Telekom Srbija akcije - Page 14\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 7/12/2012, 14:12\nNovi direktor Telekoma biće Draško Petrović.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/2/2012, 12:19\n31 akciju "Telekom Srbije" AD\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/8/2012, 16:58\nBEOGRAD - Ministar finansija i privrede Srbije Mlađan Dinkić izjavio je danas da se razmatra prodaja dela državne imovine na javom tenderu.\nNa pitanje novinara da li postoji mogućost da bude prodat "Telekom Srbija" Dinkić je kazao da može biti prodato "sve što nije navedeno u koalicinom sporazumu". Dinkić je naglasio da odluka još nije doneta i da se neće prodavati ono za šta ne bude bar jednog sigurnog potencijanog kupca.\nPremijer Ivica Dačić naveo je u ekspozeu u Skupštini Srbije da Vlada neće privatizovati Elektroprivredu Srbije i da će zadržati većinsko vlasništvo u drugim strateškim javnim preduzećima koja imaju monopolsku poziciju na tržištu, kao što su Železnica, PTT, Aerodrom...\nOde Telekom za male pare...\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/20/2012, 11:19\nDa li se odustalo od izlaska Telekoma na berzu ili je ovo samo zatisje dok se ne uhoda nova Vlada pa donese odluke potrebne za listiranje?\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/20/2012, 11:22\nMislim krajem septembra, trebala da pocne trgovina.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/22/2012, 14:16\nVlada Srbije spremna je da pokuša novu prodaju Telekoma na tenderu, piše nedeljnik NIN u novom broju.\nDogovor u Vladi je da se upravo zbog toga stopira izlazak Telekoma na berzu, jer bi moguća niska cena akcija, koja bi se u ovom trenutku postigla, oborila i cenu državnog paketa uoči prodaje. To znači da neće biti za septembar najavljene trgovine akcijama, koje su građani i zaposleni dobili uoči majskih izbora.\nDogovor postignut između Aleksandra Vučića, Ivice Dačića i Mlađana Dinkića predviđa da se ide na prodaju putem međunarodnog tendera, sa minimalno postavljenom cenom i nakon prethodne komunikacije sa zainteresovanima.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/22/2012, 20:18\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/23/2012, 15:29\n"Ne želimo da se sad, naročito u ovoj krizi, prodaje Telekom. Prošli put je dobijene niska cena, a sad bi, po našem misljenju, bila još niža", rekao je Joksimović.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/29/2012, 11:20\nVec jedno izvesno vreme par nedelja unazad pratim ovu temu. I mogu da kazem da sam napokon nasao dobar forum sa vrlo dobro obradjenom temom i komentarima o Telekomovim akcijama. Zato sam resio i ja da kao bivsi radnik poste i sadasnji penzioner iznesem svoje misljenje i stav koji mesecima delim sa suprugom, koja je isto penzioner poste, kao i stav mnogih mojih bivsih kolega penzionera poste koji isto ili vrlo slicno misle kao i ja.\n1. NIN pise i kaze da je nova cena o kojoj se navodno tajno pregovara 2.5 milijardi E za 100%. Ja nisam bio matematicar nego pravnik ali prosta matematika kaze da je to isto ili cak manje od dobijene cene sa proslog propalog tendera.\n2. NIN pise i kaze da je cena koju trazi vlada za otkup 2.5 milijardi E?!? Ja nisam bio matematicar nego pravnik ali prosta matematika kaze da ako telekom cini milijardu akcija a svaka je 2,27 to je onda 2.270.ooo E a ne 2.5.\n3. NIN pise i kaze da vlada nudi 100% akcija... Ko bre nudi moje akcije?!? Ni mene, ni suprugu a ni jednog vlasnika akcija telekoma medju onih 22% procenata obicnih smrtnika, obicnih gradjana i radnika Telekoma i poste nije pitao. Nije nas zvala ni vlada, ni VIP niti bilo ko.\nPrema tome gospodo neznam kako mislite da otudjite nesto sto nije vase - pa makar i bilo vise od proklamovanih 2.27 tj bilo 2.50e?!? Kao bivsi pravnik vam kazem, ne igrajte se tudjim, sud u Strazburu jos uvek radi... Ja i supruga cemo sacuvati nase akcije samo za nas i prodati na berzi kad MI hocemo a ne da NEKO prodaje NASE a da onda navodno taj koji kupi "garantuje" cenu i za nas 22% vlasnika najmanje 2.27 odnosno 2.5. e po akciji?!? I gde to jos ima u svetu da se decimale zaokruzuju i da onih 88.1 postane 88? Da nije ovo Srbija bilo bi smesno...\nNisam sad ja Ciganin koji hvali svog konja ali Telekom je nesto drugo od aerodroma ili NISa i njegove akcije ce za godinu-dve posle ove krize vredeti najmanje 3.5- 4 e po komadu i to je duga tema da bi je sad elaborirao. Zato gospodo ne igrajte se NASIM akcijama i sto pre na berzu. A sa Vasim delom radite sta hocete i kad hocete...\npozdrav svima i hvala moderatorima i vlasniku ovog odlicnog foruma sto mi je dozvolio da iznesem stav mnogih onih koji se jos uvek sluze svojom glavom\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/29/2012, 11:56\nMislim da zestoko gresite po pitanju cene akcija Telekoma Srbije. Na Beogradskoj berzi ne da nece vredeti 2.27 eur koliko je početna cena, nego će pasti značajno ispod 2e. Skoro za sve gradjane će biti isplativo da se proda 100% u preuzimanju, jer bi se tako postigla cena koja na berzi ne bi mogla najmanje 5 godina, a možda i duže.\nTelekom je nekarakteristična tel. firma, jer ima solidne forex dugove, što znači da nema mogućnosti za neku značajnu dividendu, a tržište im je defacto u stagnaciji ili kontrakciji. Mislim da ovo mišljenje o vrednosti akcije Telekoma deli većina na ovom forumu, pa rekoh da budem direktniji nego inače...\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 8/30/2012, 02:31\nMolim vas, ako pokusavate da objasnite nesto, koristite recnik koji je svima razumljiv (buduci da akcije Telekoma nece dobiti samo ljudi koji uz jutarnju kafu citaju Bloomberg).\ngeogsi je verovatno zeleo da kaze da Telekom vecinu svojih prihoda ostvaruje u dinarima (prihodi u Republici Srpskoj ostvaruju se u konvertibilnim markama, a isplacuju jednom godisnje, kroz dividendu, dok su prihodi u Crnoj Gori, u evrima, dosta mali). Istovremeno, Telekom se gotovo iskljucivo zaduzuje u evrima. Ukupan dug je narastao iznad 800 miliona evra, sto znaci da svaki pad dinara znacajno povecava dug. Cene telefonskih usluga u Srbiji uglavnom ne rastu.\nTelekom je firma koja ne proizvodi nista, vec pruza usluge. Takve firme su, po obicaju, veoma zavisne od ukupnog privrednog ambijenta. Za razliku od pre sedam-osam godina, Telekom se ne takmici protiv Karica, vec ima trzisnu utakmicu sa ozbiljnim igracima, Telenor i Telekom Austria, a vrata trzista se tek otvaraju za male ponudjace usluga (SBB, Orion, itd.). Teoretski, moglo bi se dogoditi da Telekom em izgubi trzisni udeo, em bude zrtva pada vrednosti dinara, sto bi moglo istopiti dobitak.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 9/6/2012, 13:58\nU jednoj stvari se слажем sa vama dok se u drugoj apsolutno ne slazem. To da ce vredeti 3,5 do 4e akcije je apsolutna utopija! Doduse ja ne volim ni ove nerealne i utopisticke prognoze koje idu dotle da ce akcije pasti cak na 1,5e ali izvinite, vi ste stvarno preterali sa optimizmom. 3,5 ili 4e je cak ekstremni optimizam koji je cak cini mi se mnogo gori od ovih sto negativno prognoziraju 1,5e jer daje laznu nadu mnogim nesrecnicima. Ovi sto gataju o 1,5 su u teskoj zabludi jer ja sam sa bratom zivi dokaz da akcije mogu da idu bez problema na 2e cak i malo preko i siguran sam da je vec vise od 1% nesrecnika otudjilo kroz poklon po toj ceni svoje akcije. (hvala administratoru sto me je uzeo u zastitu posle nekih provokacija i ismejavanja oko ove teme kada sam je izneo na forum)\nJa se najvise slazem sa misljenjem nekih -real- ekonomista koji su vec nekoliko puta izneli svoj stav da ce se akcije kretati od 1,8/1,9 pa do 2,5/2,6e na kraci odnosno duzi rok i sa ovim cu zavrsiti zasto se ne slazem sa vama. Sa druge strane u potpunosti se slazem sa time sto ste rekli o prodaji 100% akcija. Niko nema pravo ni da ponudi a kamo li da proda moje i bratove akcije. Ostalo nam je nesto manje od dve hiljade i posle nase golgote kroz koju smo prosli necemo ih dati ni prodati nikom i to dugo dugo vremena. Zato gospodo -prodavci tudjeg- manite se prodaje nasih 21,94% akcija i sto pre na berzu da bar malo olaksate ovom unesrecenom narodu da plate i umanje racune za struju za koju nas besomucno plackaju kamatom a sa svojim delom radite sta vas volja!\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 9/13/2012, 12:26\nOva informacija mi je promakla tokom leta a mozda je i vama koji ocekujete skori izlazak na berzu\nMozda se izlazak i desi u narednih nekoliko nedelja\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 9/13/2012, 22:46\n"Kada sam preuzeo ovaj posao, Telekom je bio 80% domaća kompanija, a danas je 100%. Istovremeno, ostvareni su sledeći rezultati:\n- stabilan rast prihoda po prosečnoj godišnjoj stopi od 5%\n- dinamičan rast EBITDA (dobiti pre kamata, poreza i amortizacije) kao\nključnog pokazatelja uspešnosti poslovanja po prosečnoj godišnjoj stopi od 8,3%\n- smanjenje neto duga od 54% (sa 904 miliona evra na 436 miliona evra) pre zaduženja za otkup akcija od OTE, a za 23% (sa 904 miliona evra na 701 miliona evra) danas kada se uključi i taj novi kredit;\n- isplata dividendi akcionarima od 300 miliona evra, od čega 80% u budžet Republike Srbije;\n- u mobilnoj telefoniji, posle pet godina veoma oštre konkurencije, održana je vodeća pozicija i po broju korisnika i po odlaznom saobraćaju;\n- trenutno stanje na računima kompanije iznosi 4,34 milijardi dinara i 34,3 miliona evra (ukupno u EUR 71,6 miliona)\nGeneralni direktor "Telekoma Srbije" Branko Radujko podneo je zahtev za razrešenje sa tog mesta. Kako saznaje B92, Radujko odlazi na visoko mesto u Gasprom NIS.\nPodsetimo da je odlukom Skupštine grada Beograda, Radujko je početkom jula imenovan je za predsednika Upravnog odbora GSP-a.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 9/22/2012, 16:34\nA evo i jos jedne interesantne informacije koju sam malopre nasla na internetu\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 9/25/2012, 00:44\nimam ja juga, sređen, kao nov. prodajem ga za 10 000 evra.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 9/25/2012, 21:07\nDa, otprilike bas tako i zvuci Evo u to ime jos jedne informacije od juce na slicnu temu\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 9/25/2012, 22:14\nUh bre, dobrodosao Chika Kure A clanovima foruma dajes popust\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 9/30/2012, 21:43\nBeograd -- Građani će svoje besplatne akcije Telekoma moći da unovče tek pošto država odluči kakva će biti sudbina te kompanije.\nOsnovni razlog zbog kojeg Telekoma još uvek nema na berzi jeste to što bi se tako videlo da je njegova vrednost manja od one koju procenjuje država, a to ne bi bio dobar signal za potencijalnog kupca, tvrde upućeni, piše Blic.\nIako se još proletos uveliko spekulisalo da bi u septembru besplatne akcije Telekoma mogle da se pojave na berzi jer su se za to stekli svi uslovi, ni u oktobru, po svemu sudeći, nema naznaka da će do toga uskoro doći.\nJedino čime se u ovom trenutku licitira jeste da li će i pod kojim uslovima država prodati svoju “zlatnu koku”, pa je ministar finansija Mlađan Dinkić prvi povukao nogu iznevši u javnost sumu od 2,5 milijardi evra za prodaju sto odsto vrednosti kompanije.\n"Čini mi se da sadašnja vlada pokušava da testira tržište licitirajući s cenom. Tek kada vide da li mogu da ga prodaju za dve i po milijarde evra, uslediće i odluka da li pustiti akcije malih akcionara na berzu, ako Vlada ostane većinski vlasnik, ili ih prodati u celom paketu. Nije realno da se bilo šta dogodi do kraja ove godine", objašnjava za “Blic” broker Branislav Jorgić.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/5/2012, 12:04\n"Nisam dobio mandat da pripremam Telekom za prodaju. Ovde sam da podignem vrednost kompanije, kao i svaki menadžer i to je jedino čime ću se baviti", rekao je on u intervjuu za dnevni list Politika.\nĆulibrk je rekao da je njegov cilj da firma više vredi, a da će\nvlasnik da odredi da li i kada Telekom treba da se proda i dodao da ta kompanija može i ubuduće veoma dobro da radi bez obzira na to da li će biti privatizovana.\nOn je rekao da ukupan dug Telekoma sada iznosi 700 miliona evra, sa kamatama oko 760 miliona evra, ali da je Telekom i pored toga likvidan....\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/25/2012, 14:29\nMoja baba ima nešto manje od 2900 akcija telekoma na prodaju, pa ako je neko zainteresovan za kupovinu istih, voleo bih da me kontaktira. Takođe, ako znate kome bih mogao sa strane da ih ponudim, tj ako ste čuli da ih neko otkupljuje, bio bih vam zahvalan da me uputite na te osoba.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/26/2012, 17:38\nOK, ja ti nudim 1 evro po akciji.\nAko to pije vodu javi...\nSEVOJNO - Premijer Srbije Ivica Dačić izjavio je danas u Sevojnu da nije sporna prodaja Telekoma, ako postoji dobra ponuda i dobra cena.\n"Prodavati Telekom po ceni koja nije realna, to nećemo", rekao je premijer novinarima u Sevojnu. Dodao je da je i ranije postojala odluka o prodaji Telekoma zato što u oblasti telekomunikacija država više nema monopol.\nDačić je naveo da je generalno opredeljenje stranaka koalicije da država treba da zadrži vlasništvo u onim javnim preduzećima od kapitalnog nacionalnog interesa kao što su EPS i Železnice Srbije.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/27/2012, 09:22\nZa tu cenu, neka hvala... Mislio sam za realnu cenu, ko što je gore negde navedena...\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/27/2012, 21:31\nA koliko je realna cena?\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/27/2012, 21:48\nVuksat, ako Telekom izadje na berzu videce sa realna cena. Bojim se da ga baš zbog toga i ne puštaju na berzu da se narod ne razocara.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/28/2012, 13:33\nPa koliko sam video ovde na forumu, brokeri nude nešto preko 1,5 evra po akciji, dok se privatno može naći i za 2 evra i nešto preko 2...\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/28/2012, 15:06\nSvi ti koji nude "privatno" ujedace se za d..e kad bude telekom izasao na berzu..Ja sam radio u brokerskoj kuci u kojoj su ljudi kupovali NIIS pre nego sto je izasao na berzu po 1000 dinara a na berzi je posle,cini mi se 3-4 meseca, mogao da se kupi po 400 dinara...\nSvako ko kupi akcije telekoma pre izlaska na berzu i plati 2 evra po akciji ili je lud ili ne zna sta ce s parama...\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/28/2012, 20:05\nJa sam imao ponudu na 0,9. Manja kolicina, 2000 komada\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/28/2012, 20:35\nPa ostaje nam samo da mi koji imamo, onda ih prodamo pre izalska na berzu i tu uspemo koliko toliko da ostvarimo neku približnu vrednost... A sa druge strane, neće to ni biti tako loše... Tržište će odrediti cenu... Tako je bilo i sa NIS-om... Nominalna vrednost je bila oko 500 dinara, kad su izašle akcije na berzu, pala je cena na 400 dinara, al je zato otišla i na 840 u jednom trenutku... Ja sam recimo one svoje građanaske NIS akcije prodao po 740 dinara, što je daleko veće od nominalne vrednosti... A telekom je isto firma koja dobro posluje... Druga je stvar što svuda ima špekulanata koji sad guraju priču o prenaduvanosti cena akcija, da bi se veštački stvorili uslovi da se cena akcija smanje, da ih oni pokupuju i onda da zarade na tome... Ne mislim da je cena od 2,27 relana al takodje nije ni toliko prenaduvana...\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/29/2012, 08:10\nEvo da i ja dam svoj skroman ( i konkretan ) doprinos ovoj diskusiji oko cene akcija Telekoma ,i da vidim da li to stvarno neko kupuje.\nNudim 1931 akciju Telekoma po ceni od 2 eura po komadu,ponuda vazi 10 dana racunajuci od danas.\nNaravno,objavicu na ovom forumu rezultate moje ponude ,\nNecu polemisati oko cene sa clanovim foruma, do isteka ponude.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/29/2012, 13:55\nmladicu nemoj mnogo da se obazires na komentare koji si dobio. Pametno si zakljucio to sto si rekao za NIS stim sto je Telekom u mnogo boljoj poziciji nego sto je NIS i sto ce akcije na duzi period porasti nesto vise nego kod NISa. Ako ti se zuri sa prodajom ne gubi vreme ovde nego pravac BG i ako ti odgovara cena od 1.50/1.60 moci ces da zavrsis poso za 48h. Necu sada javno da te uputim niti ti dam adresu jer ne zelim da reklamiram te brokerske kuce ( ai neki od njih su i na ovom forumu ) ali mozes doci do njih vrlo jednostavno ako ti je hitno i odgovara ti cena. Ukucaj samo u google brokerske kuce i dobices nekoliko sajtova sa njihovim adresama. Vecina ih je u BG ali nesto ih ima i po Vojvodini i unutrasnjosti. Ali ne biraj nikako ovih prvih desetak koje su prvom planu ( neke od njih rade za drugog ) nego biraj ove na drugoj trecoj strani i to pogotovu 'porodicne' brokerske kuce. Mislim da ce te se lako dogovoriti.\nVecu cenu mozes dobiti samo ako obuces stare cipele kao ja i moj brat i krenes od banke do banke,njihovih menadzera ili direktora, zatim po uspesnim malim i srednjim preduzecima tj svima onima koji imaju 'dobar njuh' za ulaganje na duze i onda mozda uz malo srece dobijes iznos kao i ja letos. I mene su ismejali letos kada sam izasao sa temom,sto javno sto na pm, ali znaj da mi je stiglo i 6 ponuda za otkup u rasponu 1.20 - 1.70e po akciji na isti taj pm. Zato ne obaziri se mnogo ko ce na kraju da se ujeda za d..e nego me poslusaj - kazem ti iz svog vise nego mucnog iskustva ali ipak uspesnog na kraju\ndragi mladji kolega - jel moze u sto akcija da vam niko nece dati taj novac na ovom forumu? I ne za deset dana nego sve dok ne vide sta ce svevisnji iz vlade da odluce kad ce telekom na prodaju tj tender i berzu. Polujavna je polutajna da ce to biti iza Nove godine i sad ovde neki cekaju na to pa u tom iscekivanju takve i komentare daju ( citaj jedno komentarisu na forumu a drugo kad rade sa akcijama privatno )\nEventualno se moze desiti da dobijete na pm neku poruku tipa da tu cenu nikada necete dobiti ili poruku u pokusaju da vam prepolove ili drasticno smane cenu - 2e ...,ovde sigurno ne!\nIzasli ste u totalno pogresnom trenutku sa vasim predlogom pa i vama toplo preporucujem da uradite isto to sto sam savetovao i gore pomenutog mladica\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/29/2012, 14:00\nA posto se vrlo retko konektujem na ovaj forum ( da nebih bio ponovo ismejan ) zelim nesto i da porucim ovim 'nasim' predsednicima sindikata a pogotovu ovima koji putuju svakoga dana sluzbenim kolima u BG na poso. Muka mi je vise od vas gospodo sa vasim komentarima, borbom Da se Telekom ne proda i zabrinutoscu da se ne izadje na berzu jer ce zaBoga neko mozda lako doci do 22procenata vlasnistva. Jer vi slusate nekad sami sebe?! Pa do zimus je bilo 20posto u vlasnistu Grka ( citaj Nemaca ) pa sta se desilo tako drasticno? Dosadile su mi ( citaj 90postu clanstva ) te demagogije! Prestanite da vise sedite vasim zadnjicama na tri fotelje; jednu na sindikatu, drugu u BG a trecu u sluzbenim kolima! Pocnite da koristite malo mozak i pocnite da vrsite pritisak da se izadje na tnder sa 51posto udela ko prosli put, jer kad ga ponude sa 100posto prodaje ostadoste vi u roku od par meseci bez dve fotelje, one u BG i one u sluzbenim kolima. Jer onaj ko slucajno kupi ceo Telekom nece vam vise placati dnevnice! Sa 51 posto mozda jos imate neke sanse za dogegate do penzija...\nPozdrav administratoru i svim dobrim i dobromislecim ljudima na ovom forumu\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/29/2012, 14:34\nHvala vam na savetu, na vas sam i mislio kad sam reko da sam video da je postignuta mnogo bolja cena kod drugih, od te što mi ovde nude od 1 evro. Znam takođe da ovde na forumu raznih borkera kojima je cilj da, jel, teraju vodu na svoju vodenicu... Tako je jedan moj drugar naseo, slušavši savete ovde i opredelio se da kupi akcije NIS-a po verovali ili ne ceni od 840 dinara, jer će tobože cena ići samo gore... Svi znamo koje su cene akcija NIS-a sad i kako se to sve završilo... Ja ću se truditi da dobijem cenu od najmanje 2 evra, ispod toga ne želim, jer mi se ne žuri toliko... A i radije ću malo tabanati i ići po bankama i tim preduzećima nego da budem na toliko velikom gubitku. Hvala vam još jednom na savetu.\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/29/2012, 15:14\nDakle sami ste se dogovorili da je cena od 1,5 do 1,6 evra po vašoj oceni neka realna u ovom trenutku?\nA cena na berzi može da ode i do 3, (i više) ali i da padne na 0,90 (i manje) evra.\nTaj prijatelj koji je navodno kupio NIIS po 840 je sam kriv.\nSam je doneo odluku, niko ga nije tukao po ušima...\nNa berzi cena šeta gore-dole, važno je pogoditi trenutak kada prodati/kupiti a to baš nije uvek lako!\nNaslov: Re: Telekom Srbija akcije 10/29/2012, 15:36\nAko ovde ne može da se dobije 2 evra, a i sami ste rekli da je 1,5 evra ono što je najčešća ponuda gde to može da se dobije 2 evra i više?\nA postavlja se i pitanje da li vi to malo navlačite nekoga da kupi po toj ceni, iako sami iz iskustva znate da (trenutno) ne ide po toj ceni?\nŠta je to? Jel to savet neiskusnima?\nIli je samo želja da se što bolje proda, pa makar se kupac sutra (kad izadjemo na berzu) ujedao za d....?\nJel to ideja vašeg pisanija i preporuke?\nI pustite te "provokacije" na PM - i oni koji vam pišu samo žele da kupe što jeftinije, baš kao što i vi pokušavate da prodate što SKUPLJE..\nI slobodno navedite te članove koji vas bombarduju NEPRISTOJNIM ponudama - sigurno da sve forumaše zanima ko su ti članovi!!


HDF: Pozivamo državne organe da ispitaju zakonitost rada Zavoda za kulturu vojvođanskih Hrvata | (Vesti - 03. 09. 2021) Subotica.com\nHDF: Pozivamo državne organe da ispitaju zakonitost rada Zavoda za kulturu vojvođanskih Hrvata\n03.09.2021. u 12:06h\nSaopštenje Hrvatskog demokratskog foruma povodom konkursa za izbor direktora Zavoda za kulturu vojvođanskih Hrvata u integralnom obliku prenosimo u nastavku.\nHrvatski demokratski forum (HDF), sa sedištem u Subotici, obaveštava javnost da je Upravni odbor Zavoda za kulturu vojvođanskih Hrvata poništio Javni konkurs za izbor direktora te ustanove, koji je sam raspisao. A poništio ga je zbog nezakonitog raspisivanja, odnosno pogodovanja jednom kandidatu, za koga se očekivalo da će biti i jedini.\nUpravni odbor ZKVH je konkurs poništio nakon što je osnivaču – Pokrajinskoj vladi AP Vojvodine – dostavljen zahtev za razrešenje svih organa ZKVH-a zbog zloupotrebe i samovlašća prilikom raspisivanja konkursa.\nHDF poziva državne organe Republike Srbije i AP Vojvodine da preduzmu mere kako bi se rad ZKVH-a priveo u okvir zakonitosti, a od direktora ustanove, Upravnog odbora i Nadzorog odbora zahteva neopozive ostavke.\nHDF već godinama upozorava javnost na nezakonito, netransparentno i koruptivno poslovanje Zavoda za kulturu vojvođanskih Hrvata, koje pod hitno mora proći proceduru državne budžetske inspekcije i revizije kako bi se utvrdile sve okolnosti pod kojima ustanovu vodi jedna te ista osoba već 13 godina.\nPodatak da nijedan medij na hrvatskom jeziku nije objavio da je Upravni odbor ZKVH-a 31. avgusta 2021. godine poništio sopstveni konkurs, iako su prethodno objavili da je raspisan, govori o velikom pritisku koji u hrvatskoj zajednici postoji da bi jedan kandidat, koji je direktor te ustanove već 13 godina, to ostao večno.\nPostavljeno pre 3 meseca i 10 časova\nzavod za kulturu vojvođanskih hrvata hrvatski demokratski forum


Otvoreni Parlament | PRVA SEDNICA, PRVOG REDOVNOG ZASEDANjA, 2011-03-08.\nPRVA SEDNICA, PRVOG REDOVNOG ZASEDANjA, 08.03.2011.\nSednica je trajala od 10:10 do 19:30\nTraženje obaveštenja ili objašnjenja u skladu sa Poslovnikom (08.03.2011)\nPredlog odluke o programu zvanične statistike 2011-2015. godine (načela) (2011)\nPredlog zakona o izmenama zakona o popisu poljoprivrede 2011. godine (načela) (2011)\nPredlog zakona o izmenama zakona o popisu stanovništva_ domaćinstava i stanova 2011. godine (načela) (2011)\nDruga sednica Prvog redovnog zasedanja (2011)\nUtvrđivanje dnevnog reda (Druga sednica Prvog redovnog zasedanja) (2011)\nPredlog zakona o izmenama zakona o Vladi i Predloga zakona o ministarstvima (zajedno u načelu) (2011)\nZahvaljujem. Pošto se od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa ne javlja više niko, prelazimo na redosled narodnih poslanika prema prijavama za reč u zajedničkom načelnom pretresu o predlozima ovih zakona.\nHvala, gospođo predsednice. Gospodo narodni poslanici, da ne bi eventualno došlo do zabune, pošto je gospodin Pastor kao predsednik Poslaničke grupe manjina izneo stav da će oni glasati za, a česta je praksa da oko dosta stvari nemamo jedinstven stav, na početku želim da istaknem da ne mogu ni jedan ni drugi predlog zakona da podržim. Pogotovo drugi, Predlog zakona o ministarstvima, jer stvarno smatram da nema nijednog valjanog razloga da se ukine Ministarstvo za ljudska i manjinska prava.\nMi znamo praksu. Imate, ako se ne varam, 2000. godinu i tu saveznu vladu, koja je uvela ministarstvo manjina i ljudskih prava, imate rezultat iz tog vremena, kada je na tom nivou usvojen zakon o zaštiti sloboda, ljudskih i manjinskih prava. Zatim, imate ovo iz prethodnog saziva, kad smo u ovom parlamentu, a za vreme Ministarstva za ljudska i manjinska prava, takođe uspeli da usvojimo Zakon o nacionalnim savetima.\nDa li treba mnogo analize da vidimo šta je bilo kada smo umesto ministarstva imali službu za ljudska i manjinska prava? I mislim da smo već imali praksu da je ovaj resor bio unutar Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu i apsolutno nije bilo nijednog valjanog argumenta da se vratimo na prethodnu bezuspešnu praksu.\nS druge strane, ako se ovde utvrdi da je nivo ljudskih prava u Srbiji po najvišim standardima, biću prvi koji će glasati za ovo i reći da nam ne treba to ministarstvo, ali je činjenica da smo daleko od toga. Po meni je sad čak neprihvatljivije i teže to da se u ovom domu ili bilo gde iznosi da su ljudska prava dostigla najviši nivo. Moje iskustvo i moja saznanja su da smo daleko od toga i da nam predstoji ogroman posao da bismo dostigli takav nivo.\nSad, trebalo bi razlikovati, jer nije ista situacija sa manjinama u Vojvodini i u drugim delovima države. Sigurno je da nije ista. Ne bih sada govorio o položaju Bošnjaka u Sandžaku, jer ima ko da govori o tome, ali vam otvoreno kažem da je pozicija i položaj Albanaca u Preševskoj dolini ili opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa, kako god hoćete, daleko od ove kvalifikacije koja se tu i tamo može čuti, da su to najviši standardi. Tamo ima još dosta posla da se uradi da bismo normalizovali situaciju.\nTako da u političkom pravcu, mislim, šaljemo lošu poruku ukidanjem ovog ministarstva. Bilo je drugih ministarstava koja su mogla da se ukinu pre nego ministarstvo za manjine. Ostavljam vama da vidite koja su mogla pre da se ukinu, a u ovom domenu ima daleko složeniji i osetljiviji posao da se uradi i nije bilo vreme da se ukine Ministarstvo za ljudska i manjinska prava.\nMislim da je u ipak pitanju politički stav, politička procena i da ona ne odgovara realnosti na terenu. Ako ne za druge manjine, onda da kažem za situaciju koju mi imamo na terenu. Ima hiljadu primera – problemi u obrazovanju, u oblasti kulture, službenoj upotrebi jezika. Ili da govorim o 2002. godini, kada je Savezni parlament izglasao zakon u kome se, pored ostalog, u jednom članu govori o delotvornom učešću manjina u društvenom i javnom životu države. Gde smo tu?\nMi tamo govorimo o elementarnim stvarima uključivanja Albanaca u državne organe i institucije. Tek se nešto tu i tamo počelo raditi. Inače, još uvek ima opština sa 90% Albanaca bez ijednog zaposlenog Albanca. Nažalost, mislim da je to praksa. Zato tvrdim da ima još dosta ozbiljnih i osetljivih stvari da se odradi da bismo se ovako komotno ponašali, a pogotovo da damo ovakva i slična obrazloženja.\nNa kraju krajeva, sto puta postavljam i ponavljam ista pitanja. Upućujem ih ministru Dinkiću i ne dobijam odgovor, upućujem ih premijeru Cvetkoviću i ni odatle ne dobijam odgovor. Uzmimo na primer katastrofalnu ekonomsku situaciju, da je kod Albanaca stepen nezaposlenosti preko 70%. Pravimo se da to ne vidimo, da to ne postoji, da je idealna situacija i da smo dostigli vrhunske svetske nivoe.\nDa ne dužim dalje, mislim da je politički neprihvatljiv predlog. Na kraju krajeva, jedno ministarstvo to ne rešava, toga smo svesni. Tu treba sva ministarstva, cela Vlada da ima daleko ozbiljniji pristup, da se ti životni problemi, veoma osetljivi problemi koji su prisutni na terenu, ozbiljnije i efikasnije rešavaju. Hvala vam.\nNarodni poslanik Jelena Trivan ima reč. Izvolite.\nPoštovana predsednice, dame i gospodo, nažalost, u ovako teškim ekonomskim vremenima, u ovako teškoj besparici i krizi, vrlo je teško braniti bilo kakav politički stav i političku odluku, s obzirom na to da je ovo idealno vreme za kritizerstvo a ne kritiku, i za neverovatnu dozu demagogije. U tom smislu, kada imate ekonomski nezadovoljne građane, svaka mera se može ocrniti i posmatrati kao izraz vlastoljublja ili demagogije, ali ako imate malu meru dobronamernosti, možete i drugačije videti.\nU tom smislu se može posmatrati i ova rekonstrukcija. S jedne strane, neko će reći da je ona proizvod vladajuće koalicije da se održi na vlasti, ali kao kontraargument odmah shvatate da ta vladajuća većina nijednog trenutka nije izgubila svoju većinu, te da, u tom smislu, na ovakav potez, zbog samoodržanja, nije morala da se odluči. Ali nešto drugo je postojalo zbog čega je ovo moralo da bude urađeno, a to je potreba i interes građana da se ovo desi, te u tom smislu možemo barem oko jedne stvari da se dogovorimo i složimo, a to je da je obaveza Vlade da služi građanima koji su je izabrali.\nA građani su tražili da imaju manju i efikasniju vladu i građani su tražili da se oni koji je vode solidarišu sa njima, te ukoliko je ta ista vlada donela odluku o smanjenju broja zaposlenih, ukoliko je donela restriktivne mere koje su proizvod ekonomske krize, bilo je logično da i sama učini nešto po pitanju sopstvene efikasnosti. Da li je to dovoljno, o tome se možemo sporiti. Da li je to samo znak, da li je to samo simbol, i o tome možemo govoriti, ali je kao politički simbol veoma važno da Vlada deli sudbinu svojih građana.\nTakođe, možemo da polemišemo oko toga da li je rekonstrukcija Vlade potrebna sada, godinu dana pred izbore, ili smo, vođeni nihilizmom, autodestrukcijom i kritizerstvom, toliko prisutnim u ovom narodu, mogli da kažemo – nema veze, mogli smo da proćerdamo još jednu godinu. Međutim, ekonomisti tvrde da jedna potrošena godina u ekonomskom smislu traži četiri godine za oporavak, te da je, u tom smislu, jedini resurs koji Srbija sasvim sigurno nema – vreme. Jedna godina za bolje i efikasnije upravljanje nije malo.\nUkoliko je rekonstrukcija Vlade sama sebi cilj, onda je ona duboko pogrešna i onda ona jeste izneveravanje potreba i očekivanja građana. Međutim, ako je ona sredstvo da se nešto brže i bolje uradi i ako to zaista tako bude, onda je ova vlada učinila ono što su građani od nje tražili, a građani u ovom trenutku traže jednu vrlo jednostavnu stvar – bolji život i brži ekonomski oporavak.\nU tom smislu, ova rekonstruisana Vlada ima, pre svega, dva cilja – ekonomski oporavak zemlje i podizanje standarda građana, na jednoj strani, i drugo, privođenje poslova vezanih za dobijanje kandidature i nastavak evropskog puta. Zato očekujem da će ona brže i efikasnije rešavati probleme na oba ova polja.\nJedan kolega poslanik je rekao da se sa autoritetom rađa. Nisam sigurna da je to i na ličnom planu najtačnije, ali na institucionalnom planu sasvim je sigurno da se on gradi. U tom smislu je ova skupština primer kako ga svi mi zajedno, bez obzira na naš lični autoritet, nismo imali sve dok su ovde trajale tuče i besmislene rasprave i kako smo ga najednom dobili kad smo uredili rad ovog parlamenta.\nI autoritet Vlade se gradi kroz zakonska i razna druga rešenja i nove modele ponašanja, i u tom smislu su zakonska rešenja koja se pred nama nalaze prosto rezultat razvijenosti demokratije u ovoj zemlji i razvijenosti demokratske prakse. Ako znamo da je demokratija vladavine većine i ako tražite da se pojedinac povinuje odlukama većine, neko će reći da je to cenzura, da je to ukidanje slobode govora, a neko će reći da je to poštovanje demokratije i da u tom smislu morate naći put da vaše ideje budu ostvarene obezbeđivanjem većine unutar institucije, a ne tako što ćete izgubiti većinu ili je nećete imati, a onda u javnosti rušiti odluke institucije koje prihvatate.\nTo je bila praksa raznih vlada. To je praksa koja se ovde tolerisala, da vlada bude kolektivni organ kao skup pojedinaca i njihovih pojedinačnih politika, umesto da u njoj bude timski rad, solidarnost i zajednička politika. Svaka mera koja doprinosi tome da se odluke većine demokratski donesene poštuju treba da bude pozdravljena, utoliko pre što građani traže Vladu koja ima autoritet i koja ima jedinstvo i koja njihovu zbunjenost neće produbljivati različitim porukama i različitim tumačenjem zajedničkih odluka. Nadam se da će ova vlada imati i veći autoritet i veći kredibilitet.\nTreća stvar koja je važna i iza koje stoje ogromna očekivanja građana jeste da ova vlada brže, sa više saosećanja i više empatije odgovara na njihove dnevne potrebe i zahteve, i da politika Vlade odgovara realnim potrebama i realnim problemima stanovništva. U tom smislu ova rekonstrukcija ima smisla samo ako iza nje bude stajala drugačija politika, efikasnija politika, pre svega na socijalnom planu i na planu zapošljavanja, na planu investicija i obezbeđivanja radnih mesta.\nStoga treba pozdraviti i najavu nekakvih novih ekonomskih mera, činjenice da će kreditna opterećenja građana biti prolongirana do trenutka kada budu mogli lakše i bolje da žive i da im rastu plate. Treba razmišljati o tome da subvencije koje se daju za nova radna mesta idu i domaćim privrednicima i u domaću privredu, treba razmišljati o tome kako na drugačiji način, kroz različite fondove, onima koji žive na ivici egzistencije hitno i urgentno izaći u susret, kako subvencije u poljoprivredi, koje trenutno postoje i koje su prilično velike, distribuirati na pravedniji način, tako da idu u nerazvijene regione i tamo gde je to najpotrebnije.\nTreba razmišljati o svemu što smo do sada propustili da uradimo. Legitimno je pitanje zašto to do sada nije učinjeno, ali je i legitimno i doduše prilično neuobičajeno u našoj političkoj praksi da neko nešto što nije bilo dobro ispravlja u hodu. Do sada smo pokazivali neverovatnu tvrdoglavost, jer smo mislili da je to dokaz da smo bili u pravu, da teramo smerom koji ne valja, kao i da insistiramo na kadrovskim rešenjima koji ne valjaju, kao i na tome da političari apsolutno budu abolirani od odgovornosti.\nKada sam pogledala istoriju poslednjih deset godina, istoriju demokratske Srbije, jedan jedini član Vlade je bio smenjen za poslednjih deset godina, to je bio Vuk Obradović, a složićete se da se u ovih deset godina naređalo mnogo njih koji su zaslužili da budu smenjeni. Zahvaljujući tome se princip odgovornosti i podnošenje odgovornosti nekako u našem društvu izgubio i ako ovo znači promenu takve političke prakse, onda je to dobro.\nNa kraju, želela bih da podržim svoje kolege iz Poslaničke grupe manjina, saglasivši se s tim da odluka o tome koje će ministarstvo opstati govori dosta i o političkom stavu. Međutim, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava nije prestalo da postoji, nego je nastavilo da postoji u jednom proširenom resoru i proširenom sastavu i da to da li će ta tema koja je u jednom resoru biti marginalizovana ili neće zavisi od političke volje i od zakonskih rešenja.\nU ovoj vladi, sasvim sigurno, ni manjinska ni ljudska prava neće biti marginalizovana i ukoliko bojazan i frustracije Manjina, koje razumem, mogu biti otklonjene amandmanima koji su oni predložili, mi smo radi da te amandmane usvojimo i time takođe pokažemo politički stav da su nam ta prava jako važna.\nNa kraju, bez želje da govorim o kadrovskim rešenjima koja za sada nisu sigurna, tek će ih saopštiti premijer, ali sudeći po najavama, ta sledeća vlada će imati tri žene. Danas je Osmi mart. Mi smo doneli mnogo zakonskih rešenja koja se tiču ravnopravnosti žena i činilo se u godinama koje su iza nas da je Osmi mart kao praznik prevaziđen, a pitanje ravnopravnosti žena deplasirano.\nParticipacija žena i u toj vladi i u ovom parlamentu i svuda u životu je daleko od zadovoljavajućeg, ali je Vlada samo vrh ledenog brega, s obzirom na to da ta obespravljenost počinje u porodici, a završava se u najvišoj izvršnoj vlasti. U tom smislu bi i o tome trebalo da razmislimo na današnji dan i da u kreiranju tih tela koja dolaze zajedno s kreiranjem nove vlade na drugačiji način pozicija žena bude definisana. Hvala.\nZahvaljujem. Pošto smo se dogovorili da nećemo raditi duže od 19.30 časova, reč ima gospodin Ivan Andrić i posle toga ćemo za danas završiti. Izvolite.\nHvala. Na početku moram odmah da izrazim jedan vrednosni stav. Ne očekujem od ministra da mi odgovara, ali toliko postaje očigledna ta situacija u kojoj mi živimo u drugačijoj zemlji od one u kojoj vi živite. Svaki dan je taj jaz između ljudi koji čine vlast i koji ne čine sve veći. Pažljivo sam slušao sve što je manje-više svako govorio (nešto ovde, nešto gore) i prosto ta toliko jasna pojava tog nekonzistentnog stava koji se iznosi iz raznih stranaka vladajuće koalicije ne treba da prođe nezapaženo.\nHajde da krenemo redom. Argumenti ili tema rekonstrukcije i taj ciklus o kome razgovaramo o tome politički, faktički je danas završen. Kada smo dobili ovaj predlog zakona, potpuno je jasno da i onaj ko je bio naivan, ubrojaću i sebe tu, ko je mislio da je ovo neka šansa za Srbiju, koja će nam pomoći, da je politička kriza situacija u kojoj ćemo moći da iskoristimo to, da sagledamo koje su nam slabosti, te slabosti ispravimo i ispunimo nekakav plan do juna, septembra, oktobra ove godine, dobijemo status kandidata i krenemo dalje, kroz nove izbore, lično sam pomislio da je to moguće. Pomislio sam u onom trenutku kada je premijer Cvetković imao to bekstvo od svoje ličnosti i postao neukroćena goropad, za jedno prepodne smenio potpredsednika Vlade bez ikakvog znanja i najavio ozbiljne reforme u funkcionisanju same vlade.\nDanas, ne znam koliko je vremena prošlo od tog trenutka, deset ili petnaest dana, potpuno je jasno da vladajuća većina nema političku snagu da uradi ono što je potrebno. Taj nedostatak snage vidi se u svakoj izjavi koju date, u svakom predlogu zakona, u načinu na koji se ova sednica vodi, gde našeg premijera, čoveka koji je rešio da povrati svoj autoritet nakon tri godine, nema danas ovde sa nama – on verovatno ima preča posla i voleo bih da znam koja su to preča posla od rekonstrukcije Vlade koju navodno vodi – i bez ikakve jasne želje da se podvuče crta koju je bilo neophodno povući.\nVi ste rekli, gospodine Markoviću, da je sticanje statusa kandidata za članstvo u EU glavni cilj ove vlade. Da li to znači da je ova rekonstrukcija izvršena tako da se taj cilj što je moguće pre ostvari? Na osnovu čega mi to vidimo? Ako je to tačno, zašto je ministar spoljnih poslova i dalje Vuk Jeremić? To ministarstvo nije ništa doprinelo da ova zemlja postane kandidat za članstvo. On je čak vrlo aktivno radio na tome da mi ovaj status koji sada imamo izgubimo. Znači, to nije cilj.\nDa li je cilj bilo koji? Neko se žali da nema više Ministarstva za ljudska i manjinska prava. Pa, to je jedina prednost ove rekonstrukcije. Bolje da ga nema nego da Čiplić bude ministar, manja je šteta. Od 2000. godine do danas niko nije zagadio oblast ljudskih prava više nego što je to uradio bivši sudija Ustavnog suda, član Upravnog odbora NIS-a, a zatim i ministar za ljudska i manjinska prava Svetozar Čiplić. U Sandžaku se ponavljaju izbori, gde više od 70% građana te izbore bojkotuje, i mi svi sa zebnjom čekamo taj 17. ili 18. april da vidimo da li će biti incidenata, a ministar je, kao čovek bez ikakvog osećaja za pitanje kojim se bavi, gazio jako tvrdo, ignorisao krivične prijave, policijske istrage, sve. Je l' to razlog zbog kojeg je smenjen? Šta je razlog?\nDa li je razlog jeftinija država, funkcionalnija Vlada? Pa, šta će vam onda Ministarstvo za Kosovo i Metohiju? To ministarstvo čak nije sposobno ni toliko, u vašim očima, da učestvuje u pregovorima sa Prištinom. Te pregovore vodi neko drugi, ko sedi na drugom mestu. Koja je svrha tog ministarstva ako taj osnovni posao zbog koga postoji ne može da vrši? Šta će nam Ministarstvo vera i dijaspore? To je skandalozno ministarstvo. I na kraju, vrhunac svih vrhunaca, ministar bez portfelja. To je valjda u funkciji potpunog pojeftinjenja Vlade.\nSvega toga nije uopšte bilo. Tih razgovora nije bilo da Vlada bude funkcionalnija, da ostvari evropski put. Ta zemlja u kojoj živite je lepa, uspešna, nema nikakvih problema. Ljudska prava su na super nivou, nema veze što tamo u Sandžaku zamalo rat nije počeo. Ekonomija je super. Pa, to je sve zbog Slobodana Miloševića, još iz 1995. godine. (Izvinjavam se, predsednice.) Znači, kao simbol nečega što je davno bilo, ali ništa se nije desilo.\nIzvinite, kada ste seli na vlast, ova zemlja je imala 250.000 ljudi više koji su radili. Nije kriza bila samo u Srbiji, bila je u Hrvatskoj, u Bosni, u Engleskoj. Da li ste gledali televiziju? Bio je sajam automobila u Ženevi u nedelju. Da li ste videli da je automobilska industrija stala na noge? Svi proizvođači imaju nove modele, nema krize.\nKoliko vam je trebalo da shvatite da krize ima, sada će vam pet puta više vremena trebati da shvatite da je više nema. I nigde trunke odgovornosti, samo jedna politička pijaca u kojoj su oni koji su pokazali da su spremni da urade najviše, najviše i dobili. Oni koji su u tom međusobnom ratu insistirali na tome, oni su pobedili. Pobedili su zato što rekonstrukcija nije rađena, smanjenje broja ministara nije rađeno prema funkcionalnosti nego prema tome da svaka stranka zadrži resor koji je imala. To je vrlo jasno rečeno na televiziji, pošto premijer nikada nije skupio hrabrost da dođe u ovu salu i da nam to kaže.\nMi koji se bavimo politikom i želimo da utičemo na to da poboljšamo taj život da bismo, gospodine ministre, podelili odgovornost sa vama, nama to nije onemogućeno, osim ako ne želimo da se javljamo u "Utisak nedelje" kao gledaoci. Premijer ovu salu izbegava zato što zna da je ovo jedino mesto na kome će čuti neku činjenicu koja će ga uljuljkati u njegovoj slici Srbije kao prosperitetne zemlje, lidera na Balkanu, oaze mira i stabilnosti i ne znam čega sve.\nI šta mi imamo danas? Imamo Vladu u kojoj premijer suštinski ukida, o tome će govoriti Vesna malo kasnije, mesto premijera dajući mu resor Ministarstva finansija, time on ni formalno neće imati više funkciju za koju niko više, čak ni on, ne veruje da je ima, i imamo rekonstrukciju, koja je bila jedini mogući izlaz iz rupe u kojoj se nalazite a da se ne obrukate danas, nego da se obrukate za mesec, dva, tri ili pet.\nI problem nije rešen time što je svim ministrima zakonom zabranjeno da govore ono sa čime se ne slažu zato što vi niste otklonili uzrok tog problema, a to je da nema vizije, nema jedinstva i nema plana. Vi ste rekli da je to bilo u Poslovniku, a sada je u zakonu. Šta je sledeća faza – Ustav, streljanje ako ministar ima drugačiji stav? To se neće rešiti time što zabranjujete nekom da o tome govori. Ono na šta je trebalo da obratite pažnju je uzrok, a za to niste imali političke snage.\nKo je verovao, a i sebe ubrajam u te, da je kriza za pametnog šansa, a za one druge prepreka, danas je u ovoj zemlji ispao glup. I samo naš ministar ne zna ko su rešenja za Vladu. Sve nova lica naše političke scene – Dušan Petrović, Verica Kalanović, Peđa Marković, Zoran Stanković. Svi se vrte kao u ringišpilu, menjaju resore – jednom poljoprivreda, jednom infrastruktura, jednom rudarstvo, jednom odbrana, jednom zdravlje, jednom ovo. Dokle? Samo da ne pustite nekoga ko je kvalitetniji i ko će taj posao bolje raditi i time dokazati koliko ste vi bili nesposobni.\nDanas je stavljena tačka na ovaj politički cirkus koji se zvao rekonstrukcija, nova energija, novi ljudi. Od ovog trenutka Srbija zna da se ove godine ništa lepo više neće desiti sve do izbora, a vama je ostalo da vežbate svoju političku izdržljivost i da te izbore odložite što je moguće više. Hvala.\nZahvaljujem gospodinu ministru i predstavnicima Vlade.\nPoštovani narodni poslanici, zahvaljujem na učešću u radu. Sutra u 10.00 časova nastavljamo rad. Reč će imati narodni poslanik Đorđe Milićević.


...airserbia.com • View topic - Fabricki crtezi aviona\nBoard index ‹ General discussion / Opšte teme ‹ Modeling / Maketarstvo\nFabricki crtezi aviona\nby flanker » Sat Sep 02, 2006 9:31 am meni bi trebali crtezi sa presjecima... a jedna firma mi pada na um neki crveni krilasi bi jednog dana nesto uradili...\nPosts: 1691Joined: Mon Oct 18, 2004 10:50 am\nby dagger » Sat Sep 02, 2006 10:57 am Svetozare, alavi stvore!\nDaj bre da otvorimo fabriku i pravimo od svakog artikla po 1000 kom!\nTi si bas optimista! Ako je Nesi trebalo toliko vremena da izbaci nove makete, koliko ce li nama trebati da uradimo jedan recimo Galeb ili Jastreb!\nMada...pade mi na um nesto...pisem ti mail pa ko zna... Tko leti vrijedi, tko ne leti ne vrijedi...Grunf,Alan Ford\nPosts: 316Joined: Fri Jan 20, 2006 4:08 amLocation: Beograd\nby flanker » Sat Sep 02, 2006 7:51 pm Ima ljudi koji posjeduju fabricke crteze za mnogo nasih mlaznjaka..ali oni iz meni nepoznatih razloga nikada nisu objavljeni (a objavljuju se crtezi stranik aviona sirom svijeta i prave se makete ...)\nAjde da bas ne trazimo fabricke..nek budu to uprosceni crtezi koji su bazirani na fabrickim al nema ni toga.\nNekad su jednostavnije crteze objavljivali (najcesce kao profil) u Glasniku RViPVO Micevski,Kolo i drugi...\nEvo cekam A. Kola da nam pomogne jer vjerujem da ima najvecu zbirku u nasoj zemlji...\nby GM » Sun Sep 17, 2006 5:52 pm Neka mi neko posalje 'fabricki crtez' bilo kojeg stranog aviona. Castim!\nRazlika izmedju crteza aviona sa (naprednog) zapada i nasih (amaterskih) je u tome sto su strani crtezi obicno uradjeni na nekom visem nivou kvaliteta. A sto se tice tacnosti, nisu ni oni tacni. To tvrdim jer sam na primer radio (ne i zavrsio) maketu F-18 u razmeri 1:16 te sam, kao i svi samograditelji, posao u potragu za informacijama. Nasao sam puno crteza ali ni jedan nije bio tacan sto bi se moglo pretpostaviti ako se radi o crtezu radjenom na osnovu 'fabrickog' crteza.\nOstro oko brzo uoci manje i vece greske.\nUocavaju se greske i na modernim maketama koje su opet bazirane na masi podataka, crteza, fotografija. Sve je to priblizno ali za vecinu maketara u sustini i nebitno, jer maketa je dobra i konturno tacna a greske, osim ako nisu enormne, niko ne moze ni da vidi. Dakle, sto manje znam, manje boli.\nTako je i sa nasim crtezima, dobri su, ali nisu potpuno tacni. Crtreza nasih aviona nema puno i uglavno se radi o nekoliko ljudi-amatera koji su se time bavili. Svako moze, uz malo vremena, da nadje greske. Posto se i sam bavim crtezima (uz ograniceno vreme), da navedem primer jedini crtez naseg Soko-522 kojega je uradio M.Micevski. Cak je i kopija izlozena u muzeju. Covek bi ocekivao da barem muzej ima pristup necem originalnom a 522 je odavno van kategorije 'tajni'. Na tom crtezu, trup aviona iz pticje (zablje) perspektive, iza kabine prema repu, je pretstavljen kao blago zakrivljenje. U stvarnosti, trup je prava linija. Ko ima vremena slike i crtez 522 moze da proveri.\nZatim, verovatno da nas ima odredjen broj koji smo se dokopali VTUP za nase avione. Tu takodje ima crteza, ali ni ti crtezi nisu originalni vec imaju greske. Jedino sto mogu da verujem da je verodostojno su odredjene dimenzije koje su tamo date. Medjutim, cesto su dimenzije sturo navedene. Na primer, kada se kaze duzina aviona nije uvek jasno da li se misli na ukupnu duzinu aviona (recimo kod Orla od pito cevi do kraja repa), ili se misli na nesto drugo. Cesto je u pitanju 'nesto drugo'.\nNa kraju, sva ta prica nije toliko bitna za manje razmere ukljucujuci do 1:32. Za 1:32, neko ko radi maketu bi vec morao da potrosi puno vremena i da nadje puno materijala da bi napravio dobar crtez a potom i dobru maketu.\nPosts: 104Joined: Fri Jun 24, 2005 1:25 amLocation: Vancouver, Canada\nby GM » Sun Sep 17, 2006 11:21 pm Da ne bude da odvlacim temu na drugu stranu, mozda bi trebalo otvoriti novu temu sa ovakvim sadrzajem, ali da dodam jos jedan primer. Iako ovavki detalji nece interesovati vecinu, ipak je tu i 'manjina':\nhttp://rides.webshots.com/photo/4210319 ... 7692qoOVJn\nBelom linijom na fot. 25001 je izvuceno kako je otprilike izvrsena modifiakcija trupa u zavrsnoj seriji\nhttp://rides.webshots.com/photo/4210319 ... 7692CXpXRv\nsto se donekli moze videti na ovoj (ugao nije idealan ali dobija se ideja):\nhttp://rides.webshots.com/photo/4210319 ... 7692hjkQsT\nNa gornjem linku je korekcija zadnjeg dela trupa Orla. Gornji crtez je objavljen u Aero-Svetu i tada je bio najbolji crtez Orla do koga je vecina 'obicnih' ljudi mogla doci.\nKasnije mi ja za oko zapala ova netacnost. Posto se i sam bavim izradom makete Orla, pitao sam se na koji je nacin izvrsena modifikacija trupa predseriju u zavrsnu seriju kako bi se napravilo mesto za veci izduvnik kao posledica ugradnje komore za dodatno sagorevanje.\nIsprva sam mislio (isto kao i autor originala) da je motor jednostavno produzen a trup prosiren. Medjutim to nije tacno.\nTrup je jednostavno skracen. Zadnji deo trupa se na predseriji 'ravna' sa donjim uglom zadnje ivice repa a na zavrsnoj seriji je otprilike na pola kormila. Ako se pogleda slika aviona predserije, moze se videti da je modifikacija izvrsena tacno po panelnoj liniji na tom mestu. Na taj nacin je trup 'prosiren'. Lukavo?\nKao sledeci primer moze se navesti crtez Galeba koji je takodje uradio Micevski a na osnovu koga su kasnije uradjene mnoge 'kopije'. Na zalost na tom crtezu ima nekoliko kardinalnih gresaka a prva je netacnost plana krila. Ko malo zna pojmove iz aerodinamike moze na osnovu VTUP-a (ima ga na ABG) da rekonstruise tacnu geometriju krila. Napadna ivica je pod vecim napadnim uglom nego zadnja ivica krila, dok je na crtezu to obrnuto. Vrlo je malo aviona sa 'ravnim' krilima kod kojih je to inace slucaj (inverzna geometrija-Primer Berkut ali radi se o avionu sa strelastim krilom).\nTakodje trbuh G2 je predstavljen isuvise krivo, tako da avion jednostavno izgleda neskladno. Jos jednom, izvinjavam se zbog skretanja sa teme iako ne potpuno, jer se ipak radi o crtezima.\nby flanker » Mon Sep 18, 2006 12:25 pm -Neka mi neko posalje 'fabricki crtez' bilo kojeg stranog aviona. Castim! -\nvjerovatno nisam upotrijebio tacan termin..ali vecina maketara isto tako\nzove crtez koji vodi porijeklo iz fabrike aviona,ima one presjeke i gomilu\ndrugih informacija a iza njih stoji potpis fabrike.\nSjecam da je na internetu bio otriginalni crtez Corrsaira...\nAli da ne idemo od teme ..rekao sam da bi bilo dobro imati crteze domacih aviona kao sto postoje crtezi ruskih i drugih aviona\nDakle na tom sajtu se svakodnevno skaupljaju svi crtezi koji se objave\nu knjigama casopisima i raznim drugim publikacijama a tvrdim da je jedan dio\nnjih nastao na osnovu originalnih suhojevih i migovih crteza(narvno\nima tu gomila potpuno netacnih crteza )\nDakle za neke starije letjelice mig i suhoj zu dali dozvolu objavljivanja\n-preradjenih crteza- tj. crteza sa kojih su skinuti osjetljivi dijelovi\nali to sto je skinuto i nije od znacaja za maketare.. to je bilo dostupno znacajnijim Rusima (znacajnijim u svijetu vaduhoplovne publicistike) i oni su\nih objavili...Ko prati casopise AiV,AiK,MA zna i o kojim ljudima govorim.\nNe mogu se tacno sjetiti od kog datuma postoji takava mogucnost ali mnogi\nruski -crtaci- su znacajno izmjenili sopstvene crteze i poceli ih objavljivati.\nKAd uporedite stari i novi crtez npr. Su-15 od Valerija Pankova jasno vam je\nkoliko je ta okolnost uticala na -tacnost- crteza(Valeri je kao i nekoliko\ndrugih ru. autora priznao svoje ranije greske i uticaj fabrickih crteza na njegova\nZasto se tako nesto nebi moglo desiti i sa nasim avionima? Nemojte mi reci da\nje Strsljen super cuvana tajna,pa se ne smiju objaviti malo komplikovaniji\ncrtezi od onih koje smo nekad gledali po Frontu,Galsniku RViPVO\n(ali kamo srece da smo bar te crteze sakupili iz tih casopisa)\nEvo sad zna li se na osnovu kojih crteza su radili Yumo maketu G4 ?\nNa osnovu do sad objavljenih sigurno nisu.Inace maketa je odlicna\ni ubjedjen sam da su momci imali pristup mnogo ozbiljnijim crtezima od ovih koje mi mozemo naci na netu.\nDakle zakljucak ne samo da nemamo fabrickih niti preradjenih crteza nego nemamo\ndovoljno ni tih -amaterskih-\nOvaj topic je vrlo vazan(vjerujem svim maketarima)i zahvalan sam svima na ucescu\nP.S. Vise ljudi posjeduje crteze iz Sokola iz Mostara (kasnijih YU mlaznjaka)\ni sa tim se otvoreno hvale po forumima a zasto li to ne zele da objave nije\nmi bas jasno.Ako su pare u pitanju pa vjerujem da bi im svaki ozbiljniji\ncasopis platio razumnu cijenu za bar -preradjenu verziju-.\nby GM » Wed Sep 20, 2006 1:58 am Jos nesto da dodam u vezi crteza aviona. Da se korigujem: tacno je da postoje fabricki crtezi aviona koji mogu da se nadju na internetu ili po knjigama. Radi se mahom o avionima iz II Sv. rata. Ti su crtezi uprosceni ali se cesto uzimaju kao polazna osnova za detaljnije crteze. Profili ili poprecni preseci se retko mogu naci a da poticu iz fabrike. Sto se novijih aviona tice tu se ne moze naci dobra dokumentacija iako i za novije avione postoji odredjen broj podataka na osnovu kojih se moze uraditi relativno dobra maketa. Sve zavisi do kojeg nivoa tacnosti modelar misli da treba da 'ide'.\nPa da navedem par primera.\nRecimo P47 tanderbolt. I danas nalazim na odlicne crteze (visokog kvaliteta) na kojima se ponavlja greska na koju je skrenuta paznja u jednom od nasih maketarskih casopisa a to je detalj mitraljeza. Na P47 ih je osam, cetiri na svakom krilu. Mogu se naci crtezi gde su mitraljezi rasporedjeni tako da prate napadnu ivicu krila. U stvarnosti mitraljezi su rasporedjeni horizontalno. Za nekoga je ovakav detalj nebitan, dok za nekoga ko tezi perfekciji se radi o velikoj gresci.\nSto se tice 'fabrickih' crteza nasih aviona, oni se mogu naci u VTUP koji su dostupni na sajtu ABG. Kao primer jednog od losijih (oskudnijih), izdvajam crtez i VTUP-a aviona Soko-522:\nhttp://news.webshots.com/photo/41192315 ... 7692EtZBmy\nOvde ponavljam predjasnju konstataciju da je trup u zadnjem delu pretstavljen zakrivljen (plan ili gornja perspektiva) dok je u stvarnosti trup iza kabine prav "kao strela" sto se moze videti na ovoj slici:\nhttp://news.webshots.com/photo/41192315 ... 7692TOSszJ\nI tako bi mogli do sutra ...\nI jos jednom, greske ovakvog tipa za nekoga su zanemarljive a za nekoga nisu. Poenta ovoga pisanja je u sledecem: cesto naizgled dobar crtez moze da bude pun gresaka i obrnuto. U principu ne treba verovati ni jednom i za one koji se bave samogradnom (a takvih je malo) smatram da osim strpljenja moraj da imaju i ostro oko tako da uvek treba sakupiti sto vise materijala-referenci (knjiga, crteza, fotografija, mera itd) da bi se dobio sto bolji rezultat. Ofrlje odradjen posao u tom slucaju ce se vrlo lako pokazati na zavrsnom proizvodu-maketi.\nby cherny » Wed Sep 20, 2006 7:59 am Potpuno se slazem sa GM-om. Samo uporedjivanje maketa sa crtezima je nedovoljno, bez proucavanja fotografija aviona, jer se tek na fotografijama nekada vide prave proporcije nekih detalja i njihov medjusobni odnos. A sto se tice pogresnih crteza, jedan od drasticnijih primera je i Airfix Fairey Battle u 1/72 koji je radjen po crtezima prototipa i stoga neupotrebljiv za izradu serijskog aviona bez mnooogo rada. A sto se tice P-47, u 1/72 je tek Tamiya izvela mitraljeze kako treba.\nPosts: 972Joined: Wed Dec 29, 2004 9:24 pmLocation: Pančevo republika\nby flanker » Wed Sep 20, 2006 5:20 pm -treba sakupiti sto vise materijala-referenci (knjiga, crteza, fotografija, mera itd) da bi se dobio sto bolji rezultat-\ne da ,upravo tako.\nRedosled u izradi mastera bi trebao biti ovaj (bar cu ja tako raditi\nna mom novom masteru jednog ru. multifunkcionalnog mlaznjaka)\nnajbolji dostupni crtez (plus izmjene koje sam na njemu napravio)\ndakle potreban je crtez koji nije nastao samo na osnovu osnovnih mjera:duzina\ni raspon krila.\ndobijem polazni master\na onda uz pomoc nekoliko stotina fotografija\nispraljam taj master(ako je potrebno)\ndobijem drugi master i fotografisem ga\nfotografije podijelim sa jos nekoliko strucnjaka za taj tip aviona\ni iskreno ocekujem da budu surovi (jer ne trebaju mi pohvale vec prava\nkritika) e poslije toga ako je potrebno uradim i konacni master\nsve traje dugo,malo se placa ali i ne mislim da od ovog dobijem platu\nsve je to samo hobi zato se i radi kad,kako i sta hocu\nE onda se taj master pretvori u dijelove koje izliva jedna BG firma\nAli opet se vratimo na temu domacih aviona moramo imati neki razumno\ntacan crtez za polaznu osnovu. Mi to na zalost u vecini slucajeva nemamo\na za hiljade drugih stranih aviona imamo.\nmozda nemamo dovoljno tehnickog znanja pa nemamo ni dobrih crtaca\nmozda se to kod nas ne cijeni i ne placa pa nece niko to ni da radi\na mozda sami vise volimo da crtamo nesto drugo a ne domace avione?\nA oko fabrickih crteza ako MJV nema to ja stvarno ne znam ko bi trebao\nda ima..Moguce je da se sve cuva u onim velikim zelenim sanducima\nkoji su preteski da se preturaju pa niko nece da se znoji bez prijeke potrebe. NIje to smao slucaj sa ovim muzejom mnoge nase\narhive imaju isti problem (cuvanja dokumenata) .\nEvo ASF ima nekoliko clanova iz MJV,imamo i drugih vrhunskih poznavalaca\ndomace tehnike,izuzetnih kompjuterasa pa jel zivim u zabludi kad kazem da ocekujem neko pomjeranje na bolje na tom planu?\nby GM » Wed Sep 20, 2006 9:44 pm Da odgovorim flankeru a u vezi crteza domacih aviona. Ako nisi vec pogledao, pogledaj VTUP Orla na ABG. Crtezi koji tamo stoje su vrlo dobri a greske su neznatne (mozda detalji). Takodje imas i osnovne dimenzije a takodje i dimenzije za recimo tacno crtanje krila. Profil trupa je uradjen korektno. Ti se crtezi mogu importovati u neki od CAD paketa i preko njih iscrtati novi crtez i potom korigovati na osnovu tehnickih podataka.\nSto se tice profila ... sto se tice nasih aviona ima dovoljno fotografija da se napravi pocetni set profila. Ponekad je potrebno posmatrati nekoliko fotografija istog dela aviona iz nekoliko razlicitih uglova da bi se dobila tacna pretstava.\nPotom se moze napraviti 'prototip' model koje se onda mora naknadno korigovati onako 'odoka' sve dok model na oko izgleda korektno. Kao sto si i sam predlozio, najbolje je takav model (ako se vec radi u seriji) sastaviti, slikati iz vise uglova i poslati ljudima koji misle da mogu da ocene tacnost i da budu, kao sto si rekao, realni u oceni. Ja sam par puta neke ljude tako korigovao ali cesto puta se sujeta nadje ispred kao stit umesto da se kritika prihvati ili barem razmotri.\nKao najbolja referenca smatram da su najbolje licne fotografije. U prvom redu sto danas u digitalno doba mozes da ih posmatras u originalnoj rezoluciji sto nije uvek slucaj sa onima koje se objavljuju na internetu. Zatim, kada slikas sam, mozes uvek da odaberes najidealniji ugao.\nNecu da ponavljam ko je kod nasio radio, na primer, maketu Orla ali sam na par meca dao svoju licnu ocenu koja je maketa dobra a koja nije. Cak se i na maketi Orla koja je izlozena u muzeju mogu naci greske. Covek bi pomslio da su barem te muzejske velike makete radjene po nekim dobrim crtezima i sa nekim vestim rukama. Ali eto cak i u takvim situacijama greske se prave.\nReturn to Modeling / Maketarstvo


Arsenal pobedio Kristal Palas, Žiru postigao gol petom\nBeta 1. januara 2017. 19:15\nFudbaleri Arsenala pobedili su večeras na svom terenu u londonskom derbiju Kristal Palas sa 2:0, u utakmici 19. kola Premijer lige i popeli se na treće mesto na tabeli.\nGolove su postigli Olivije Žiru u 17. i Aleks Ivobi u 56. minutu.\nArsenal je prvi zapretio, imao je šanse preko Mohameda Elnenija u šestom minutu, posle čega je lopta izbačena u korner, i Aleksisa Sančesa u 11. minutu, kada je snažno šutirao pored leve stative.\nŠest minuta kasnije domaći su poveli atraktivnim golom Žirua. Arsenal je krenuo u kontranapad, Sančes je sa leve strane sa ivice šesnaesterca centrirao pred gol, a Žiru je iza ledja petom zahvatio loptu, koja je prvo udarila u prečku i ušla u gol. To je bio njegov šesti gol u poslednje četiri premijerligaške utakmice u kojima je bio starter.\nDo kraja prvog poluvremena dve šanse propustio je Sančes, posle dobrih odbrana golmana Vejna Henesija. Prvi put je u 45. minutu šutirao sa ivice šesnaesterca, kada je Henesi je uhvatio loptu, dok je minut kasnije posle greške defanzivaca Kristal Palasa Čileanac pokušao sa oko pet metara, ali je golman uspeo da odbrani nogom.\nDrugi deo igre počeo je dobrom šansom Kristal Palasa, ali je Kristijan Benteke loše zahvatio loptu glavom.\nArsenal je udvostručio vodjstvo u 56. minutu preko Aleksa Ivobija. Lopta se na petercu od Skota Dana odbila do Ivobija koji je zahvatio glavom, a na gol liniji Džoel Vord nije uspeo da je izbaci. On je glavom zahvatio loptu koja je udarila u prečku a zatim ušla u mrežu, a gol je pripisan Ivobiju.\nKristal Palas je posle toga imao nekoliko prilika, ali je golman Petr Čeh uspeo da sačuva svoju mrežu. Prvo je u 59. minutu Benteke pokušao glavom posle kornera, Čeh je odbranio, a lopta se zatim odbila do Kabajea koji je pokušao iz voleja, ali je golman domaćih ponovo bio uspešniji. Dva minuta kasnije Čeh je odbranio i udarac Androsa Tauzenda, koji je šutirao sa ivice šesnaesterca.\nDo kraja utakmice dobru šansu propustio je Aron Remzi u 89. minutu kada je sa ivice šesnaesterca šutirao pored desne stative, kao i Aleks Okslejd-Čemberlen u trećem minutu nadoknade vremena, ali je njegov udarac odbranio Henesi.\nArsenal je preuzeo treće mesto na tabeli od Totenhema, koji je ranije danas kao gost pobedio Votford sa 4:1. Ekipa Arsena Vengera je ostvarila 12. prvenstvenu pobedu i ima 40 bodova, tri manje od Liverpula i devet manje od prvoplasiranog Čelsija. Totenhem i Mančester siti na četvrtom i petom mestu imaju po 39 bodova.\nKristal Palas je u poslednjih pet utakmica bez pobede, zauzima 17. mesto na tabeli sa 16 bodova i ima dva više od Sanderlenda koji se nalazi u zoni ispadanja na 18. mestu.


U OŠ „DŽAFER NIKOČEVIĆ” OVE ŠKOLSKE GODINE I DVA ODJELJENJA GIMNAZIJE – GUSINJE-INFO.COM\nGlavna→Zavicaj→U OŠ „DŽAFER NIKOČEVIĆ” OVE ŠKOLSKE GODINE I DVA ODJELJENJA GIMNAZIJE\n← POŽARI NA PROSTORU PLAVA I GUSINJA POPRIMAJU NOVE RAZMJERE\nJanović: Izgradnja sportske infrastrukture prioritet →\nU OŠ „DŽAFER NIKOČEVIĆ” OVE ŠKOLSKE GODINE I DVA ODJELJENJA GIMNAZIJE\nGUSINJE-INFO.COM Posted on August 30, 2017 by Admin1 August 30, 2017\nGUSINjE – U Osnovnoj školi „Džafer Nikočević” u susret početku nove školske godine pripreme su u punom jeku. Direktor škole Šerif Feratović za „Dan” je rekao da su nastavnici na savjetovanjima upoznati sa novim nastavnim planovima i korišćenju udžbenika, kao i svemu drugom vezanom za početak školske godine. Dodao je da je na oba nastavna jezika ove godine upisano 25 prvaka, za koje će, kao i proteklih godina, Opština Gusinje nabaviti udžbenike. Što se projektnih aktivnosti tiče, Feratović je istakao da će Ministarstvo prosvjete dvorište škole obući u novo ruho, na način što će izvršiti izgradnju novih stepenica koje vežu dva poligona na dva nivoa, asfaltirati staze i plato u dvorištu koji vežu dva objekta škole, te izvršiti nabavku inventara za učionice. Fondacija „Gusinje” iz Njujorka zainteresovana je, kaže, da radi sportsko-školski poligon sa pratećim mobilijarom, sportske terene za mali fudbal, rukomet i košarku, što bi činilo jedan mali sportski kompleks koji će biti ograđen i uređen po standardima koji odgovaraju odigravanju nacionanih i regionalnih utakmica. Zainteresovani su i za nabavku inventara za područna odjeljenja, tako da bi tim aktivnostima bile zaokružene ukupne potrebe škole za narednu školsku godinu.\n– Imamo i obećanja ljudi iz dijaspore da su voljni da renoviraju područna odjeljenja u Vusanju i Višnjevu. Možemo se pohvaliti odličnom saradnjom sa Ministarstvom prosvjete i ministrom Damirom Šehovićem, Opštinom Gusinje, Fondacijom Gusinje i svim ljudima dobre volje koji žele da pomognu svom kraju, a posebno našoj školi. Vrijedno je istaći i da ove godine u našoj školi imamo dva odjeljenja gimnazije – područno odjeljenje Srednje mješovite škole „Bećo Bašić” iz Plava, što nam daje mogućnost da, sa Ministarstvom prosvjete i Zavodom za školstvo formiramo obrazovni centar koji će obuhvatati sva tri nivoa obrazovanja (predškolsko, osnovno i srednje), a što, dakle, realizacijom navedenih projektnih aktivnosti, za to dobijamo povoljan ambijent –istakao je Feratović, koristeći priliku da svim učenicima i kolektivu škole čestita početak školske godine.\nU OŠ „DŽAFER NIKOČEVIĆ” OVE ŠKOLSKE GODINE I DVA ODJELJENJA GIMNAZIJE — No Comments


I ako hoćemo da radimo reformu obrazovnog sistema u Srbiji, ne možemo, jer taj sistem je toliko zastareo da ne dopušta ništa fleksibilno, ocenio je Majić u debati “Politika obrazovanja za novu razvojnu agendu Srbije“ Evropskog pokreta i EU Info centra.\nBiće dve grupe škola, jedne, koje će želeti da ponude kvalitet, znajući da postoji deo stanovništva spreman da plati kvalitetno školovanje, i druge koje će nuditi nekvalitet, kroz površnost jer postoji takođe deo koji će platiti da dobije- papir, ukazao je on.\nA, i jedne i druge će, upozorio je Majić, iz državnog sistema školstva izvlačiti ono malo preostalih dobrih nastavnika.\nOn je predočio da je to već viđeno u mnogim zemljama i da će ubuduće – ići u državnu školu značiti da ste vrlo siromašni i ne vodite računa o obrazovanju svoje dece.\nMajić je rekao da školstvo u Srbiji služi za zapošljavanje u državnoj upravi – da se negde zaposli 120.000 ljudi, a Univerzitet je ogromna institucija koja postoji sama zbog sebe i neće da se menja.\nOn je naveo primer: Biloški fakultet ne školuje biologe, već nastavnike bilogije!\nPrema njegovim rečima, ni Evropa nije svetao primer i EU ima obrazovnih sistema koliko država i više, a da nije uspela da ih uskladi sa tehnološkim promenama-\nU tome su mnogo uspešnije zemlje Azije, istakao je on.\nRukovoditeljka Centra za dualno obrazovanje Privredene komore Srbije (PKS) Ana Stojanović izjavila je da je PKS pokrenula inicijativu da se smanji nezaposlenost mladih i podrži privreda u kvalifikovanom kadru.\nTrenutno se u Srbiji po sistemu dualnog obrazovanja školuje oko 1.000 đaka, a u 2017. taj broj će biti uvećan za još četiri odeljenja, 120 đaka obrazovnog profila trgovac, dodala je ona.\nStojanović je predočila da trenutno mašinska, elektro i tekstilna industrija u Srbiji veoma teško pronalaze kadrove.\nPredsednik Evropskog pokreta u Srbiji Mihailo Crnobrnja istakao je da bi sistem obrazovanja trebalo prilagoditi činjenici da danas usluge čine najveći deo BDP, čak 70 odsto, potom industrija i poljoprivreda sa tek tri do četiri odsto društvenog proizvoda.\nU debati, iako su pozvani, nije učestvovao niko iz Ministarstva prosvete i nauke.\nTagovi :dualno obrazovanje, Istraživačka stanica Petnica, školski sistem, školstvo, Vigor Majić


Nedeljni horoskop (25. mart - 1. april) 2019. godine: Rakovi zainteresovani ste za nove dogovore i proširenu saradnju, Lavovi iznenadne promene na poslovnoj sceni deluju kao dodatni psihološki pritisak - Šajkača\nHome Vesti Nedeljni horoskop (25. mart – 1. april) 2019. godine: Rakovi zainteresovani ste...\nNedeljni horoskop (25. mart – 1. april) 2019. godine: Rakovi zainteresovani ste za nove dogovore i proširenu saradnju, Lavovi iznenadne promene na poslovnoj sceni deluju kao dodatni psihološki pritisak\nDevice obratite pažnju na razne mogućnost partnerskog udruživanja koje imate\nIznenadne promene na poslovnoj sceni deluju kao dodatni psihološki pritisak i zahtevaju da imate dobru koncentraciju kako biste se na vreme prilagođavali u odnosu na očekivanja. Ponekad je teško uskladiti različita interesovanja i afinitete koji vas prate, ali u ime zajedničke sreće sve je moguće. Vaša lična sreća proističe iz unutrašnje potrebe, da se sve lepe misli i topla osećanja uvek dele ili razmenjuju sa bliskom osobom.\nPRETHODNA VESTHOROSKOP ZA 25. MART 2019. GODINE: Vodolije poslovne obaveze završavate na efikasan način i bez velike priče, Jarčevi izbegavajte susret sa osobom koja deluje suviše arogantno za vaš ukus\nNAREDNA VESTSrećni dani (25. mart – 1. april) 2019. godine: Vage najbolje rešenje je da se oslonite na svoj takmičarski impuls u utorak, četvrtak i petak, Strelčevi osećate pojačanu strast i stalo vam je da ostvarite zapaženi uspeh


LabZZ M101 Levenhuk Moonstone Microscope\nLabZZ M101 Levenhuk Moonstone Mikroskop sa monokularnom glavom, okularom WF 10-16x (dve pozicije), objektivima 4x, 10x i 40x, uvećanjima 40x, 64x, 100x, 160x, 400x i 640x i LED rasvetom. Dolazi sa kompletom eksperimenta\nLevenhuk LabZZ M101 Moonstone mikroskop će Vašem detetu doneti mnogo zanimljivih otkrića! Vaše dete će moći proučiti unutrašnju strukturu insekata i biljaka, mikroorganizama nevidljivih golim okom i mnoge druge zanimljive stvari! Komplet uključuje sve što je potrebno za izvođenje uzbudljivih eksperimenata kod kuće - mladi istraživač neće dobiti priliku da mu bude dosadno s tako neverovatnim eksperimentalnim kompletom! Mikroskop dolazi u svetlu prozirnoj ljubičastoj boji i ima neobično oblikovano telo – sa takavim poklonom ćete sigurno uhvatiti i zadržati interes deteta!\nLevenhuk LabZZ M101 Moonstone mikroskop - dečiji mikroskop sa kvalitetnom optikom (nije inferioran u odnosu na ozbiljnije modele mikroskopa za odrasle). Mikroskop ima tri objektiva: 4x, 10x i 40x. Možete lako i brzo prebacivati između povećanja okretanjem revolver nosača objektiva. Komplet sadrži klizni okular sa dva uvećanja (10x i 16x) - mnogo pogodniji od dva standardna okulara. Dete neće morati stalno menjati okulare; stoga ne postoji rizik da ih izgubite. Mikroskop pruža šest nivoa uvećanja: 40x, 64x, 100x, 160x, 400x i 640x.\nŠifra proizvoda LE69057


PC Press - Broj 32\nPC 32 :\nU hardverskom bloku naći ćete prve informacije o sledećim Intel-ovim procesorima koji nose imena Deschutes i Memphis, pročitati prikaz nove generacije Hewlett-Packard-ovih laserskih štampača LaserJet 4000 kao i uporedni test ink-jet štampača namenjenih zahtevnim korisnicima i saznati sve o ISDN-u, njegovoj raspoloživosti u Srbiji, odnosno opremi koju treba da nabavite da biste se na ovaj način povezali sa svetom. Svakako će vas zanimati i prikaz prvog DVD uređaja koji se prodaje u Beogradu, uporedni test Pentium ploča najnovije generacije, prikaz galerije Princeton monitora i Hewlett-Packard-ovog Windows CE računara...\nU bloku posvećenom komunikacijama bavimo se zaštitom od Land.C programa koji obara računare vezane na Internet, predstavljamo biblioteke na Internetu, Web strane posvećene skijašima i predstojećoj zimskoj Olimpijati u Naganu. I programerski tekstovi se u priličnoj meri bave komunikacijama: iskustva programiranja u Perl-u, novi jezik Pizza koji predstavlja ekstenziju Jave i optimizacije koje se ugrađuju u moderne Java kompajlere.\n"PC #31" se od četvrtka, 5. februara prodaje u prostorijama Redakcije, Krušedolska 5-7, po povlašćenoj ceni od 25 dinara. Pretplatnici su ga već dobili, a narednih dana pojavljivaće se i na drugim prodajnim mestima. Cena je neizmenjena, a broj možete da naručite i pouzećem, na telefone (011)451-263 ili 436-855.


Struja trenutno najtraženija i najskuplja roba - BIZlife\n13/02/2012 | 10:58\nCene struje na evropskim berzama električne energije protekle nedelje doslovno su eksplodirale.\nNa najreferentnijoj Evropskoj berzi u Lajpcigu berzanski indek elik pokazuje da se samo pre nedelju dana strujom trgovalo po upola nižim cenama.\nCena megavatčasa se 3. februara kretala između 76 do 89 evra po MVh, da bi se već u ponedeljak 6. februara ta cena kretala između 108 i 140 evra po MVh. Od tog dana cena se kontinuirano povećavala pa se 9. februar strujom trgovalo između 118 i 152 evra po MVh.\nTrgovanje poslednjeg dana radne nedelje, 10. februara, donelo je još više cene – 128 do 165 evra za MVh.\nNa nemačkoj berzi cene su ipak znatno niže – od prošlog petka kreću se između 63 evra po MVh do 101 evra po MVh, a valja reći da je Nemačka u rad pustila nekoliko reaktora kako bi zadovoljila potrošnju za energijom.


Od kako je preuzeo funkciju predsjedavajućeg Predsjedništva BiH i položio zakletvu u balkanskom Teheranu sa previše džamija, Dodika skoro niko ne može da prepozna. Goropadna srbenda, koja se godinama busala u prsa, mahala trobojkama, pronalazila izdajnike i poturice, najavljivala referendume i samostalnost, naprasno se pretvorila u evropskog pomiritelja koji poziva prezire sve priče o separatizmu, i kome je čak i srpska značkica misteriozno otpala sa revera.\nVeliki zaštitnik vaskolikog srpstva najavljivao je da će na unijeti srpsku trobojku u Predsjedništvo BiH, iako je ona tamo već 20 godina, i da neće prisustvovati nijednom sastanku bez obilježja Srpake i trobojke, ali je po starom običaju za njega obećanje bilo samo naivnom radovanje.\nDodik je danas srdačno razgovarao s novim ambasadorom SAD u BiH Erihom Nelsonom, bez ikakvih obilježja Republike Srpske, i podsjetio na svoje rane radove kada je bio dašak svježine na Balkanu. Dodik je nedavno javno pozvao da prestanu sve priče o separatizmu i raspadu BiH, i nakon kratke faze lažnog Srbende i velikog patriote, ponovo se vraća u svoje prirodno okruženje, proevropsko građanskog političara po mjeri Medlin Olbrajt.\nDodik je nedavno bez srpske trobojke i bilo kakvih obilježja Republike Srpske primio i novu austirijsku ambasadorka u BiH Urliku Hartman, i tako po ko zna koji put pokazao da je beskrupulozni makijavelista koji je spreman da se poigrava sa emocijama svog naroda kako bi dobio jeftine političke poene.\nDodik će uskoro formirati koaliciju i Savjet ministara BiH sa Bakirom i SDA, te starim pobratimom Čovićem i HDZ-om, a priče o izdajnicima pašće u zaborav, skupa sa stotinama Potemkinovih sela, hidroelektrana, rizorta, investicija i projekata. Od naših gluposti i kolektivnih hvatanja na istu udicu mogao bi se napraviti Spomenik gluposti, kao uspomena na zlatno doba velikih manipulatora i populista, koji decenijama vladaju ponavljajući iste trikove i prevare.


Zdjelar srećan zbog gola, evo za čim žali - Sportske.net\nZdjelar srećan zbog gola, evo za čim žali\nVezni fudbaler Partizana Saša Zdjelar kazao je da mu ovosezonski prvenac znači mnogo i da će crno-beli dati maksimum do kraja.\nLalatović poslao jasnu poruku, tiče se Partizana!Savo: "Ne znam da li smo zaslužili podršku, ali ako publika ne dođe u sredu, onda ne znam kad će"Konačno pravi Partizan, može li ovako i u Kupu?Leva, desna - 2:0 za Partizan!SASTAVI - Savo opet iznenadio, ''grobari'' ovo nisu očekivali!\nZa razliku od prethodne utakmice, crno-beli su juče dosta lakše izašli na kraj sa kvalitetnim protivnikom, pa su mnogi ocenili da bi sa igrom kakva je viđena u subotu i bodovni saldo Partizana bio znatno veći.\nPrvotimac Partizana iskoristio je priliku da pozove navijače da podrže ekipu u jednoj od najvažnijih utakmica sezone.


Nagrada novinarki RSE Žužani Serenčeš\n25. februar/veljača, 2010. update 25. februar/veljača, 2010.\nŽužana Serenčeš, novinarka programa Radio Slobodna Evropa i medijska analitičarka dobitnica je ovogodišnje Nagrade za celokupan novinarski doprinos demokratizaciji društva koju dodeljuje Nezavisno društvo novinara Vojvodine.\nPovodom 20 godina postojanja Nezavisnog društva novinara Vojvodine ova organizacija dodelila je Serenčes nagradu jer je “svojim dugim radom i trajanjem, hrabrošću, profesionalnošću, nepokolebljivošću i nepotkupljivošću, u svim ovim kriznim vremenima za novinarstvo, i društvo u celini, postavljala visoke standarde, sačuvala obraz profesiji i promovisala vrednosti građanskog društva”.\nPovodom nagrade koja joj je upravo uručena, Serenčeš je rekla: „Ono što se meni čini ključnim to nije podsećanje, već zapitanost u kojoj meri će ostati ili ne, važeća tvrdnja da je najteže biti novinar, a baviti se zaista novinarstvom. Koliko ćemo, dakle, uspevati razaznavati do koje mere je u temeljnim stvarima oko nas odvažnost, i u kojoj meri se retorika, recimo, razlikuje od stvarnosti.“\nRad Žužane Serenčeš, osim visoke profesionalnosti, karakteriše lična hrabrost i beskompromisnost u zaštiti profesije. Zbog toga je često bivala marginalizovana, ali i po cenu egzistencijalne neudobnosti nikada se nije priklanjala nijednoj interesnoj grupaciji.\nNovinarstvom je počela da se bavi 1977. godine, a od 1999. godine saradnik je Radija Slobodna Evropa iz Novog Sada.\nPored mnogobrojnih angažovanja, bila je saradnik mreže AIM (Alternativna Informativna Mreža), IWPR (Institute for War and Peace Report), listova "Vojvodina", "Nezavisni", "Slobodna Vojvodina", banjalučkog magazina "Reporter", objavljivala je tekstove i u nedeljnicima "Vreme" i "NIN", dnevnim listovima "Građanski list"...\nČlanica je Nezavisnog društva novinara Vojvodine od osnivanja. Poslednjih godina bavi se i analizama medija i medijske situacije u Vojvodini i Srbiji.\nPored Serenčeš NDNV dodelio je nagradu i novinarki lista „Dnevnik" Branki Dragović-Savić.


Koncentrovani preparat namenjen za pranje dezinfekciju sisa pre muže.\nZa kompletnu pripremu sisa pre muže.\nPravilnom pripremom sisa pre muže smanjuje se rizik od kontaminacije mleka i smanjuje se broj patogenih mikroorganizama.\nZa potpunu zaštitu sisa pre muže!\nNejonski i anjonski surfakanti iz sastavačiste sise brzo i efikasno. Ravnomerno delovanje po celoj koži sise.\nMlečna kiselina omogućava brzu dezinfekciju\nGlicerin neguje i vlaži sise što omogućava lakšu mužu.\nPrimenom Kenopure-a podstiče se oslobađanje hormona oksitocina koji stimuliše spuštanje mleka u vime.\nKenopure je koncentrovani preparat i pre primene potrebno ga je pomešati sa odgovarajućim količinom vode.\nPogledajte video o rutini muže\nKoncentrovano sredstvo za dezinfekciju i negu sisa nakon muže.\nZa glatke, svilene i mekane sise!\nViskozno sredstvo na bazi hlorheksidina\nDezinfekcija sisa kao deo preventivne strategije za pojavu mastitisa kod krava u laktaciji\nZa održavanje dobrog stanja sisa, kože sisa i kondicije\nKeno™mint sadrži i eterično ulje Menthae arvensis, koje deluje kondiciono i protivupalno na kožu sisa.\nKenomix je dvokomponentno sredstvo za dezinfekciju sisa nakon muže na bazi hlor-dioksida (ClO2).\nPriprema se na licu mesta mešajući Kenomix sa Kenomix Aktivatorom.\nUbija bakterije, daje nežnost koži!\nHlor-doksid nije agresivan, već blagotvorno deluje na kožu sisa. Kenomix sadrži visok procenat emolijenata (10%) što je veoma bitno za izgled i kvalitet kože sisa.\nPrimenite danas Kenomix!\nNajjača dezinfekcija, a nežan je prema koži sisa\nPakovanja: 5L i 20L\nPogledajte video o Kenomix Aktivatoru\nZa vrhunski izgled sisa!\nKoncentrovano sredstvo za dezinfekciju sisa nakon muže na bazi joda\nSadrži 3000 ppm stabilizovani jodni kompleksa\nNanosi se umakanjem\nKenodin ima neutralnu pH i, zbog toga, ne iritira kožu i ne kaplje sa sisa zahvaljujući visokom viskozitetu.\nKenodin neguje i poboljšava zdravlje kože sisa.


Sjevernoamerički lamantin - Wikipedia\nSevernoamerički lamantin ili manati (Trichechus manatus) je najpoznatija vrsta lamantina, kao i najkrupnija preživela vrsta iz reda vodenih sisara, Sirenia (kojoj pripada i dugong, kao i izumrla Štelerova morska krava). Na osnovu genetičkih i morfoloških istraživanja, manati se dele na dve podvrste: na floridske (T. m. latirostris) i karipske (T. m. manatus) severnoameričke lamantine.\n3 Ponašanje i ishrana\n5 Lamantini i ljudi\nKao i druge vrste morskih krava, severnoamerički lamantini su se adaptirali morskom načinu života, što znači da su im zadnji udovi zakržljali u obliku peraja. Prosečna jedinka je približno 3 metara dugačka, i teži između 400 i 600 kilograma, s tim da su ženke obično krupnije od mužjaka. Najteži primerak je imao do 1,500 kilograma. Imaju debelu kožu sive boje, na kojoj su raštrkane dlake koje imaju ulogu u skidanju naslaga algi.\nKao i što im ime govori, severnoamerički lamantini nastanjuju najčešće priobalske, plitke vode oko Kariba. Inače, poznato je da podnose velike razlike u salinitetu okoline u kojoj žive, tako da su viđani da zalaze u plitke reke i estuare. Ograničeni su na tropsku i suptropsku zonu usled veoma niske metaboličke aktivnosti i nedostatka debelog sloja izolirajućeg sala. Tokom leta, beležena je prisutnost ovih velikih sisara na severu Amerike, sve do Rod Ajlenda.\nFloridski lamantin (Trichechus manatus latirostris) je krupnija podvrsta ovih morskih sisara. Najčešći su u vodama oko jugoistočnog dela SAD, pretežno Floride. Mogu se pronaći u slatkovodnim rekama, oko estuara, i u priobalnim vodama Meksičkog zaliva i Atlantskog okeana.\nKaripski lamantin (Trichechus manatus manatus) je druga podvrsta severnoameričkih lamantina i široko je prisutan oko Karipskog mora i Atlantskog okean - severno od Meksika na jugu do Brazila. Tokom istorije, karipski ili antilski lamantini su bili lovljeni od strane lokalnih plemena i bili prodavani evropskim moreplovcima kao hrana. Danas su obe podvrste ugrožene, jer su lak plen krivolovcima. Takođe, veliku opasnost predstavljaju ribolovačka mreža i oprema, kao i sve učestalija brodska aktivnost. Na Belizama se nalazi jedna od većih institucija za proučavanje i zaštitu ovih morskih stvorenja, a neki smatraju da je to poslednje utočište za karipsku podvrstu.\nPonašanje i ishranaUredi\nSevernoamerički lamantin se hrani pod vodom\nMajka sa mladunčetom\nLamantini su izuzetno okretni i spretni u sredini u kojoj žive. Pojedine jedinke su viđane kako izvode razne okrete i prevrtanja u vodi, kao i da plivaju naglavačke. Nisu teritorijalna bića. Nemaju složeno ponašanje kada je u pitanju izbegavanje predatora, s obzirom na to da žive u sredinama u kojoj nema prirodnih grabljivica.\nŽivotni vek u divljini je verovatno duži od prosečnih 28 godina koliko žive u zatočeništvu.\nOdrasle životinje napasu od 9 do 30 kilograma morske vegetacije i izdanaka dnevno. S obzirom na to da se hrane abrazivnim biljkama, njihovi kutnjaci se često troše i iznova se zamenjuju novim tokom života. Poznato je da jedu i male beskičmenjake i ribu.\nIako ženke severnoameričkih lamantina najčešće vode usamljenički život, u vreme parenja se okupljaju u male grupe. Većina ženki se najuspešnije razmnožava između sedme i devete godine, ali su već sa četiri godine života spremne za parenje. Trudnoća traje od 12 do 14 meseci. U najnormalnijim uslovima se rađa jedno mladunče, iako su zabeleženi retki trenuci kada su se blizanci rađali. Mladi se rađaju sa pretkutnjacima i kutnjacima, dopuštajući im da se već sa tri nedelje uspešno hrane morskom hranom. Ženke najčešće imaju mladunče na svakih 2 do 5 godina. Majka sa mladunčetom ostaje zajedno oko 2 godine.\nLamantini i ljudiUredi\nManati su lovljeni stotinama godina radi svog mesa i kože, a lov je i danas prisutan, pre svega u državama Centralne i Južne Amerike. Konstantnu opasnost predstavlja i turizam, tj. suočavanje sa motornim elisama i brodovima koji su fatalni za ove sisare.\n↑ Domning and Hayek (1986). "Morfološke varijacije među podvrstama lamantina (Sirenia: Trichechus)". Marine Mammal Science 2 (2): 87-144.\n↑ Hatt (1934). "The American Museum Congo Expedition manatee and other recent manatees". Bulletin of the American Museum of Natural History 66: 533-566.\nSjevernoamerički lamantin na Wikimedijinoj ostavi\nBBC: Severnoamerički (floridski) lamantin\nSevernoamerički lamantin na sirenian.org\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Sjevernoamerički_lamantin&oldid=19509394"\nPoslednja izmjena na dan 24 juli 2015, u 02:29 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 02:29, 24 juli 2015.


Jevremović: Plan nepromenjen, Beograd domaćin EP za juniore - SPORTSKI ŽURNAL\nPrema njegovim rečima, pripreme teku svojim tokom, bez problema, s obzirom na to da su Beograd i Srbija veoma iskusni u organizaciji ovakvih takmičenja\nPripreme za Evropsko juniorsko prvenstvo u veslanju idu po planu i kako sada stoje stvari šampionat će se održati u Beogradu 26. i 27. septembra”, izjavio je generalni sekretar Veslačkog saveza Srbije (VSS) Nebojša Jevremović.\n- Prvobitnim planom bilo je predviđeno da šampionat bude održan 30. i 31. maja, ali zbog tadašnje situacije u celoj Evropi takmičenje je odloženo i u saradnji sa Evropskom vi Svetskom veslačkom federacijom pomereno za kraj septembra. Nadamo se da će, ako situacija bude povoljna u celoj Evropi, a pogotovo u Srbiji, takmičenje biti održano. Mi smo dobili apsolutnu podršku svih nadležnih u našoj zemlji - Vlade Republike Srbije, Ministarstva sporta, Sekretarijata za sport grada Beograda i nadamo se, da će, ako situacija u Beogradu i u Srbiji krene nabolje, ovo veoma značajno međunarodno takmičenje biti održano u pomenutom terminu - rekao je Jevremović.\nPrema njegovim rečima, pripreme teku svojim tokom, bez problema, s obzirom na to da su Beograd i Srbija veoma iskusni u organizaciji ovakvih takmičenja.\n- Moram da podsetim da smo mi u ovu priču krenuli još 2003. godine, sa Svetskim prvenstvom za mlađe seniore, koje je održano na Adi Ciganliji jula meseca, u okviru kupališne sezone. Sledilo je potom Svetsko prvenstvo za studente 2008, Svetski kup 2012, Evropsko seniorsko prvenstvo 2014, pa dva Svetska kupa - 2017. i 2018. godine. Dakle, mi imamo veoma uigran tim koji se bavi organizacijom velikih takmičenja. Druga stvar je što su kroz ova održana takmičenja svi veslači u svetu shvatili šta pruža staza na Adi Ciganliji, koja je jedna od najboljih i najregularnijih na svetu.\nTakođe, Beograd ima sjajnu infrastrukturu i prepoznat je kao jedan od najboljih organizatora sportskih takmičenja na svetu.\n- Ponuda hotela je svake godine sve bogatija, cene hotela u Beogradu za sportska takmičenja su jako dobre, tako da svi učesnici takmičenja su veoma srećni kada dođu u našu zemlju. Na kraju krajeva, to je rezultovalo time da prošle godine, u septembru mesecu, Beograd, odnosno Srbija i Veslački savez, dobiju organizaciju Svetskog prvenstva u veslanju 2023, što je jedna kruna svega onoga što može da se organizuje na Adi Ciganliji što se tiče veslanja. To takmičenje biće pre svega kvalifikaciono takmičenje za Olimpijske igre u Parizu, okupiće oko 2.500 učesnika - takmičara, trenera, tehničkog osoblja, koji će boraviti desetak dana u Beogradu.\nJevremović napominje da će na šampionat doći oko 10.000 gostiju iz inostranstva.\n- Generalna proba za seniorsko SP biće 2022. godina, kada ćemo organizovati Svetski kup. Svega toga ne bi bilo da nemamo apsolutnu podršku države Srbije i Ministarstva omladine i sporta, jer ovo je jedan skup, ogroman projekat, koji praktično bez takve vrste pomoći ne bi mogao da se realizuje. Naravno, tu je i grad Beograd, koji nam pruža sve uslove kao domaćin, uz Javno preduzeće "Ada Ciganlija", koje nam svaki put izlazi u susret. Mi se nadamo da ćemo do tada završiti i rekonstrukciju veslačko-kajakaškog kompleksa na Adi Ciganliji, što je jedan od prioriteta, jer to treba da bude legat koji će ostati iza ovog velikog takmičenja i koji će pružiti još bolje uslove svim onim narednim generacijama koje će se baviti ovim našim sportom.\nGeneralni sekretar VSS ističe da takmičari iz celog sveta ne kriju da vode da dolaze u Beograd.\n- Svi znamo da, kada pričamo sa strancima koji dolaze u naš grad, oni osete tu pozitivnu energiju koju naš grad daje, i gostoprimljivost i sve ono što mi kao narod pružamo - da tako kažem - otvoreno srce. Mi u svim ovim dosadašnim iskustvima nismo imali apsolutno nijednu primedbu bilo kog učesnika, svi su se osećali veoma ugodno. Oni koji su imali prilike da obiđu naš grad, čak i noćni život - a to su oni koji su ili tehničko osoblje ili treneri - oduševljeni su tom energijom koju nosi naš glavni grad. Ja se nadam da ćemo, kada prođu ove vanredne okolnosti, ponovo imati priliku da se gledamo ovako oči u oči, bez maski i da ćemo imati priliku da pružimo svim našim gostima pravi užitak i pravi utisak boravka u Beogradu.\nOn ističe i da će sve zaštitene mere u situaciji kada je svetska pandemija korona virusa biti poštovane.\n- Apsolutno se pripremamo i postoji scenario kako će se odvijati to takmičenje. On je propisan od međunarodnih federacija, propisan je i od naših zdravstvenih pravila, koje propisuje Vlada Srbije. Mi imamo veoma iskusan medicinski tim koji nama pokriva taj medicinski deo takmičenja i koji će ove godine biti pojačan i sa epidemiolozima i sa svima onima koji su potrebni da bi bile pokrivene sve one tačke koje je neophodno da budu pokrivene. Ako ostane slična situacija maske će biti obavezne za sve učesnike. Takmičari u okviru regatnog centra će morati da nose maske, ali naravno, na samim trkama maske se neće nositi. Veslanje je inače dosta bezbedan sport, čak i u ovo vreme, jer se aktivnost odvija napolju i uvek postoji distanca između veslača.\nKako je istakao Jevremović svi takmičaro će se testirati pre dolaska na Prvenstvo.\n- Tu postoje i ostali propisi koji će tada vladati - videćemo da li će biti uslov da svi stranci moraju da budu testirani pre nego što dođu na takmičenje; postoje zdrvstvene procedure - merenje temperature, nadzora, odgovornosti vođa svake reprezetnacije za njihove članove... tako da se nadam da ćemo biti u prilici da organizujemo ovo takmičenje. Da vam kažem - smisao bavljenja sportom jesu takmičenja i veslanje je jedan od sportova koji ove godine treba da ima održana Evropska prvenstva u svim kategorijama (seniori, mlađi seniori i juniori). Pošto su otpale Olimpijske igre, Svetska prvenstva za juniore i mlađe seniore, ovo je prilika za sve one koji ove godine treniraju da mogu da imaju neki cilj u sezoni i da nastave dalje svoje karijere.\nPublika je važan deo svakog veslačkog takmičenja, ali...\n- Mi ćemo se voditi propisima koji budu važili u tom trenutku. Najviše bismo voleli da možemo da održimo takmičenje pred publikom, da napunimo tribine, da ljudi sa plaže, iz kafića, mogu da prate veslačke trke. Ali, ovo su takva vremena da moramo da se prilagođavamo i da praktično održimo takmičenje u skladu sa propisima koji važe - naglasio je Jevremović.\nNa pitanje gde i kako se pripremaju srpski veslači u uslovima pandemije, Jevremović kaže:\nTakmičenja u Kupu Srbije biće dobra uvertira za Evropski šampionat.\nGlavni cilj, bez dileme, su Olimpijske igre u Tokiju.\n- Kada se pripremate četiri godine za nešto što je pred vama i praktično tri ili četiri meseca pred najznačajniju sportsku manifestaciju na svetu se desi to da ona bude odložena za godinu dana, naravno - dolazi do preokreta. Svi planovi su morali da budu promenjeni, tako da smo sada u jednoj drugačijoj situaciji. Trudimo se da pružimo potporu svim seniorima da nastave da vrhunski treniraju i da budu u vrhunskoj formi, što mislim da se odvija dobro. S druge strane, mi s optimizmom očekujemo narednu godinu - ipak postoji još godinu dana priprema, tako da se nadam da ćemo tada u Tokiju imati možda još bolje rezultate nego što bi bili ove godine - zaključio je Jevremović i pozvao sve dečake i devojčice da, ukoliko mogu, treniraju veslanje.


Senid Omerović, Foto: Facebook prinstcreen\nNEMAR U SARAJEVU\nTrenutno je na Klinici za plućne bolesti Podrastovi, nije na respiratoru, stabilna je, ali je svemu prethodilo burnih 12 dana.\nTokom prethodne noći testirana je žena s područja Ilidže (naselje Osik) kod koje je potvrđena zaraza koronavirusom.\nNedugo posle na Fejsbuku se oglasio njen sin koji kaže da je 12 dana imala simptome i bila u teškom stanju, a da niko nije hteo da dođe da je pregleda ili testira.\nOna je pre 15 dana bila u Turskoj zajedno s još dve prijateljice, no one nemaju nikakve simptome virusa. Trenutno je na Klinici za plućne bolesti Podrastovi, nije na respiratoru, stabilna je, ali je svemu prethodilo burnih 12 dana.\nIako su uzeli njen broj telefona i rekli da će je evidentisati, s obzirom na to da je bila u državi u kojoj ima zaraženih, narednih dana niko je nije zvao, niti su joj dali broj telefona na koji se može javiti ukoliko se pojave simptomi.\n- Počeo je da joj curi nos, da je bole kosti, posle toga se počela razvijati temperatura koja je prisutna već punih 11 dana. Prvih dana je sama sebe lečila paracetamolom, delovalo bi nekoliko sati i ponovo krenulo - kazao je.\nPosle toga, pet dana nakon što se vratila iz Turske, prvi put je nazvala ambulantu gde je putem telefona dobila dijagnozu, a posle toga zvala je još nekoliko puta.\n- Onda je nazvala ambulantu i pitala šta bi mogla uraditi. Jedini savet bio je da pokuša spustiti temperaturu. Nakon što je to potrajalo, ponovo je nazvala, pitali su je imate li i dalje temperaturu, ona je rekla da ima, na šta su joj odgovorili - pa eto, mi ne možemo doći, čim je temperatura akutna ne mogu izaći na teren da je pregledaju. Rekli su da joj mogu izdati Gripostat i C vitamin da neko ode da joj podigne i donese - objasnio je.\nNakon što to nije delovalo propisali su joj antibiotik koji se inače ne koristi u svrhe lečenja koronavirusa.\n- Ponovo je zvala treći put, izdat joj je recept za antibiotik, on nije delovao, stanje se počelo pogoršavati, počelo je da je boli u prsima, imala je sve manje vazduha, začepljen nos... Da se čovek može tako sam lečiti, nama ne bi trebali lekari, svako bi otišao, kupio antibiotik i sam se lečio.\nS obzirom na to da njen sin živi i radi u Nemačkoj, o njoj je brinula njena majka koja spada u visokorizičnu grupu ljudi kada je reč o obolevanju od ovog virusa. Njena majka, prema Senidovim saznanjima, još uvek nije testirana.\nNakon što je stanje postalo kritično, cela porodica se uključila u pozivanje raznih službi kako bi dobili pomoć, neki su objasnili da ne mogu pomoći, a na neke brojeve se niko nije ni javljao.\n- Iz Civilne zaštite su rekli da ona to mora rešiti sa svojom ambulantom, da oni nikoga ne možgu poslati bez njenog odobrenja, to je njena lekarka, on to mora uraditi. Svu moć je imala ta doktorja, ali ništa nije uradila - naglasio je Omerović te dodao:\n- Naš kućni prijatelj nazvao je CZ, komentar koji je dobio 'to je svakako stara osoba šta se sekirate..\nPoslednja tri dana su, prema rečima njenog sina, intezivno tražili bilo koga da je pregleda. Do toga je došlo tek nakon što je nazvao medicinsku sestru koja radi s porodičnom doktorkom njegove majke i zapretio da će ih pravno goniti:\n- Ja ne mogu da ćutim, to je moja majka, ja samo nju još u životu imam. Rekao sam joj ja ću pravne mere protiv vas preduzeti, ima sve medije da uključim, ne možete se tako odnositi. Kažu oni eto izvinite sad ćemo je nazvati pa ćemo se dogovoriti.\nOn se pita kakva je to država u kojoj neko mora da umre da bi bio testiran, da se moraju potegnuti sve veze, pretiti da bi neko pregledao ženu koja se više od 10 dana bori s koronavirusom.\nPreko poznanika su dobili informaciju da su nadležni razgovarali s doktorkom obolele žene i rekli joj kako ne može tako postupati s pacijentima. Nakon toga je ona konačno pregledana i odvezena na Klinički centar Univerziteta u Sarajevu.\n- Testirali su joj kisik u krvi, bio je ispod 90, to je indikator da pluća ne rade punim kapacitetom, od tada imamo informaciju da je u Podhrastovima, da je doktorka gore veoma ljubazna i da je preduzela sve mere. Ona je sama u sobi, ljubazni su prema njoj - ispričao je on.\nŽena je u stabilnom stanju, a kako je kazao njen sin, doktorka je optimistična da će sve biti uredu, no i dalje je bilo potrebno 12 dana borbe s koronavirusom kako bi je zbrinuli.\nS obzirom na to da on radi i živi u Nemačkoj, objasnio je da se tamo može testirati svako ko sumnja da se zarazio i to bez ikakvog kontakta s medicinskim osobljem.\n- Ovde ljudi koji imaju najmanju sumnju mogu se testirati. Napravili su konstrukciju, kamp-kućicu, ima spikerfon, dođete autom, ubacite zdravstvenu karticu, očita se, dobijete pribor, sami sebi uzmete bris i ubacite u vrećicu - objasnio je on postupak.\nNa kraju je poručio svima da se drže propisanih mera:\n- Zaštitite sebe i porodicu, očito sistem ne štiti vas. Ukoliko dođete u situaciju kao moja majka, crno vam se piše.\nSarajevoNemarKoronavirusKorona virusKorona-virusCovid 19Covid-19Majka


Peljto: Nismo htjeli pokazati da smo impresionirani, jer bi tada ispalo da smo ispod nivoa takmičenja – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/Peljto: Nismo htjeli pokazati da smo impresionirani, jer bi tada ispalo da smo ispod nivoa takmičenja\nPrije svega, kada smo dobili mail od UEFA-e da smo izabrani da sudimo Ligu prvaka, nismo mogli vjerovati\nIrfan Peljto (37) iz Sarajeva najbolji je FIFA internacionalni sudija kojeg je Bosna i Hercegovina imala od obnove nezavisnosti 1992. godine. U prilog toj tvrdnji ide i fakt da je u utorak u Istanbulu sudio meč Bešiktaš – Ajaks (1:2) te tako postao prvi arbitar iz Bosne i Hercegovine kojem je Evropska fudbalska asocijacija (UEFA) povjerila utakmicu grupne faze Lige prvaka.\nVAR je čudo\nIskreno, san sam ostvario. Isto tako, iskreno, i porasli su apetiti. Vjerujem da ako ovako nastavimo, sa saradnicima Ibrišimbegovićem i Beljom, mogu se naći i na završnici Evropskog ili Svjetskog prvenstva. Na taj način sigurno bi otvorili vrata mladim sudijama iz naše zemlje, da u narednom periodu u kontinuitetu imamo arbitre na utakmicama najjačih međunarodnih takmičenja – rekao je Peljto.


“Špigel” o stradanju srpskih povratnika u Hrvatsku\nРубрика: Политика, Актуелно, Друштво Аутор: Срђан Марјановић 1.126 пута прочитано Датум: 9.03.2007 Одштампај\nMalo malo, pa se u plamenu nađe neka pravoslavna crkva. Srpska groblja bivaju oskrnavljena, gore srpski automobili, grafiti mržnje niču na zidovima, a na ulici i u autobusima Srbima se prijeti, na njih se, uz uvrede, pljuje, piše “Špigel”\nBERLIN – Srpski povratnici u Hrvatsku žive u nepodnošljivim uslovima, jer su gotovo svakodnevno žrtve uvreda i zlostavljanja, a ni ubistva nisu rijetka, piše juče nedjeljnik “Špigel” iz Hamburga, u opširnoj reportaži iz zadarskog područja.\n- Dvanaest godina po okončanju građanskog rata, jedva da prođe nedjelja dana a da srpski povratnici ne budu napadnuti – piše hamburški nedjeljnik, dodajući da “zajednički život Hrvata i Srba ne karakteriše pomirenje, već obračunavanje”.\n“Malo malo, pa se u plamenu nađe neka pravoslavna crkva – kao krajem januara u Koprivnici, nedaleko od Zagreba. Srpska groblja bivaju oskrnavljena, kao što je bilo prije nekoliko nedjelja u Kozicama, gore srpski automobili, grafiti mržnje niču na zidovima, a na ulici i u autobusima Srbima se prijeti, na njih se, uz uvrede, pljuje”, piše “Špigel”.\nNavodeći primjer napada na stari bračni par Škorić iz sela Biljane Donje, njemački nedjeljnik podsjeća na izjavu hrvatskog predsjednika Stjepana Mesića da “napad na Škoriće znači napad na cijelu Hrvatsku”.\nPodsjećajući na ambiciju Hrvatske da se učlani u Evropsku uniju, “Špigel” piše da je za EU povratak srpskih izbjeglica na svoja ognjišta “važan instrument za mjerenje stepena demokratičnosti te ambiciozne balkanske zemlje”.\n“Hrvatskom premijeru se mnogo žuri, ali Evropska komisija u Briselu ne pokazuje nikakve znake žurbe. Ako je Hrvatskoj zaista stalo do članstva u EU, onda ta zemlja, nekadašnje poprište građanskog rata, mora najprije da pruži dokaze o svojoj pravnoj pouzdanosti. U tom pogledu, bijesni napadi na nacionalne manjine ne doprinose mnogo dobroj slici Hrvatske”, piše “Špigel”.\nNedjeljnik iznosi primjere, kako kaže, “i hrvatskih i srpskih zločina” počinjenih u građanskom ratu na tlu bivše Jugoslavije, zaključujući da su “rane još toliko teške i duboke da je teško sagledati kraj mržnji i početku pomirenja”\n« « Претходне вести: Podsećamo: Prizren – grad bez Srba\nНаредне вести: Šta je sve izjavio Haris Silajdžić hrvatskom dnevnom listu » »


BAD COPY ZA REPRIZU - Ajs, Timbe i Sky Wikluh 1.januara u Garaži! - LookerWeekly.com magazin\nDanas je u Jugoslovenskom dramskom pozorištu obeležen Dan pozorišta, 3. april. U prisustvu brojnih kolega, saradnika i prijatelja kuće, o svemu što je bilo značajno u godini za nama govorila je v. d. direktora Tamara...