac, Dejan Maksimović, »Aurora« Bela Crkva, Milan Belobabić i »Femina« Oršava, Kostel Vladuc. Učesnici sastanka su ocenili potrebu intenzivnijeg uticaja u izradi i sprovođenju Plana upravljanja Parkom u delu održivog korišćenja.\nZbog posebnih interesa u međusobnim odnosima između upravljača zaštićenih prirodnih dobara sa obe strane državne granice, iznet je stav o pokretanju postupka za izradu Sporazuma o saradnji i prihvaćeno da inicijativu u obliku pisma o namerama za saradnju sačini JP »Vojvodinašume«.


Veliko učešće mladih u obilježavanju Dana oslobođenja\n18. septembar – Dan Bosansko-podrinjskog kantona Goražde i općine Goražde\nMaršom oslobođenja učenika goraždanskih osnovnih i srednjih škola rutom Hranjen – Rorovi – Spomen obilježje braniocima Goražda, započelo je obilježavanje 18. septembra – Dana Bosansko-podrinjskog kantona Goražde i općine Goražde.\nNajmlađi učesnici u obilježavanju Dana BPK Goražde i općine Goražde bila su djeca iz goraždanskih vrtića „Sunce“ i SOS „Kinderdorf“ . Oni su zajedno sa predstavnicima udruženja mladih iz Goražda organizovali Likovnu koloniju i performans u Omladinskoj ulici i na mostu „Alije Izetbegovića“, a slikali su o slobodi, o svom gradu i njegovim hrabrim braniteljima.


Umjesto božovića Mandić\nPodnaslov: Umjesto božovića Mandić\nTizer: Dugogodišnji funkcioner Nove srpske demokratije Janko Milatović doći će na funkciju poslanika ove partije u Skupštini Crne Gore, pošto je Strahinja Bulajić podnio ostavku na tu funkciju.\nMilatović je bio na čelu OO Nove srpske demokratije u Nikšiću.\nBulajić je prije četiri dana podnio ostavku na mjesto potpredsjednika Skupštine Crne Gore i poslanika.\nOn će ipak ostati na funkciji potpredsjednika dok Skupština ne konstatuje njegovu ostavku.\nOd Bulajića koji je bio predsjedavajući Skupštinom nakon što je sa mjesta predsjednika smijenjen Aleksa Bečić, bilo je zatraženo da sazove kolegijum, na kome bi se razgovaralo o predstojećoj sjednici, a u slučaju da bi on odbio da je zakaže - to se očekuje od potpredsjednika Ervina Ibrahimovića (Bošnjačka stranka).\nTakođe, umjesto Mila Božovića na funkciju poslanika doći će Andrija Mandić.\nBožović će biti nosioc liste DF-a u Budvi, pošto je predsjednik opštine Budva Marko Bato Carević najavio da se neće kandidovati na predstojećim izborima i da će se povući sa funkcije predsjednika opštine.\n24.04.2022 - 17:15 | *\n24.04.2022 - 17:15\nTagovi: Andrija Mandić, funkcija, Nova srpska demokratija, strahinja bulajić


Ford odpušta 25 do 30 hiljada radnika\nPoznati američki proizvodjač automobila – Kompanija Ford, drugi po veličini proizvodjač automobila u Sjedinjenim Državama, prisiljen je na ozbiljno promjenu proizvodne strategije koja podrazumjeva i ukidanje na desetine hiljada radnih mjesta i zatvaranje desetak fabrika.\nDetalje tog plana, danas je saopštio predsjednik komapnije Bill Ford. Gospodin Ford je, pored ostalog, rekao da će biti zatvoreno 14 fabrika i otpušteno između 25 i 30 hiljada radnika. Što su razlozi za takve korake, šta o tome kažu analitičari i zaposleni u kompaniji?\n“Have You driven a Ford letaly”\nJeste li skoro vozili Forda, pitaju u jednoj reklamnoj poruci.\nMedjutim, sve manje i manje amerikanaca posljednjih 10 godina sjeda za volan jednog od fordovih vozila. Učešće Forda na američkom tržištu je u stalnom padu. Samo prošle godine prodaja SUV-a je pala za 30 posto. Prodaja raznih modela venova je opala od 25 do 53 posto. Limuzine? Ford ima sve više teškoća da napravi vozilo koje ljudi žele kupiti.\nFord 500 je odličan automobil, super je, ali je ružan. Treba samo na njega napisati Policija, kaže jedan od kupaca.\nAnalitičar automobilizma, Rebecca Lindlands, iz Global Insight-a, kaže da Ford nije odgovorio na zahtijev kupaca za boljim automobilom, boljim kvalitetom.\nFordove fabrike u Sjevernoj Americi rade sa ¾ kapaciteta. Hiljadu i 500 radnika u fabrici Wixom u Michigenu strahuju za svoja radna mjesta.\nJerry Petre koji je na liniji proveo 42 godine kaže da nije riječ o njima iz proizvodnje da nisu iskorišteni, nego onima iz uprave fabrike.\nU Fordovoj fabrici u St.Louisu, jučer su zaposleni takodjer iskazali strahovanja za svoj posao.\nVi ste jednostavno broj i oni o tvom broju ne misle puno, kaže sa razočaranjem, radnik u Fordovoj tvornici, Tom Veltrop.\nNakon 100 godina uspješne proizvodnje američke auto-kompanije su preopterećene viskim cijenama rada, penzija i zdravstvene zaštite.\nTo su troškovi koje nemaju Honda, Nissan, Hunday i drugi koji prodaju na američkom tržištu, kaže Rebecca Lindlends.\nOna kao i drugi analitičari očekuju da će Ford smanjiti, ili prestati proizvodnju nepopularnih mini-venova, i početi praviti više hibridnih automobila.\nFord koji je odpočeo globalnu revoluciju u automobilskoj industriji sada u oštroj konkurenciji nastoji da održi korak na tržištu.


Epson C13T40C140 ketridž cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEpson C13T40C140 ketridž cene\n- Cartridge Epson C13T40C140 black, SC-T3100/N, SC-T5100/N... specifikacija\nCartridge Epson C13T40C140 black, SC-T3100/N, SC-T5100/N\nEpson T40C140 UltraChrome XD2 crni 50ml ketridž\ncena od 6.321,00 din\nEpson T8508 UltraChrome HD mat-crni 80ml ketridž\nEpson T8509 UltraChrome HD light light crni 80ml ketridž\nEpson T8507 UltraChrome HD light crni 80ml ketridž\nCanon PFI-107 Cyan, 6704B001AA, 130 ml ketridž\nCanon PFI-107 Y - Cartridge, 300ml, Yellow (8792B001AA) ketridž\nCanon PFI-107 Black, 6705B001AA, 130 ml ketridž\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Epson C13T40C140 ketridž po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Epson ketridž C13T40C140 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ketridži cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Epson Ketridži, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Epson C13T40C140 ketridž sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Epson C13T40C140 ketridž. Pre kupovine, podatke za Epson ketridž C13T40C140 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nEpson C13T40C140Epson C13T40C240Epson C13T40C340Epson T41R540 UltraChrome XD2 crni 110MLEpson T41R340 UltraChrome XD2 MAGENTA 110MLEpson T41R240 UltraChrome XD2 CYAN 110MLEpson T41R440 UltraChrome XD2 žuti110ML kertridžEpson C13T00S14A black, L1110/3100/3101/3110/3111/3150/L3151/5190Epson C13T00S24A cyan, L1110/3100/3101/3110/3111/3150/L3151/5190Epson C13T00S34A magenta, L1110/3100/3101/3110/3111/3150/L3151/5190Epson C13T00S44A yellow, L1110/3100/3101/3110/3111/3150/L3151/5190Epson 106 ŽutiEpson 106 MagentaEpson 106 Photo CrniEpson 105 Photo CrniEpson 106 CyanEpson 103 ŽutiEpson 103 MagentaEpson 103 CyanEpson 103 CrniEpson T40C140 UltraChrome XD2 crni 50mlEpson T40C440 UltraChrome XD2 žuti 26mlEpson T40C340 UltraChrome XD2 magenta 26mlEpson T40C240 UltraChrome XD2 mat crni 26mlEpson T2704 - Yellow, 300 pagesEpson T2703 - Magenta, 300 pagesEpson T2702 - Cyan, 300 pagesEpson T2701 - Black, 350 pagesEpson T9444 - Yellow, 3000 pagesEpson T9443 - Magenta, 3000 pages\ncena od 1.911,00 din\nCanon PG-540XL ketridž\nCanon CL-541XL ketridž


Nightflier's Bookspace: DANGEROUS WOMEN - George R. R. Martin & Gardner Dozois (5)\nneomedjeni 06. децембар 2013. 14:10\nDrago mi je da Sanderson i dalje ima osećaj, inače mi se ne bi mililo da počinjem sakupljanje i čitanje onih u najavi golemih Arhiva, uzimajući u obzir da nisi imao neke ekstremno dobre kritike za prvu knjigu. Ovao se nadam da će i Arhivi ispati dobro. Uživao sam u Maglorođenima.\nNightflier 06. децембар 2013. 22:27\nŠta znam - možda ću promeniti utisak o "Arhivama" nakon što malo odmaknem s prevodom - ali moram i da pročitam drugu knjigu. Rukopis bi trebalo da je danas završen, a očekujem da će ga Laguna dobaviti nekoliko meseci pre nego što ga objave u SAD.\nBilo kako bilo, ubrzo ću postaviti odlomak prevoda na blog, pa da čujemo mišljenja... :D


Google earth pro nece da se konektuje\nGoogle Earth nece da se konektuje na server\nGoogle Earth Plus i Google Earth Pro\nMyCity » Windows -> Aplikacije » Google earth pro nece da se konektuje\nPoslao: 26 Nov 2005 12:56\nNece da mi se konektuje nas server. Ima li jos servera i kako da popravim stanje?\nPoslao: 26 Nov 2005 15:22\nPrvo sto mi pada napamet. Da te ne zeza proksy ili firewall?\nPoslao: 26 Nov 2005 16:04\na da nije mooozda nelegalna kopija Pro verzije?\nposto Pro nije free...\nPoslao: 26 Nov 2005 17:12\nKako je onda dosao do nje? Nije free i jos predpostavimo da je nije platioo? Sta ima razbijac/\nVerovatno je to sto peca kaze ili decko koristi proxy.\nPoslao: 26 Nov 2005 18:03\nako je do proxy-ja kako da sredim?\nPoslao: 26 Nov 2005 18:12\npretpostavih da je razbijacovana...\ntu je problem, verovatno.\ngoogle-tov server provali da ti je S/N piratski, i nece da prica sa tobom\njel koristis uopste proxy server u browseru?\nako ne koristis proxy, vec imas direktan izlaz na net - onda definitivno nije do proxy-ja.\nPoslao: 26 Nov 2005 18:39\nSamo cu da kazem da je peca 100% u pravu i da nema veze sa proxyjem... Probaj free verziju, ako ona hoce, a ova nece, shvatas sta se desava...\nPoslao: 26 Nov 2005 19:08\nIskreno ne koristim google earth. ALi znam da dosta programa koje koristim ne dozvoljavaju proxy adrese.\nPoslao: 26 Nov 2005 20:47\nmislis, ne podrzavaju proxy\nPoslao: 27 Nov 2005 12:34\nNe, podrzavaju proxy ali ga ne dozvoljavaju\nUkupno su 607 korisnika na forumu :: 35 registrovanih, 2 sakrivenih i 570 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Petar, A.R.Chafee.Jr., aljosa7, BlackPhantom, bojanM84, branko7, celik, Detective, djboj, djo97, FOX, HrcAk47, ikan, indja, Klecaviks, LeGrandCharles, Marko Marković, MB120mm, mercedesamg, Milan A. Nikolic, nuke92, pavle_pzs, piton, Recce, RJ, sakota79, Sirius, Smiljke, time, Trpe Grozni, vlvl, wolf431, zixmix, Živković, 79693


UPRKOS MRAČNIM PROGNOZAMA Cijene nafte u svijetu rastu - Srpskainfo\nUPRKOS MRAČNIM PROGNOZAMA Cijene nafte u svijetu rastu\nCijene nafte skočile su 10 odsto nakon vijesti o efikasnoj vakcini koje bi ponovno moglo donijeti normalno vrijeme, veći privredni rast i oporavak avio-industrije.\nZa Brent je trebalo izbrojiti više od 45 dolara, najviše u dva mjeseca, prenosi Seebiz.\nU drugoj polovini nedjelje entuzijazam je oslabio i čini se da je optimizam izgrađen na klimavim temeljima. Većina najvećih privreda ponovo će imati negativan rast u posljednjem tromjesečju.\nMeđunarodna agencija za energetiku (IEA) snizila je prognozu pada ovogodišnje proizvodnje nafte s 8,4 na 8,8 miliona barela dnevno zbog drugog talasa epidemije, koji snažno utiče na potrebe za naftom. IEA je takođe revidirala naniže prognozu za prvi kvartal 2021. godine. Za cijelu 2021. godinu predviđa se da će se potražnja oporaviti za 5,8 miliona barela, što će dovesti do toga da će globalna potrošnja nafte ostati znatno ispod nivoa prije epidemije, prenosi Blic.\nOPEK, s druge strane, očekuje da će se potražnja za naftom ove godine smanjiti za 9,8 miliona barela, a sljedeće godine ojačati za 6,2 miliona barela, manje od prognoze za novembar. U saradnji s Rusijom (OPEK +), očekuje se da će OPEK produžiti sporazum za tri do šest mjeseci, prema kojem će članice od avgusta dnevno pumpati 7,7 miliona barela manje. U početku se mislilo da će sa septembrom OPEK + dnevno pumpati samo 5,7 miliona barela.\nNo, čak i produženje dogovora vjerovatno neće spriječiti prekomjernu ponudu, pogotovo jer proizvodnja raste u zemljama koje nisu pristupile sporazumu. To se posebno odnosi na Libiju, gdje je, prema najnovijim podacima, dnevna proizvodnja već 1,251 miliona barela. Čak i nedjelju dana ranije, bio je tek nešto iznad milionske granice. Ta je brojka dovela do pada cena nafte u petak za dva odsto, ali je dodatak bio visok na nedjeljnom nivou – čak osam odsto.\nOPTIMIZAM RASTE Porasla cijena barela nafte\nCIJENE NAFTE U PADU Danas sastanak OPEK i njegovih saveznika\nZatvorene pojedine bušotine: Cijene nafte ponovo u porastu\nNAKON OBJAVE DA TRAMP IMA KORONU Cijene nafte na svjetskom tržištu u padu\nUDAR NA DŽEP U TEŠKO VRIJEME Ponovo skočile cijene goriva u Srpskoj\nSTABILIZACIJA NA TRŽIŠTU Barel nafte pao za više od 40 centi\nINDUSTRIJA U BiH U oktobru rast proizvođačkih cijena\nU jeku pandemije korona virusa: Svjetske CIJENE HRANE skočile na sedmogodišnji maksimum


Deseti rođendan Vibera: Trilion besplatnih minuta glasovnih poziva - Naši u svetu\nObjavljeno 03/12/20 u 14:30\nAplikacija Vajber za besplatne međunarodne pozive mobilnim telefonima putem interneta (VoIP) i za razmenu poruka obeležava 10 godina postojanja.\nUticaj koji je Vajber imao na globalno tržište telekomunikacija najbolje ilustruje podatak da je tokom protekle decenije preko te aplikacije ostvareno više od jednog triliona besplatnih minuta glasovnih poziva što, na primer, odgovara jednom telefonskom pozivu u trajanju više od dva miliona godina, navodi Ðamel Agaoua, generalni direktor Vajbera.\nUbrzo nakon lansiranja VoIP-a, Vajber se pretvorio u džinovsku platformu za razmenu poruka, preko koje se redodno razmenjuju trilioni poruka, navodi se u saopštenju.\nTokom godina, kreativni tim Vajbera, koji broji 800 članova, unapređivao je bezbednosni aspekt aplikacije štiteći privatnost korisnika, a 2016. je uveo i enkripciju s kraja-na-kraj u svim privatnim četovima i pozivima kao standard.\nTANJUG/ FOTO PROMO VIBER\nTaj standard podrazumeva da je potpuna enkripcija uvek aktivirana, što znači da ako četujete na Vajberu, samo vi i vaši sagovornici možete da čitate razmenjene poruke, pri čemu čak ni Vajberovi inženjeri nisu u mogućnosti da pristupe sadržaju vaših četova i poziva.\nTokom 2020. su dodatno pojačali aspekt privatnosti na aplikaciji, dodavši funkciju nestajuće poruke u svim četovima jedan-na-jedan, odnosno samouništavanje poruka u četovima nakon slanja.\n“Kadija te tuži, kadija ti sudi”, odbačena žalba Francuza zbog “nedovoljnih mera”\nProfesor Aleksandar Jovanović iz Sao Paola: Korona masovno ubija Brazilce\nZaratili Viber i Fejsbuk, evo šta to znači\nViber ima novu uslugu za one koji mnogo putuju


Niški Portal | "Potrebno je vakcinisati oko 4 miliona građana Srbije za kolektivni imunitet"\nponedeljak 25-01-2021 11:17\n"Potrebno je vakcinisati oko 4 miliona građana Srbije za kolektivni imunitet"\nIzvor: Niški portal | 05-Jan-2021 | 00:11\nVirus ne popušta, iako statistika beleži pad broja obolelih i preminulih. I dalje je veliki broj ljudi u bolnicama. Ohrabruje to što se vakcinacija sprovodi sve šire. Hoće li nas vakcina štititi i od mutiranog koronavirusa? Kako da znamo koja je od ponuđenih vakcina najbolja za nas?\nDr Radmilo Petrović, epidemiolog, je gostujući u 150 minuta na televizija Prva kazao da osoba koja prima vakcinu ne sme biti akutno obolela, ne sme da ima visoku temperaturu i ne sme biti alergična na komponente vakcine.\n"Svaka vakcina, osim aktivnog agensa koji nas štiti, ima i raznih dodataka, te se na njih pojavljuju alergijske reakcije", kazao je epidemiolog.\nIstiče da je pristalica "mrtve vakcine", tj. one u kojoj je ceo virus inaktivisan i on ne može da napravi nikakvo zlo u čoveku, već samo da stvori imunitet.\n"Njih je jako teško napraviti. U epidemiji se uvek ide na savremenu tehnologiju, odnosno onu vakcinu koja u sebi ima RNK koji će izazvati imuni odgovor", kaže Petrović.\nŠto se neželjenih dejstava tiče, on kaže da kad neka vakcina zaživi u primeni, uvek se više godina prati njeno dejstvo da bi se videlo kakve je rezultate dala, tj. da li je ona potpuno bezbedna.\nZa potpuno suzbijanje virusa je potreban kolektivan imunitet, a ako je procenat već prokuženih oko 30 odsto, kako neki kažu, onda nam je potrebno još najmanje toliko da bi se stekao imunitet.\n"Potrebno je 70 odsto imune barijere da virus počne da posustaje. Mi treba da vakcinišemo oko 4 miliona građana Srbije. Uz revakcinaciju za to treba 7 do 8 miliona doza", ističe Petrović.


Gradonačelnik Splita osudio napad huligana na vaterpoliste Crvene zvezde | Mondo Sport\n09.02.2019. | 19:34 > 19:50\nIVICA DAČIĆ: PROTEST HRVATSKOJ ZBOG INCIDENTA!\nPogledajte snimak incidenta!


Žena danas Žena danas Posao Ceste greske na razgovoru za posao\nCeste greske na razgovoru za posao\tSekcija: Žena danas\t- Posao\tNekada je jedino što stoji između vas i posla iz snova taj omraženi razgovor za posao! Kako se pripremiti, šta reći a šta prećutati, koje su neke od najčešćih greški – a koje ne smete napraviti, saznajte u ostatku teksta. Tokom svoje dosadašnje karijere, u prilici sam bila da odem i prisustvujem na velikom broju razgovora za posao, kao i da se posavetujem sa nekolicinom stručnjaka, radi savetovanja i pripreme za što bolji razgovor, ali i „čitanje“ potencijalnih zaposlenika. U ovom tekstu podeliću sa vama neke od najčešćih a najbanalnijih greški i saveta kako ih prevazići, za što bolji utisak i dobijanje tog željenog posla.#1 Neinformisanost o firmi u kojoj ste apliciraliMa koliko apsurdno zvučalo, ovo je jedna od najzastupljenijih greški pri razgovoru za posao. U vreme kada je posla sve manje, a pogotovo sad u vreme krize, ljudi se prijavljuju na gotovo svaki oglas koji se pojavi a da deluje iole primamljivo, zanemarujući činjenicu da se podrobnije o firmi raspitaju i informišu. Ponekad možda ovlaš samo pređu preko naslovne strane web sajta i misle da su time obavili šta su trebali, ali jednom kad se nađu oči u oči sa potencijalnim poslodavcem, mogu nastati ozbiljne neprijatne situacije. Zamislite samo da vam postave pitanje „Zašto ste se odlučili za prijavu u našoj kompaniji?“ ili „Šta vam se posebno dopada kod nas?“ i slično - a vi zanemite poput ribe. Neprijatno i krajnje neprofesionalno. Uvek se pripremite pred sazgovor za posao i imajte spremna pitanja. #2 Lažno predstavljanjeNije retkost da kandidati, u želji da se potencijalnom poslodavcu predstave u što boljem svetlu, iznesu i neke činjenice o sebi koje baš i ne odgovaraju istini. Kolika god da vam je želja da se dopadnete i baš vi dobijete taj posao, nemojte misliti da vam skretanje od istine može pomoći jer, pre ili kasnije, od vas će se tražiti da izvršite upravo ono što ste izjavili da znate, da pokažete na delu sve one veštine koje ste naveli da njima vladate. Zato, pamet u glavu i tražite one poslove u kojima vaša prava kompetencija i kvaliteti dolaze do izražaja, razvijajte se u okviru njih a tek onda potražite i one druge, kojima težite. Budite iskreni prema sebi i drugima, nemojte se minirati i kvariti sliku o sebi netačnim informacijama.#3 PrepotentnostOva greška česta je kao i prethodne dve. Imate škole i iskustva, dobri ste u onom ešto radite i pucate od znanja – što je za svaku pohvalu, ali ne i za „kočoperno“ pojavljivanje na razgovoru za posao. Nijedan poslodavac (a ni kolege) ne voli hvalisavce, pa i kad imate čime da se pohvalite jer, to dosta govori o vašem karakteru i o tome kakva ste zapravo osoba – egoistična i željna centra pažnje. Jedno je biti svestan svojih kvaliteta i vrednosti i istaći konkretne primere svojih uspeha, a nešto sasvim drugo izigravati „Bogom danog“ za datu poziciju. Čak i u situacijama kada znate da ste najbolji kandidat za posao, ostanite prisebni i samouvereni do granice koja ne prelazi u prepotentnost – bolje ćete prolaziti.#4 Nepoznavanje imena sagovornika na razgovoru za posaoDešava se svima da, najčešće zbog treme, zaborave na ime osobe koja ih intervjuiše tokom razgovora za posao, ili ga pogrešno izgovore. Kako vam ova greška ipak ne bi prešla u naviku, ali i ako nje dođe, najbolje je izviniti se i pitati ponovo za ime „Izvinite, nisam dobro čula“, „Je l možete, molim vas, da ponovite?“, nego se praviti kao da ste uradili sve kako treba. Najbolje je, ipak, pripremiti se pre samog razgovora: istražiti o samoj firmi u koju na razgovor idete i ispitati koje su osobe zadužene za intervjue, kako bi imena dobro zapamtili. Razgovor za posao je situacija u kojoj – da, trebate prodati sebe, ali je i situacija u kojoj sagovorniku stavljate do znanja da uvažavate njega i ono što on/ona rade u toj firmi.#5 Upadanje u rečRazgovori za posao uvek sa sobom nose i dozu stresa, ma koliko da smo pripremljeni. Otud, nije retkost da se tokom razgovora desi i greška, poput upadanja u reč potencijalnom poslodavcu, prekidanje njegovog izlaganja i monolog sa vaše strane. Ok, desilo se jednom, ali pokušajte se kontrolisati jer često i taj jedan put bude previše i prikaže vas u negativnom svetlu. Trudite se da, ma koliko da ste nervozni ili pod tremom, pažljivo slušate sagovornike, ono što govore i pitaju vas, pre nego što sami progovorite i odgovorite. Ovo iz razloga što: upadanje u reč je nepristojno, desi se da propustite samu srž izlaganja ili pitanja i ispadnete smešni ili nedovoljo dobri za posao kad progovorite, odajete sliku nervozne osobe – a takve osobe i nisu najpoželjnije u poslovnom okruženju.#6 Nedostatak entuzijazmaVreme u kojem živimo je prepuon trzavica i neizvesnosti; možda ste ostali bez posla i sad idete sa jednog razgovora na drugi, tražeći nešto bolje i sigurnije i desi se da dođe do zasićenja i potištenosti. Ipak, to nije razlog da na svaki od tih razgovora ne dođete naoružani strpljenjem i pozitivizmom; svaki od tih razgovora je prva a možda i jedina šansa za prodor, ostavljanje dobrog utiska i možda prolaz do posla! Zato, nemojte se snebivati i izgledati kao da ste ustali na levu nogu ili vam nije ni do čega. Budite vedri i optimistični, veseli i pozitivni i već to će vam pomoći u podsticanju samopouzdanja. Podesi kao favorit Bookmark Pošalji email-om\nKoja pitanja postaviti na razgovoru za posao (2012-07-16)Letnji poslovni izgled (2012-06-21)Sta ne oblaciti za posao u letnjim mesecima (2012-06-11)Business Image Branding School (2012-05-23)Posao u Beogradu 14.03.- 21.03. (2012-03-11)Powered By relatedArticle


Edgar Alan Po - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 19-03-2019, 08:04 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Književnost / Edgar Alan Po\nMaturski, maturalni, seminarski, diplomski i master radovi iz književnosti.\nRomantizam kao književni metod (vanvremena kategorija koju čini kompleks postupaka, izražajnih sredstava i umetničkih afiniteta) koji se javlja u svim književnostima od antike do danas kao suprotnost klasicističkom metodu, označava književnost koja svojim predmetom smatra:\n- svet čovekovih osećanja,\n- daje prednost iracionalnom u odnosno na racionalno,\n- nadahnuće traži u dalekoj prošlosti, posebno u srednjem veku, i\n- razvija interesovanje za usmeno stvaralaštvo vlastitog i drugih naroda koji su bili van zapadnoevropskog kulturnog kruga.\nRomantizam je pre svega lirska književnost u kojoj pesnik izražava sebe, svoju ličnost i svoja osećanja. Ona je u funkciji izražavanja lirskog subjekta. Izražavanju pesnikove ličnosti podređen je i pejzaž. Slike prirode prate, odnosno u funkciji su ekspresije osećanja lirskog subjekta.\nPored toga romantičarsko stvaralaštvo odlikuje muzikalnost stihova, hiperbolizacija osećanja, nemotivisanost zbivanja, fragmentarnost strukture, romantičarska ironija, hibridnost književnih vrsta. Za romantizam je karakterističan žanrovski sinkretizam.\nRomantizam označava pobunu protiv takvih stega stvarajući nove oblike i narušavajući ustaljenu strukturu književnih rodova i žanrova. Drama se oslobađa od klasicističkih normi (pravilo o tri jednistva), razvija se lirsko-epski spev. Dominiraju kratke pesničke forme. U prozi se podstiče stvaranje novog tipa romana - sentimentalističkog, čija je osnovna tema ljubav.\nU dramskim žanrovima dolazi do modifikacija u pravcu nacionalno-romantičnih drama koje su po osnovnom tonu kazivanja tragedije. U njima se prepliću dve teme - patriotizam i ljubav.\nRazlog zbog koga pominjemo upravo navedeni pravac u književnosti jeste taj što će predmet ovog rada biti jedan od veoma značajnih i najistaknutijih predstavnika američkog romantizma, književnik Edgar Alan Po.\nKao teze u radu su obrađeni:\n- život i\n- delo Edgara Alan Poa.\nŽivot Edgara Alan Poa\nEdgar Alan Po (Boston, 19. januar 1809. - Baltimor 7. oktobar 1849. godine), američki američki književnik, pesnik, urednik literarnih magazina i jedan od najznačajnijih predstavnika američkog romantizma.\nNjegov otac i majka, Dejvid Po i Elizabeta Hopkins Po (oboje glumci) preminuli su u roku od dve godine (otac 1810. godine, majka 1811. godine) nakon njegovog rođenja - nakon toga, Po je odveden u Ričmond, gde je živeo kod Džona Alana, te onda poslan u Englesku gde je od 1815. godine do 1820. godine pohađao Manor School u Svindon Njuingtonu. Nikad legalno usvojen, prezime Alan uzeo je kao srednje ime.\nGodine 1826., Po odlazi na studije na virdžinijski univerzitet pod imenom, ali je izbačen zbog kockarskih dugova, što ga dovodi u svađu s Džonom Alanom koji ga se tada odrekao kao sina. Godine 1827. pridružio se vojsci, lagavši o svom imenu i starosti; 1830. godine stiže do Vest Pointa, ali je izbačen godinu kasnije zbog neizvršavanja dužnosti.\nO sledećem periodu Poova života malo se zna, osim da je 1833. godine živeo s očevom sestrom u Baltimoru. Nakon što je s kratkom pričom Poruka u Boci osvojio 50 dolara, započinje karijeru pisca: u časopisima Sadern literari mesindžer (u Ričmondu, gde je stvarao od 1835. godine do 1837. godine), te filadelfijskim Bartonz džentlmenz magazin i Grejemz magazin (1839. - 1843. godine), izlaze neka od njegovih najpoznatijih dela.


Na današnji dan, 18. septembar - Report.rs\nBy redakcija 09/18/2021 Najnovije, Zanimljivosti\n1502 – Španski moreplovac italijanskog porekla Kristofer Kolumbo (Cristoforo Colombo) stigao je u Kostariku na svom četvrtom i poslednjem putovanju u Novi svet. 1709 – Rođen je engleski pisac i leksikograf Semjuel Džonson (Samuel Johnson), autor prvog modernog rečnika engleskog jezika (A Dictionary of the English Language) koji je objavljen 1755, a potom bio temelj engleske književnosti više od jednog veka (poema “Taština ljudskih želja”, tragedija “Irena”, satira “London”).\n1739 – Potpisivanjem Beogradskog mira okončan je rat između Austrije i Turske, započet 1736. Austrija je potisnuta sa Balkana, a Turska se vratila na Dunav i Savu. Srbija je ponovo postala deo Otomanskog carstva, a Austrija je bila prisiljena da Turcima vrati i Malu Vlašku i delove Bosne koje je dobila Požarevačkim mirom 1718.\n2018 – Ruski vojni avion sa 15 članova posade oboren je u Siriji.\n1718 1739 18. septembar 1905 2014 30 godina Avganistan Barrio Cuba Džejms Volf El Siglo Greta Luiza Gustafson Islamski teroristi Ljiljana Molnar-Talajić Mata Hari moreplovac Umberto Solas vojna hunta\nDogodilo se na današnji dan, 14. jun\nPutin: SAD i njeni saveznici treba da rade na obnovi Avganistana\nFDA pauzira istraživanje verzije leka za impotenciju, cijalis, bez recepta


POSLJEDNJE KOLO FUDBALSKIH LIGA U EVROPI: Bitke za titulu u BiH, Crnoj Gori i Rumuniji | Portal 072info\nU Evropi su završene nacionalne fudbalske lige u većini zemalja za ovu sezonu. Ipak, u samo nekoliko šampionata do posljednjeg kola je bio neizvjestan prvak. Među najneizvjesnijim ligama su i Premijer liga Bosne i Hercegovine, kao i Prva liga Crne Gore.\nSkoro jednako neizvjesno je i u Crnoj Gori gdje će također u posljednjem kolu narednog vikenda biti poznat prvak. Rudar je trenutno na vrhu tabele sa 69 bodova, a prati ga ekipa Sutjeske sa 68. U Rumuniji se isto tako vodi žestoka borba za titulu prvaka, a prvak će biti poznat tek u posljednjem kolu. Steaua Bukurešt je trenutno lider sa 70 bodova, a iza je Targu Mures sa 68 bodova.\nOsim ovih zemalja, u Grčkoj se igraju utakmice završnice (play-off). Za titulu prvaka se bore Panathinaikos, PAOK, Asteras Tripolis i Atromitos. Panathinaikos je četiri kola prije kraja prvi sa osam, a PAOK drugi sa 4 boda. U Poljskoj su također na programu utakmice završnice šampionata. Za titulu prvaka se takmiče Lech Poznan, Legia Warszawa, Jagiellonia Bialystok, Lechia Gdansk, Wisla Krakow, Slask Wroclaw, Gornik Zabrze i Pogon Szczecin. Lech Poznan je tri kola prije kraja prvi sa 36 bodova, Legia Warszawa druga sa 35.\nU Moldaviji je također bilo neizvjesno do samog kraja fudbalskog prvenstva, pa su tako na kraju tri ekipe imale isti broj bodova, po 55. Ipak, Milsami je na osnovu mini tabele bio prvak ispred Dacie i Sheriffa. I u Turskoj se vodila velika borba da kraja, pa je Galatasaray kolo prije kraja sezone osigurao titulu prvaka ispred velikog rivala Fenerbahcea. Nadalje, u Češkoj je Viktoria Plzen kolo prije kraja sezone osigurala titulu prvaka ispred Sparte.\nZanimljivo je da ove sezone u najvećim ligama u Evropi nije bilo neizvjesno do samog kraja u borbama za titulu prvaka, kao što je bio slučaj u većini prethodnih godina. Lakše od očekivanog slavili su Chelsea (Engleska), Juventus (Italija), Bayern (Njemačka), pa može se reći i Barcelona u Španiji, kao i PSG u Francuskoj, piše Anadolu Agency.


DSS traži usvajanje Rezolucije o genocidu u NDH - Sputnjik Srbija\nDSS traži usvajanje Rezolucije o genocidu u NDH\n13:03 19.08.2016 Preuzmite kraći link\nDemokratska stranka Srbije pozvala je premijera Aleksandara Vučića da podrži usvajanje skupštinske Rezolucije o genocidu Nezavisne Države Hrvatske.\nU saopštenju DSS pozivaju se sve parlamentarne stranke da zajedno usvoje Rezoluciju, jer to nije i ne sme da bude predmet stranačkog nadmetanja, kao ni bilo koje drugo pitanje koje se tiče zaštite srpskih interesa, istinskog pomirenja naroda i obezbeđivanja mira u regionu.\n© AP Photo / Alastair Grant,Pool\nInstitucionalna osuda genocida NDH naš je dug prema žrtvama i istorijskim činjenicama, i DSS će nastaviti na tome da insistira, poručili su iz te stranke.\nDSS je pozdravila dostojno obeležavanje koje će danas biti održano u Donjoj Gradini, ali ističe da je neiskreno učestovati u obeležavanju „početka genocida“ uz istovremeno ignorisanje inicijative DSS da Narodna skupština Republike Srbije usvoji Rezoluciju o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata.\nPremijer Vučić prisustvovaće danas obeležavanju 75. godišnjice osnivanja koncentracionog logora Jasenovac, gde su se isključivo nalazili Srbi, Jevreji i Romi.\nU saopštenju se podseća da će predsednik Republike Srpske Milorad Dodik učestvovati u današnjem skupu u Donjoj Gradini, ali i da je Narodna skupština RS 2015. usvojila Deklaraciju o osudi genocida.\ngenocid, rezolucija, Skupština Srbije, DSS, Aleksandar Vučić, Milorad Dodik, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Srbija


NEZAPAMĆENO: Krupan korak Novosađanki ka vrhu Evrope | Stonitenis.org\nNEZAPAMĆENO: Krupan korak Novosađanki ka vrhu Evrope\nStonoteniserke Novog Sada pobedile su španski Linares u prvom meču osmine finala Kupa Evrope pred rekordnih skoro 700 navijača, rezultatom 3:1.\nPrvi ekipni stonoteniski meč u velikoj dvorani Spensa od 1981.\nNošene spektakularnom atmosferom u novosadskom Spensu, šampionke Srbije napravile su krupan korak ka daljoj rundi Kupa Evrope. Pred gotovo 700 ljubitelja stonog tenisa u Novom Sadu, od čega većina dece i mladih stonotenisera, pobeđena je neugodna španska ekipa, koja već 8. novembra dočekuje Novosađanke u revanšu u Španiji.\nNije dobro krenulo po srpski klub jer Izabela Lupulesku nije uspela da u susretu sa Klaudiom Kusinskom izađe kao pobednik. Izabela je, ipak, odlično otvorila meč osvajanjem prvog seta, ali je nastavak meča obeležila bolja igra rivalke u odlučujućim momentima (11:8, 11:13, 9:11, 8:11).\nŠansu da svoj tim vrati u igru imala je Tijana Jokić koja je u drugom susretu odmerila snage sa, Novom Sadu dobro poznatom, Ana Marijom Istrate. To je bio više nego dramatičan meč, a triler završnica petog seta pripala je mladoj srpskoj igračici. (11:8, 11:9, 9:11, 8:11, 12:10)\nJokić i Istrate u neizvesnom odmeravanju snaga.\nNedostatak povređene Ruskinje Novikove značio je da će strateg Novog Sada, Slobodan Stojanov, u ”vatru” ubaciti debitantkinju na evro sceni, 16-ogodišnju Radmilu Tominjak, koja je tu priliku iskoristila maestralno. Pobedom nad Judit Kobas u trećem meču povisila je na 2:1 za Novi Sad, dodatno podigla publiku i ekipu, a meč loptu predala Izabeli Lupulesku. Rezultat za Tominjak bio je 11:6, 10:12, 11:3, 5:11, 11:3.\nU svom drugom nastupu Izabela je igrala značajno kvalitetniji stoni tenis i u tri seta porazila Istrate, a svom timu obezbedila značajnu prednost pred revanš. (14:12, 11:5, 11:8)\nPoslata slika stonoteniske Srbije u svet\nMeč u veličanstvenom ambijentu sa 700 gledalaca snimala je Radio-televizija Vojvodine sa 5 kamera, dok je uživo prenos bio realizovan na svetski poznatoj platformi Laola1.tv, koja ima tri miliona pretplatnika na stonoteniske mečeve.


„FANA ARIFAGIĆ“ u Bosanskom Petrovcu počela sa zapošljavanjem | Krupljani.BA\n„FANA ARIFAGIĆ“ u Bosanskom Petrovcu počela sa zapošljavanjem\nKako je i najavljeno prilikom potpisivanja ugovora o kupovini nekadašnje tvornice „Fana“, mjesec juni će biti obilježen aktivnostima na prenamjeni i oživljavanju ovog krnjeuškog preduzeća. Naime, „Fanu“ je prije petnaestak dana otkupila firma „Arifagić Investment“ iz Kozarca koja na prostoru nekadašnje drvne industrije planira pokrenuti pogon za proizvodnju koncentrovane stočne hrane, kao i farmu za uzgoj prvoklasnih bikova i rasplodnih junica za potrebe bh. tržišta ali i zemalja regije. Neposredno nakon potpisivanja ugovora otpočeli su pripremni radovi na ovom projektu, a juče je u radni odnos primljen i prvi zaposlenik. Tako je povratnik u Krnjeušu i nekadašnji radnik „Fane“ Boško Repac postao prvi radnik zaposlen u novom preduzeću od kojeg se očekuje da pruži zamah razvoju poljoprivrede i stočarstva u Bosanskom Petrovcu i Unsko-sanskog kantona.\nNakon što je juče u kabinetu općinskog načelnika potpisao ugovor o zaposlenju, Repac nam je rekao kako je zadovoljan uslovima koje mu je pružila novoosnovana firma „Fana Arifagić“ i kako je sretan što će firma u kojoj je nekad radio oživjeti i dobiti novu svrhu. Prema njegovim riječima, trenutno su u toku radovi na osposobljavanju teško oštećenih elektroinstalacija, zatim radovi na osiguranju kvalitetnog vodosnabdijevanja budućeg pogona i farme, te radovi na čišćenju i uređenju objekta za smještaj goveda.\nVlasnik firme „Fana Arifagić“ Jusuf Arifagić nam je takođe potvrdio da se intenzivno radi na osposobljavanju kapaciteta buduće farme, te da se stvaraju uslovi za preseljenje prvog kontigenta krava. Ukoliko sve bude teklo prema planu i dosadašnjoj dinamici, prva grla će biti dopremljena u Krnjeušu do 20. juna, nakon čega će biti upriličeno i svečano otvaranje farme uz dolazak velikog broja važnih gostiju, uključujući ambasadore Norveške i Švedske, te visokog predstavnika Valentina Inzka.\nArifagić ističe kako će se u narednim danima i sedmicama nastaviti sa zapošljavanjem prvih radnika koji će biti angažovani za rad na farmi, a da će daljnji trend zapošljavanja pratiti aktivnosti na jesenjoj sjetvi te na skorom pokretanju mješaonice stočne hrane. Perspektiva stočarstva u Bosanskom Petrovcu je velika i planovi su da farma „Fana Arifagić“ udari temelje budućim pogonima za proizvodnju i preradu mlijeka i mesa u bosanskopetrovačkoj općini.


Dentalni turizam -\nNalazite se ovde: Dentalni turizam\nStomatološke usluge i mesto za noćenje u apartmanu\nStomatološka ordinacija “Dr Lolin” odlučila je da doprinese da dentalni turizam u Novom Sadu bude još kvalitetniji, ponudom kompletne usluge.\nBilo da Vam trebaju\nzubni implantati – od 350 eura do 600 eura\nbezmetalne krunice na zubu od cirkonijum keramike (made in Germany, sertifikat originalnosti materijala) 220 eura\nmetalokeramičke krunice na zubu (I klasa keramika) 80 eura\nlasersko lečenje paradentoze (cela jedna vilica) 200 eura\noperacije na zubu laserom (najnovija tehnika) 140 eura,\nrazlozi da se odlučite za stomatološki turizam u Novom Sadu, u ordinaciji “Dr Lolin”, su jaki:\nrtg kabinet u ordinaciji\nkratki i zagarantovani rokovi izrade\nnajsavremenija tehnologija u ordinaciji\nsjajne turističke lokacije\nkomforni apartmani u kojima ćete odsesti.\nKontaktirajte nas slobodno za konsultacije i sve informacije o cenama.\nS obzirom da nam se učestalo javljaju i dolaze pacijenti koji ne žive u Srbiji i kojima je potrebno i mesto za noćenje u Novom Sadu, odlučili smo da za ove pacijente organizujemo apartmanski smeštaj u svoja dva apartmana, od kojih se jedan nalazi iznad ordinacije.\nApartmanski smeštaj za pacijente stomatološke ordinacije\nNe morate puno šetati od smeštaja do ordinacije, 5 minuta hoda. Prelepo sređen apartman za Vaš udoban smeštaj nalazi se na sjajnoj lokaciji. U blizini se nalaze sva bitna mesta u Novom Sadu – centar grada, tržni centri idealni za šoping, a lako i brzo se stiže i na Novosadski sajam. Petrovaradinska tvrđava biće Vam takođe blizu, a potrudite se da dođete u vreme festivala “Exit”.\nObezbeđena garaža za vaš automobil\nNalazi se u zgradi ordinacije. S obzirom da se ordinacija i apartman nalaze u širem centru grada, parking mesto može biti problem. Ne morate brinuti za mesto i za bezbednost svog auta. Kod nas je sve na jednom mestu: ordinacija, apartman i garaža.\nJavite nam se na telefon +381 (0)21 6 571 813 ili nam pišite, pošaljite nam RTG snimak ako imate i mi ćemo vam brzo odgovoriti, dati predlog terapije i napisati cenu tretmana.\nMnogi pacijenti su nas posetili i ostavili svoje utiske.\nPogledajte i stranicu na engleskom.


JOVANA I SRĐAN U SVAĐI ZBOG POSLA - NAPRAVILI SKANDAL! Voditeljka mu obećala DRUGI POSAO, a na kraju ga ISPALILA! - Informer\n07:40 Džet set 6\nE. I. | 22. 09. 2020.\nJovana Joksimović navukla je svog kuma Srđana Predojevića da daju otkaz na Prvoj, obećavajući mu siguran posao na televiziji njenog muža Željka Joksimovića K1, da bi ga na kraju ispalila!\nVoditeljski par je u petak napravio haos na poslu zato što je jutarnji program umesto njih vodio Filip Čukanović i u žaru rasprave sa čelnim ljudima Prve dali su otkaz.\nNeće da ih trpe\nMeđutim, kada je Srđan shvatio da na K1 ne može da dobije platu koju je imao do tada i da ga na Pinku i RTS ne žele, odlučio je da podvije rep i pokuša da spase radno mesto. On je u ponedeljak ujutru došao na posao, ali obezbeđenje nije htelo da ga pusti u zgradu televizije.\n- Čelni ljudi Prve su poludeli jer su Jovana i Srđan u petak napravili pravi skandal. Vrištali su, histerisali i na kraju usmeno dali otkaz. Posle toga su počeli da menjaju priču, da mole da ih vrate na radno mesto, međutim, menadžment je odlučio da sa njima prekine saradnju. Jovana i Srđan su najplaćenija TV lica u Srbiji. Imaju platu od čak 10.000 evra mesečno, četiri meseca godišnjeg odmora, a stalno prave neke probleme. Niko više nije hteo da ih trpi - kaže izvor Informera.\nSvađali se pred ekipom\nOn dodaje da je Predojević poludeo kada je shvatio da će ostati bez posla, a da pritom nema alternativu jer mu na K1 nude mnogo manju platu od one koju je imao.\n- Nakon cele frke samo je Jovana dobijala ponude. Zvali su je sa RTS da vodi autorsku emisiju zabavnog karaktera u svojoj privatnoj produkciji, od koje bi mogla odlično da zaradi. Međutim, jasno su joj stavili do znanja da za Srđana nema mesta na Javnom servisu. I Pink bi želeo da vrati samo nju, ali ne i njega - objašnjava naš sagovornik.\nCela ova situacija bila je samo povod više da se naruši već poljuljan odnos između kumova:\n- Srđan i Jovana su od januara u tihom ratu. Posvađali su se zbog posla! Jovana je stalno kasnila, a Srđan ju je pokrivao. Jednog jutra je odlepio i nije hteo da uđe u studio dok mu se koleginica ne pojavi. Kada je došla, raspravljali su se pred celom ekipom i od tada su u zategnutim odnosima. Prvih sat vremena jutarnji program je emitovan bez voditeljskog para, puštani su samo prilozi. Od tada su izbegavali da zajedno vode emisiju. Tek su tokom letnje pauze spustili loptu, i to od trenutka kada je Jovana počela da ga ubeđuje da daju otkaz i odu na K1. Iznenađen sam što je Srđan potpao pod njen uticaj i što nije o svemu promislio pre nego što su napravili skandal na Prvoj. Sada je samo on na gubitku.\nJovana Joksimović VIP TV Prva Srđan Predojević voditelji džet set prva televizija\nPrvo je on nju navukao pa su dali otkaz na pinku pa su postali kumovi pa je sad ona navukla njega.\nVise pisete o toj lujki nego o necemu od cega narod zivi.koga ona toliko zanima.Mozda sada Solaka i kriminalca Djilasa.\nKakvi ste lažovi, ima intervju sa Srđanom gde je rekao da ovo noje istina, kakva je ovo laž kao i svaka druga izjava inormera, clickbait\nDeda za babau baba za dedu iščupaše repu.\nSvi su videli da Jovana želi da dominira u svakoj situaciji.Prosto neprijatno.Prestala sam da gledam njihov program.


LJUBAV SAMA: roman Lorans Plazne kao deo projekta IDENTITETI » Sinhro.rs\n08.12.2015. 16.12.2015. - by Sinhro.rs\nNakon knjige “Život počinje u petak” Joane Prvulesku, koju je Izdavačka kuća Heliks uspešno predstavila na ovogodišnjem Sajmu knjiga u Beogradu, tokom decembra će u celosti biti predstavljen projekat „Identiteti: istrajnost potrage za ljudskim vrednostima u evropskoj književnosti“.\nOvaj projekat čini devet odabranih dela koja su izrazito autentična u svojim narativnim domenima i žanrovima i predstavljaju duboke i vredne književne uvide, bez obzira na epohu kojoj pripadaju i, kao takva komuniciraju na različite načine. Ipak, sva dela predstavljaju književnu analizu suprotnosti: između bogatih i siromašnih, eksploatatora i eksploatisanih, moćnih i potlačenih, sputanih i onih koji sputavaju, između budućih i prošlih vremena. Knjige su napisane na engleskom, francuskom, rumunskom, poljskom i italijanskom, a na srpski su prevedene i objavljene u izdanju Heliksa.\nRoman “Ljubav sama”, francuske autorke i profesorke na Sorboni, Lorans Plazne, objavila je IK Heliks u prevodu Jelene Stakić. Roman na nekoliko ravni korespondira s tradicijom francuskih ljubavnih romana. Plazne stvara vrhunsku svetsku književnost oličenu u klasičnom stilu i univerzalnoj tematici. Ljubav kao katalizator unutrašnjih previranja i preispitivanja sopstvenog identiteta osnovna je preokupacija glavne junakinje, plemkinje Luiz-Katrin D’Albreht, koja prkosi stereotipima nametnutim od strane društva i bira slobodu i ljubav umesto stega i konvencija.\nSrž ovog dela su intertekstualne veze s romanesknom tradicijom. Još jednom je neko u istoriji književnosti progovorio o večitoj i univerzalnoj temi ljubavi. Autorka odaje priznanje svojim francuskim prethodnicima poput Flobera ili Kundere tako što roman lišava fabule. Fenomen defabularizacije modernog romana bio je izuzetno popularan nakon perioda realizma. Stoga “Ljubav sama” predstavlja veliku sliku proticanja života, gde se vreme tretira kao unutrašnje, subjektivno trajanje. Time je pozdravljen i veliki Marsel Prust i njegovo životno delo “U traganju za izgubljenim vremenom”.\nLorans Plazne je na vrhunski način prikazala psihološku autentičnost likova upravo tako što u romanu nema napetosti zbivanja već napetosti emocija. Sama forma romana je sredstvo kojim se ta napetost nagoveštava. Motiv monotonije i dosadne egzistencije konfrontiran je s junakinjinim unutrašnjim borbama, patnjama i ekstazama kroz koje prolazi. Dijaloški odeljci znatno su kraći u odnosu na narativne. Replike su sažete, kratke, a glavna tehnika pripovedanja je takozvani „doživljeni govor“, koji takođe dugujemo francuskim pripovedačima 18. veka, a podržava ideju o bestrasnom i objektivnom pripovedaču. Autorka koristi slobodan indirektni stil, karakteristično francuski, sa čestom upotrebom imperfekta, jer na taj način uspešno simultano prikazuje svest junaka i svet koji se kroz tu svest izražava. Ta je tehnika pisanja najpogodnija za lirske izlive afektivnosti i prikaz samoanalize junaka, ali ne može se poistovetiti sa tehnikom toka svesti, karakterističnom za anglosaksonske autore.\nU romanu “Ljubav sama” nema „drugih“, nema sveta koji bi osudio vanbračnu ljubav. I sam lik profesora Agustina De Ramona je svojevrsna „ličnost u pozadini“ na kojoj se, snagom kontrasta, ističe sva tragičnost sentimentalnosti glavne junakinje. Odnos sa ostalim junacima priče je odnos između imaginarnog i realnog, idealnog i stvarnog, iluzije i razočaranja. Međutim, ono što gospođicu D’Albreht čini posebnom u nizu književnih likova, jeste činjenica da ona nije sposobna da taj sukob prepozna. Ona je usamljena u svojim fantazijama i poseduje kapacitet tragičnog junaka. Tragičnost njene sudbine svedena je na apsurd. Ona je oličenje „novog oblika tragičnog“. Ona je inkarnacija čovekove nesposobnosti da bude srećan. Ovo delo ujedno postavlja pitanje da li je u savremenoj literaturi tragično uopšte moguće, navedeno je u saopštenju Izdavačke kuće Heliks.\nLorans Plazne je doktor književnosti, a uža specijalnost joj je francuska književnost 17. veka. Za roman “Ljubav sama” dobila je prestižnu Evropsku nagradu za književnost 2012. godine.\nProjekat „Identiteti: istrajnost potrage za ljudskim vrednostima u evropskoj književnosti“ IK Heliks podržan je od strane EACEA programa „Kreativna Evropa“ i njegovog potprograma „Kultura“.\n"Život počinje u petak" - promocija knjige Joane Prvulesku\nTaggedIdentiteti: istrajnost u potrazi za ljudskim vrednostima u evropskoj književnostiLorans Plazne\nPrevious Article Knjiga pesama Gojka Božovića na makedonskom\nNext Article Promocija romana “Kroz prstohvat cimeta” A. Mihajlović


16.08.2016. / 12:27\nNJUJORK, Akcije američke društvene mreže Tviter skočile su danas na vest da ta kompanija pregovara o tome da njeni striming sadržaji budu dostupni putem Epl televizije.\nAkcija Tvitera porasla je 6,58 odsto, na 20,82 dolara, u podnevnom trgovanju na Njujorškoj berzi, prvi put od početka januara ove godine kada su dionice Tvitera dostigle maksimalnih 20 dolara, prenosi agencija AFP.\nRast vrijednosti akcija uslijedio je nakon što je “Njujork tajms” objavio priču, pozivajući se na izvore upoznate sa dešavanjima, da Tviter ispituje potencijal jedne aplikacije za Epl TV uređaje koja omogućava onlajn emitovanje sadržaja na televizijskim ekranima.\nTviter i Epl su odbili da za AFP prokomentarišu pisanje američkog dnevnog lista.\nDruštvena mreža sa sjedištem u San Francisku, intenzivira svoju video ponudu uživo.\nPeriskop, koji je u vlasništvu Tvitera, omogućava ljudima da emituju uživo sve što žele, tako da socijalna mreža poznata po slanju jedne poruke za više primalaca sklapa sve više poslova za striming emitovanje događaja.\nTviter i NBA liga su prošlog mjeseca najavili sporazum o onlajn striming sadržajima, ali ne sa utakmica, za korisnike te društvene medijske platforme.\nRanije ove godine, Tviter je postigao dogovor sa Naconalnom fudbalskom ligom o strimingu američkih fudbalskih utakmica četvrtkom uveče, a takođe su reprodukovali sadržaj sa teniskog turnira u Vimbldonu.\nSporazum sa Eplom omogućio bi Tviteru da njegove video emisije stignu i do najvećih ekrana u američkim domovima, da proširi broj korisnika i poveća potencijal prihoda.\nAkcija Tvitera je izgubila dvije trećine vrijednosti u odnosu na istorijski rekord od 73,31 dolar, na kom je bila u decembru 2013. godine, nekoliko nedelja nakon debija te kompanije na Volstritu sa inicijalnom javnom ponudom (IPO) cijeni od 26 dolara po akciji. Tanjug


FBIM Transactions online - Uputstva za autore\nFBIM Transactions online . . . DOI 10.12709/fbim.08.08.01.00 . . . ISSN 2334-704X (Online)\nIzjavu o originalnosti rada i o prenosu autorskih prava na izdavača. Izjava se može pruzeti klikom na link Izjava autora\nManuskript, koji treba da bude pripremljen kao „spreman za kopiranje“, po modelu datom u FBIM_Template_srb.docx (105 kB), ali bez podataka koji mogu da naprave vezu između autora i dostavljenog članka, kao što su: ime (imena) autora i mesto zaposlenja. Autor(i) treba da izbegava/ju samo-identifikujućih citata i referenci. Rukopisi se dostavljaju u MS Wordu, u skladu sa šablonom FBIM.docx, koji se može preuzeti sa FBIM_Template.docx (83 kB). Rukopisi nisu ograničeni dužinom, ali precizan i koncizan način pisanja treba da rezultira člankom dužine od 8 do 14 stranica, pripremljeno prema predloženom FBIM modelu.\nDetaljnije uputstvo o primeni ove opcije nalazi se na: https://support.office.com/en-us/article/create-a-bibliography-citations-and-references-17686589-4824-4940-9c69-342c289fa2a5


Na savskom nasipu pronađeno više komada kostiju za koje se pretpostavlja da su ljudske\nOBJAVLJENO: 04.10.2018 18:42\nObavljen je očevid, te se nastavlja postupak utvrđivanja bitnih činjenica vezanih uz spomenuti pronalazak kostiju.\nSLAVONSKI BROD- U Operativno komunikacijski centar Policijske uprave brodsko posavske, jučer je dojavljeno, da su (dana 3. listopada), oko 9.50 sati, djelatnici poduzeća iz Slavonskog Broda, prilikom radova iskopa zemlje u Slavonskom Brodu, u Ulici Šetalište braće Radić, na savskom nasipu, uočili kosti. Radi se o više komada kostiju za koje se pretpostavlja da su ljudske. U suradnji Županijskim državnim odvjetništvom u Slavonskom Brodu obavljen je očevid, te se nastavlja postupak utvrđivanja bitnih činjenica vezanih uz spomenuti pronalazak kostiju, javljaju iz PU brodsko- posavske.


U Nemačkoj se osniva nova služba za strane radnike - Infobrif\nBerlin pojačava napore na privlačenju kvalifikovanih stranih radnika\nObjavljeno 1.03.2019. u 18:14 poslednja izmena 1.03.2019. u 18:18\nBERLIN – Glavni grad Nemačke osniva novu službu u nameri da privuče kvalifikovane strane radnike, prenosi B92.\nKako se navodi, stranci bi ubuduće trebalo da „osećaju da su dobrodošli“, što do sada često i nije baš bio slučaj.\nBerlin, koji u Nemačkoj ima status grada-savezne pokrajine, odlučio je da pojača napore na privlačenju kvalifikovanih stranih radnika.\nNaime, u nemačkoj prestonici u tu svrhu osnovana je posebna „služba za useljavanje“, a tim potezom berlinska vlada želi da svoje potrebe uskladi s novim zakonom o useljavanju koji priprema savezna vlada.\nŠtrajk radnika Pošte – odbili ponudu Vlade o…\nNova služba nazvana je „Državni ured za useljavanje“ i trebalo bi da bude potpuno novo vladino ministarstvo, ali i da zameni sadašnji Ured za strance koji se trenutno bavi svim pitanjima vezanim za strance u Nemačkoj – od izdavanja dozvola za boravak i rad, preko vozačkih dozvola do venčanih potvrda.\n„Osnivanje nezavisnog ureda za useljavanje trebalo bi da razvije službu za strance u službu koja istinski promoviše politiku prihvatanja stranaca tako da se oni osećaju dobrodošli“, izjavio je berlinski ministar unutrašnjih poslova Andreas Gajzel.\nGajzel je takođe rekao da nemačka preduzeća već duže vreme greše: nema načina da akutni nedostatak radnika u sektorima koji beleže brzi rast, a tu se pre svega misli na medicinsku negu, inženjere i informatičare – bude pokriven od strane nezaposlenih Nemaca ili doseljenika iz Evropske unije.\nAli, kako se navodi, veliki deo plana i dalje je nejasan, jer vlada nije tačno najavila kada bi ta nova služba trebalo da započne da radi, a nije ni jasno da li će biti obezbeđena dodatna budžetska sredstva za dodatno osoblje.\nKossev: Kosovska vlada odskočna daska za pozicije u Vladi Srbije\nLalatović juri rekord, Niš će dobro zapamtiti ovu generaciju?\nŠtrajk radnika Pošte – odbili ponudu Vlade o povećanju najnižih plata za 20…\nDJB: Srbija postaje nemačka kolonija, a SNS izvođač završnih radova


Srbija, Grad Novi Sad i "Poslovni prostor" tužili aktiviste Društvenog centra - Novi Sad\nSrbija, Grad Novi Sad i "Poslovni prostor" tužili aktiviste Društvenog centra\n09:07:00 10.07.2015, Komentara: 0\nNovi Sad - Protiv aktivista Društvenog centra Grad Novi Sad, Republika Srbija i Javno preduzeće “Poslovni prostor“ podneli su zajedničku tužbu, kako bi ih ponovo iselili iz prostora u Kineskoj četvrti, u kojem su protekle tri godine.\nProtest podrške Društvenom centru, foto: FB - Društveni centar\nIako je gradonačelnik Miloš Vučević najavio je da će Grad podržati inicijative da se Kineska četvrt pretvori u, kako je rekao, Youth Polis, i da je plan da on bude prepušten omladinskim organizacijama na upravljanje, pokušaji aktivista “Društvenog centra”, da stupe u kontakt sa Gradskim većem za kulturu i “Poslovnim prostorom” su ignorisani.\n- Na pomenute adrese upućeno je na desetine pisama, mejlova i telefonskih poziva, na koje nikada nismo dobili odgovor. U avgustu 2014. godine “Poslovni prostor” nelegalno je zatvorio Društveni centar, što je u decembru prošle godine i potvrđeno u sudskom procesu, koji su naši aktivisti vodili protiv ovog javnog preduzeća, nakon čega smo nastavili da radimo u prostoru. Ostaje nejasno šta su stvarne namere gradskih vlasti po pitanju budućnosti Kineske četvrti – saopštini su aktivisti DC na svom Fejsbuk profilu.\nProstorije Društvenog centra prošle godine u oktobru nelegalno su zapečaćene. JP “Poslovni prostor” koji je vlasnik ove barake, bez ikakvog predhodnog upozorenja, što je po zakonu morao da uradi, izbacio je aktiviste DC. Sud ih je vratio nazad, ali tu borba za DC ipak nije završena.\nInače, mladi aktivisti su pre tri godine ušli u otvorenu oronulu baraku u Kineskoj četvrti. Tada tamo nije bilo ništa sem zidova, ni struje, ni vode i započeli su adaptaciju. Iako su prostorije Društvenog centra nekilo puta bile meta lopova, koji su pričinili veliku štetu, aktivisti su tu napravili alternativni kulturni centar, koji je gradu ponudio više sadržaja nego neke velike institucije kulture.


Kurdi traže više pomoći i priznanje u borbi protiv Islamske države\nKurdski borci u Iraku i Siriji ključni su element u međunarodnoj kampanji borbe protiv Islamske države. Ali njihov angažman u strategiji koalicije i vojnoj pomoći do sada je bio ograničen. Neki američki zakonodavci žele vidjeti promjene na tom polju.\nNa bojišnicama u Siriji i Iraku, kurdski borci pokazali su svoj žar i borbenost, protjeravši militante Islamske države iz Kobanija i uspješno se branivši od napada na sjeveru Iraka.\nZračni napadi koalicije predvođene Sjedinjenim Državama pritom su pomogli, ali bez pomoći stranih vojnika na terenu i uz kaos u redovima iračke vojske, kurdske snage nose veliki teret pješadijskog rata na svojim leđima.\nPrema procjenama, oko tisuću i petsto kurdskih boraca nestalo je u bitkama protiv Islamske države na fronti rasprostranjenoj na više od tisuću kilometara.\nMeđutim, kad se govori o razvoju strategije za borbu protiv Islamske države, mnogi Kurdi osjećaju se zapostavljenima.\nKurdske snage potpadaju pod zapovjedništvo različitih vođa, čak i različitih zemalja, pa se njihovo uključivanje u spomenutu strategiju pokazalo otežanim.\nNa jednoj međunarodnoj konferenciji prošlog mjeseca u Londonu, delegacija lidera iračkih Kurda odbijena je u korist predstavnika iračke centralne vlade.\nIako niti jedna zemlja ne priznaje nezavisni Kurdistan, neki američki zakonodavci smatraju da postoji bolji način za uključivanje kurdskih lidera u pregovore. Republikanski kongresnik Dana Rohrabacher kaže da njihovo izuzimanje narušava uspješnu strategiju:\n''Naši kurdski prijatelji nose najteži teret borbe. Smatram da je činjenica što nismo inzistirali da Kurdi budu dio mirovnih pregovora bila izdaja naših dobrih prijatelja.''\nJoš jedan zakonodavac iz republikanske stranke, Christopher Smith, tvrdi da u Kongresu postoji sve veća naklonost prema Kurdima:\n''Mislim da postoji većinska podrška za pomoć Kurdima u Kurdistanu. Nadmoćna većina u Kongresu podržava dodatne zračne napade, kako smaknuća koja je izvršio ISIS ne bi ostala nekažnjena.''\nFondacija iračkih Kurda za političke odnose, sa sjedištem u Irbilu, okrivljuje kurdske lidere za isključivanje iz međunarodne strategije za borbu protiv Islamske države.\nOsnivatelj fondacije, Kamal Chomani, ističe:\n''Naš odnos s međunarodnom zajednicom nije institucionaliziran. To je jedan od glavnih razloga što nismo bili u mogućnosti da se sami predstavljamo.''\nNacrt rezolucije za direktnu opskrbu kurdskih snaga oružjem, a ne preko Bagdada, trenutno se nalazi u američkom Kongresu. Ali, s već tako podijeljenim Irakom, političari nisu sigurni hoće li izravna suradnja s iračkim Kurdistanom pomoći ili odmoći.


Varijabilni krvni tlak. Hipertenzija začepljen uši\nDa li je normalno da se krvni pritisak fluktuira? Fogoros, MD Share on Facebook Share on Twitter Neke varijacije u krvnom pritisku tokom cijelog dana su normalne, pogotovo kao odgovor na male promjene u svakodnevnom životu poput stresa, vežbanja ili kako ste spavali noć prije.\nMeđutim, fluktuacije koje se javljaju redovno tokom brojnih poseta lekaru mogu ukazati na osnovni problem.\nU stvari, studije su utvrdile da je veća varijacija poseta-poseta u krvnom pritisku povezana sa većim rizikom od kardiovaskularnih bolesti i smrtnosti svih uzročnika. Kako znati ako se vaš krvni pritisak fluktuira Prvo, važno je osigurati da vaš krvni pritisak zaista varira.\nAko ste sami izvršili mjerenja koristeći kućnu opremu za nadgledanje ili mašine koja se najčešće nalaze u prodavnicama i apotekama, promjene koje varijabilni krvni tlak videli možda su ustvari povezane sa greškama ili varijacijama u samom procesu merenja. Iako kontrola kućnog krvnog pritiska može biti efikasna i korisna alatka u nekim situacijama, potrebna vam je odgovarajuća obuka kako biste bili sigurni da koristite tačnu tehnikujer izvrsavanje mjerenja bez ove obuke može objasniti varijacije koje vidite.\nŠtovani!Moj suprug ima 43 godine, visok je cm i ima - Žwdmac.com\nKljuč prehrane: Maslinovo ulje je saveznik protiv hipertenzije Ružmarin hipertenzija.\nAlternativno, neki lekari preporučuju ambulantni monitoring krvnog pritiska u kojem uređaj nosi kod kuće. Uređaj meri krvni pritisak u periodu od jednog do dvodnevnog perioda svakih 15 do 20 minuta tokom dana i svakih 30 do 60 minuta u noći. Ovo je skuplje i nije uvek dostupno, tako da su samo-zabeležena merenja kućnog krvnog pritiska razumna alternativa.\nPromjenjiv tlak povećava rizik moždanog udara - wdmac.com\nPumpa krv koji se povisuje kad ga ono izbacuje sistolaa snizuje kad ga ulijeva dijastola.\nMoj suprug ima 43 godine, visok je cm i ima\nŠta uzrokuje fluktuaciju krvnog pritiska? Stručnjaci istražuju zašto je krvni pritisak varijabilni od posjete do posjete. Možda su ljudi sa promenljivim krvnim pritiskom imali osnovni problem krvnog suda i da njihova varijabilna očitavanja služe kao marker ili pokazuju da su u većem riziku od srčanog udara ili moždanog udara.\nVrlo rijetko, fluktuacija krvnog pritiska može biti zbog pehokromocitoma - obično benignog tumora u hipertenzije i hipertenzije razlika žlezdi. Ovo je retka pojava. U fenomenu hipertenzije bijelog mantilakrvni pritisak osobe se smatra "visokim" u kabinetu doktora, ali normalno kada je kod kuće.\nOvaj visoki krvni pritisak se pripisuje stresu boravka u ordinaciji lekara, zbog čega će medicinska sestra često čekati da se osoba udobno odmori pet minuta pre čitanja. Pored toga, preporučuje se da se čita dva krvnog pritiska uzimaju i ponavljaju ako postoji razlika veća od 5 mmHg.\nMaskirana hipertenzija je suprotna i javlja se kada je lekar posjetio krvne pritiske normalne, ali čitaoci kancelarije izvan lekara su visoki. Da biste razvrstali ova pitanja, lekar može da preporuči praćenje kuće ili ambulantni monitoring krvnog pritiska. Nadgledanje kuće može se takođe preporučiti za: Uporno očitavanje visokog krvnog pritiska uprkos povećanju lekova Ispitivanje niskog krvnog pritiska uzimajući lekove visokog krvnog varijabilni krvni tlak Da li imate hipertenziju?\nAko primetite da je neki visoki krvni pritisak pročitan normalnim, moguće je da imate hipertenziju, ali da nije dijagnostikovana.\nStručnjaci ne znaju tačno kako se razvija primarna hipertenzija, ali se veruje da uključuje složenu interakciju između gena osobe i njihovog okruženja koja utiče na njihovu funkciju srca i bubrega. Naime, postoje jasni faktori rizika ili faktori koji povećavaju šansu osobe za razvoj hipertenzije kao što su: Starost verovatnoća da se razvija hipertenzija povećava starije koje dobijate Porodična historija.