[ Pregleda: 1183248 | Odgovora: 5662 ] > FB > Twit\nRe: C segment - najbolja kupovina 21.01.2009. u 23:14 - pre 138 meseci\nNebojsa Milanovic: Recimo, novi I20 će u svojoj klasi sigurno biti veoma zapažen, ali ne verujem da će toliko prodrmati autosvet. Razlog je što je B segment pod manjom lupom javnosti, naprosto, manje je i značajan i vredan.\nSamim tim je veća hrabrost i odgovornost Hyundai-ja da udari na C segment tako snažno i sa tolikim brojem prodatih primeraka koje ostvaruju u svim verzijama I30/Ceed.\nKoliki je broj prodatih primeraka?\nRe: C segment - najbolja kupovina 21.01.2009. u 23:19 - pre 138 meseci\nNe znam tačno, ali se često može čuti da je velik, Slovaci se baš hvale time, izguglaj ako želiš.\nPre mesec dana je puštena i nova fabrika u Češkoj koja je ogromna i njihova najsavremenija fabrika u Evropi. U njoj se proizvodi samo I30.\nTo će još da obori cene i poboljša ponudu.\nbtw, upravo je pušten i Soul u kome debituje nova inkarnacija 1,6 CRDi sa 128 KS i 6 brzina.\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 00:02 - pre 138 meseci\nNebojsa Milanovic: njihova najsavremenija fabrika u Evropi.\nNjihova najsavremenija, moguce. Ako si na to mislio.\nDa ne bude zabune, tehnologija kojom je pravljen Ceed ne spada u najsavremeniju. Naravno, to ne umanjuje vrednost ovog modela jer pojam "savremeno" ne mora uvek da bude i "kvalitetno".\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 00:12 - pre 138 meseci\nNa to sam mislio, naravno.\nAli osim toga, diskutabilno je kako je najbolje i najekonomičnije proizvoditi jedan auto C segmenta koji preferira da bude najbolja kupovina. Cenim da to nije na onaj način koji je apsolutno najsavremeniji, jer on teško da može biti najekonomičniji.\nJoš jedna bitna stvar do sada nije spomenuta....Od letos, kada je ova tema počela, do sada, desile su se tektonske promene u autoindustriji i ekonomiji uopšte.\nBiće interesantno videti kako će se vodeći brendovi u svemu tome snaći. Koliko se može videti, pregrupisavanje i prepakivanja planova i strategija je već uveliko počelo.\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 02:31 - pre 138 meseci\nMogu da naprave deset fabrika, evropa ce i dalje da kupuje i vozi golfa\nGolf 6 ce da oduva sve konkurente i postane opet klasa za sebe\nI bice najbolja kupovina u c segmentu do 20.000 eura\nI kia ce da zatvori svoju najmoderniju fabriku u slovackoj (ovo kaze vidoviti milan\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 07:57 - pre 138 meseci\nNebojsa Milanovic: Ne znam tačno, ali se često može čuti da je velik, Slovaci se baš hvale time, izguglaj ako želiš.\nVeliki je za Kiu/Hyundai i predstavlja značajan rast, ali gledajući tržišno učešće to je i dalje prilično mala brojka u poređenju sa evropskim markama. Znam da je skoro bila vest da je proizveden 200000 Cee'd u fabrici u Žilini, ali pitanje je koliko je zaista prodato. Ove kriza remeti i planove Kia/Hyundai pa ostaje pitanje kako će sve to izgledati u budućnosti.\nSudeći po vestima, ni njima ne teče med i mleko, pošto su već krenuli da otpuštaju u toj fabrici http://auto.blog.co.yu/blog/au...i-hyundai-vec-otpusta-u-ceskoj\nInače, čuo sam da će u toj fabrici da se proizvodi i novi Kia miniven (cee'd plus).\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 08:55 - pre 138 meseci\nNe znam da li je neko pomenuo ovih dana ali od nedavno pro ceed-u je dodatno snizena cena. Model sa 1.6 crdi motorom se moze kupiti za 14500. Sa ovom cenom pro ceed nema konkurenciju u toj klasi.\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 09:14 - pre 138 meseci\nGrande Punto 1.3 MultiJet u Dinamic opremi je oko 14700e.\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 09:23 - pre 138 meseci\ntdusko: Ne znam da li je neko pomenuo ovih dana ali od nedavno pro ceed-u je dodatno snizena cena. Model sa 1.6 crdi motorom se moze kupiti za 14500. Sa ovom cenom pro ceed nema konkurenciju u toj klasi.\nTo treba proveriti koliko je ta cena aktuelna. Bilo je rec o akciji (svega par komada). Golf 5 TDI sa petoro vrata i metalik bojom u fulu se mogao kupiti za 15.200 eura, ali vise nema.\nAkcijske cene nisu merodavne. One mogu biti i znatno nize od nabavnih. Trenutna cena G5 u skuro fulu (bar za VW) je 18.990 eura.\nU svakom slucaju 2000 eura u korist G5 ne zadrzava Ceed na sceni. Razlika mora biti znatno veca.\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 14:17 - pre 138 meseci\nSlobodan Miskovic: Grande Punto 1.3 MultiJet u Dinamic opremi je oko 14700e.\nMoj komšija ima Lineu, a ona je još "bogatija" od Grande-a. To je smešan auto u odnosu na one o kojima se ovde govori.\nB segment ne može da priđe C segmentu, naročito ne njegovim boljim predstavnicima, velika je to razlika.\nŽare, u svim kombinacijama, pa i najjeftinijim, razlika je sa nivelisanom opremom i motorima znatno iznad 2000 e. Za 2000 € razlike bih i ja razmišljao....\nbtw, upravo sam saznao da I30 sa solidnom opremom i 109 KS košta 12.990 sa svim dažbinama na putu.\nTo je cena ulaznih verzija B segmenta...\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 19:02 - pre 138 meseci\nDanas sam malo razmišljao i pogledao neke testove Golfa VI 1,4 TSI 122 KS.\nIspod njega ne bih išao. Da mi se sviđa - sviđa mi se.\nJedino ne znam šta da radim sa činjenicom da za njegovu cenu mogu da kupim jedan I30 sa više opreme plus ženi jedan I20 pride....\nNeumesno je to porediti...\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 19:06 - pre 138 meseci\nGolf savršeno upada u onu klasu tržišnog nastupa, poznatoj još i kao "ko se upeca - upeca".\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 20:11 - pre 138 meseci\nStORM48: Golf savršeno upada u onu klasu tržišnog nastupa, poznatoj još i kao "ko se upeca - upeca".\nRe: C segment - najbolja kupovina 22.01.2009. u 20:19 - pre 138 meseci\nRover je kategorija za sebe, kao uostalom i pangalaktički-najbesmislenije skupi Jaguar, koji i ovde ima gomilu fanova, koji (na njihovu sreću) nisu iskusili čuvenu britansku "pouzdanost", pa i dalje žive u snovima. Oni koji te snove ispune, provedu ostatak života u agoniji ili barem onaj deo dok se ne otarase svog "sna iz mladosti", koji vrlo brzo nakon kupovine postane "noćna mora sadašnjosti".\nGolf je avion za tu "prefinjenost".\nRe: C segment - najbolja kupovina 28.01.2009. u 20:10 - pre 138 meseci\nJedan zanimljiv detalj sa jednog drugog foruma za mog velikog prijatelja Milanovica.\nAuto za prijevoz djecice\nnosivost.jpg - 200.63k\nRe: C segment - najbolja kupovina 28.01.2009. u 20:28 - pre 138 meseci\nal pazi odgovor:\nAko se vozi Cosmoov burazer (2x2 m), tesko da ce jos neko.\nnosivost odgovor.jpg - 33.84k\nRe: C segment - najbolja kupovina 28.01.2009. u 21:28 - pre 138 meseci\nPodaci o nosivosti su jako rastegljivi, ali je donji postroj Gojfa verovatno jače dimenzionisan jer je predviđen za u proseku jače motore.\nĐto se tiče tvrdoće, ako si malo bolje pratio moje poruke, video si da ja Golfu tvrdoću ne zameram.\nZameram mu previsoku cenu, slabe ulazne benzinske motore i siromašnu opremu.\nGTI varijante Golfova su klasa za sebe, ali oni su van ove priče.\nRe: C segment - najbolja kupovina 28.01.2009. u 22:22 - pre 138 meseci\nSam si rekao da se te slabije varijante motora odlično prodaju, tako da bi bilo glupo od njih kada ih ne bi više nudili. Očigledno da ima ljudi koje performanse ni najmanje ne zanimaju i to je njihovo puno pravo, isto kao što i većinu korisnika računara ne zanima koliko imaju L2 keša i da li im se grafička dobro klokuje. Što kad se ima u vidu rigorozne kazne i ograničenja brzine u većini zemalja Evrope i nije toliko čudno. Verovatno će i ta najkljakavija verzija ići i brže nego što treba.\nAko je cena visoka, ne treba zaboraviti da je i vrednost u daljoj prodaji ubedljivo najbolja u klasi, što opet imajući u vidu da je u Evropi prosečna starost vozila ispod 7 godina (u Nemačkoj 2-3) uopšte nije zanemarljivo, budući da je gubitak vrednosti najveći upravo u tih prvih par godina.\nRe: C segment - najbolja kupovina 28.01.2009. u 22:31 - pre 138 meseci\nJasno da postoje ljudi koje performanse ne zanimaju i koji neće da doplate par hiljada evra za skoro duplo jači motor. Okej, to razumem i poštujem.\nAli ako već žele da uštede, nije mi jasno zašto to i ne urade kupovinom jednog I30 (a uz to se voze brže, lagodnije i udobnije), nego pune džepove Švabama, uz to se vozeći autom koga jedan Yugo 65 dribla kako poželi...\nRe: C segment - najbolja kupovina 28.01.2009. u 22:38 - pre 138 meseci\nNebojsa Milanovic: ...video si da ja Golfu tvrdoću ne zameram.\nNaravno da ne zameras zato sto si pametan i obrazovan covek. Ni ne moze se bilo sta zameriti vozilu koje ima najbolji donji postroj u klasi; samim tim i najvecu nosivost. Ko se iole razume u statiku ne sme zameriti nista.\nPrica se nadovezuije Na Ceedovu paradoksalnu tvrdocu i i30kinu ljigavost (ne udobnost vec ljigavost. To su razlicite stvari).\nSta se u stvari desava? I zasto Ceed ima nosivost jednog Juga 45?\nPrimetio sam da Kia krije oredjenje podatke u svojim Pdfovima kao zmija noge te sam traganjem za tim podatkom dosao do ovih polukomicnih komentara koji su me, moram priznati, nasmejali do suza.\nMomci (arhitekta Ceeda, Peter i druzina) su ocigledno imali problem sa aerodinamikom. Relativni koeficijent otpora vazduha (Cx) je jedva nategnut na 0.33 (generacija evropljana sa sredine osamdesetih: Fiat Regata Cx je 0,34). Nedopustivo velik za danasnje automobile ovog tipa (Golf 5 ima 0,30, Opel Calibra 0,27, cisto ilustracije radi).\nNajverovatnije je on bio i znatno veci te su Ceeda morali pribliziti tlu za jos koji santimetar. Tako su uspeli da nakarikaju tih 0,33.\nOnda je nastao problem preniskog vozila (problem nisu jos resili) koji su takodje kompenzovali kracim i tvrdjim vesanjem. Kad su videli da je to ipak pretvrdo, jednostavno su ga omeksali i tako smanjili korisnu dozvoljenu nosivost. Epilog svega je paradoks kao rezultat nedoradjenosti: dobili su auto sa malom nosivoscu a pored toga jos i tvrd.\nNe treba biti mnogo pametan (sto kaze i nas forumas) pa zakljuciti da je za dobar auto potrebno i iskustvo koga Kia ocigledno nema.\nI jos da dodam da ni u VWu nisu spavali. Podatak o nosivosti Golfa TDI sa 105 KS je od momenta kad je pisan onaj smehotresni tekst povecan za 40 kg te u poslednjoj seriji petice iznosi 640 Kg, sa paradoksom takodje, ali obrnutim tj pozitivnim: veca nosivost, a veca i udobnost.\nMnogo pozicija, za obicne ljude neprimetnih, tokom proizvodnje dozivi izmene sto rezultira opravdanoscu kupovine vozila na izmaku karijere, ili mozda jos vaznije, oprezu pri kupovini tek rodjenog modela.\nRegistrovani: 17 ( gogi100, bojanum, scoolptor, tuxserbia, deedee5, Nebojsxa, freeworld, fangorn, ziki_the, Shadowed, bekic.bb2, Srečko, SlobaBgd, deedee6, marko 0401, Nebojsa Milanovic, Aleksandar984 )


RTS :: Zimski aranžmani, razonoda i prihod\nEkonomija Zimski aranžmani, razonoda i prihod\nZimski aranžmani, razonoda i prihod\nsubota, 16. jan 2016, 20:00 -> 20:22\nRazdvajanje novogodišnjih praznika i zimskog školskog raspusta produžiće turističku sezonu u zemlji i povećati prihod, veruju domaći turistički poslenici. Sneg na planinama danima pada, pa od nedelje ponovo počinje skijanje na Zlatiboru.\nNa Kopaoniku se pušta u rad i žičara Krčmar tako da će skijašima i borderima biti na usluzi 14 žičara i 17 staza na kojima ima do 30 centimetara utabanog snega. Veliki broj gostiju tokom februara, u vreme zimskog raspusta, očekuje se i u banjama Srbije.\nZbog obilja snega tokom prošle zime, domaća skijališta su ostvarila rekordne rezultate, jer su imali za trećinu više gostiju. Ni najveći optimisti nisu se nadali da ova sezona može da bude još uspešnija, ali, ako se po jutru dan poznaje, već sada u domaćim skijalištima ima za deset odsto više gostiju.\n"Po našim saznanjima svi smeštajni kapaciteti su već rasprodati, traži se krevet više i već sada na Kopaoniku imamo oko 3.500 skijaša na stazama", kaže Dejan Ljevnaić, direktor "Skijališta Srbije".\nViše cena aranžmana koje su ranije bile u januaru sada su se preselile u februar. Taj mesec je inače najskuplji u svim evropskim skijalištima, pa su domaće planine ipak konkurentnije.\nPored domaćih skijališta, naši turisti zbog pristupačnih cena već godinama rado biraju i skijališta u Bugarskoj.\n"Nešto veće interesovanje ove godine je i za Republiku Srpsku, za Jahorinu što nas veoma raduje. Za februar se najavljuju dobri klimatski uslovi na toj planini što će skijašima omogućiti pravo uživanje na snegu", rekao je Aleksandar Seničić, direktor JUTE.\nDomaće banje su naš veliki, ali i dalje nedovoljno iskorišćen potencijal.\n"Mi zaista imamo velika očekivanja kada su banje u pitanju, s obzirom na to da su one pored ski-centara veoma zastupljene u našoj zimskoj kampanji. Očekujemo da se ovo produženje raspusta odrazi i na promet u banjama. Precizne podatke ćemo imati krajem marta, ali zaista verujemo da ćemo imati izuzetne rezultate", kaže Marija Labović, direktorka Turističke organizacije Srbije.\nU nacionalnoj turističkoj organizaciji kažu da je februar proglašen mesecom turizma, kada će promotivne aktivnosti biti veoma snažne, a sve će kulminirati 18. februara, kada počinje Beogradski sajam turizma koji je već godinama apsolutni lider u ovom delu Evrope.\n(nedelja, 17. jan 2016, 10:30)\nKopaonik je od sezone 14/15 povećao cenu ski pasa u proseku za 20%-25% za sezonu 15/16. Razlog ovome je ogroman broj turista i nesolidarnost sa istim. U principu - ideja je ne razmišljati o domaćim turistima koji mogu svoje skromno utočište da nađu na Staroj Planini, već o strancima koji mogu da upumpaju više novca u korporaciju i time aktivirati više lufta za malverzacije. Dejavu?


Abu Hamza pušten na slobodu - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 18/02/2016 Vijesti u fokusu\nDugogodišnji zatvorenik u Imigracionom centru u Istočnom Sarajevu, Sirijac Imad el-Husin, poznatiji kao Abu Hamza, pušten je jutros u 8.00 časova uz blaže mjere zabrane, rekao je direktor Službe za poslove sa strancima Slobodan Ujić.\nUjić je istakao da je na snagu stupio novi Zakon o strancima koji određuje da mjera nadzora ne može biti duža od 18 mjeseci u Imigracionom centru, tako da je danas ovom licu određena blaža mjera nadzora.\nOn je naglasio da se mjera nadzora Imada el-Husina odnosi na Kanton Sarajevo, sem opštine Trnovo, i mora se javljati Policijskoj upravi Ilidža i Službi za poslove sa strancima – Terenski centar Sarajevo.\n“U slučaju da ne bude poštovao odredbe blaže mjere, može ponovo biti stavljen u Imigracioni centar”, rekao je Ujić.\nKada je riječ o deportaciji Abu Hamze u Siriju, čiji je državljanin, Ujić kaže da je ovo lice i dalje interesantno sa aspekta bezbjednosti, a njegova deportacija nije moguća zbog rata u Siriji.\n“Za njega se traži treća zemlja i već godina radimo na tome. On ima rješenje o protjerivanju i ako se nađe treća zemlja on će biti deportovan”, istakao je Ujić.\nAbu Hamza se nalazio pod nadzorom u Imigracionom centru od 2008. godine jer predstavlja prijetnu po nacionalnu bezbjednost BiH, te mu je izrečena mjera protjerivanja sa teritorije BiH sa zabranom ulaska u trajanju od pet godina.\nZbog opasnosti da bi mu u njegovoj matičnoj zemlji bila ugrožena ljudska prava, do danas se nisu stvorili uslovi za udaljenje ovog lica iz BiH.\nAbu Hamza je porijeklom je iz Sirije, a u BiH je došao još 1980-ih godina. Za vrijeme rata borio se u BiH kao pripadnik brigade “El mudžahedin”. Nakon rata dobio je državljanstvo BiH, ali je 2008. godine uhapšen.\nSlobode je lišen bez optužbe i počinjenog krivičnog djela, jer ga BiH smatra prijetnjom po nacionalnu bezbjednost.


SRPSKAINFO U POSJEDU PRIJEDLOGA ZAKONA “Mogu da nam sude samo sudije državljani BiH” | Srpska Info\nSRPSKAINFO U POSJEDU PRIJEDLOGA ZAKONA “Mogu da nam sude samo sudije državljani BiH”\nAutor: Slobodan Popadić 19.02.2020. 20:00\nTo piše u Prijedlogu zakona o prestanku mandata stranih sudija i izboru domaćih sudija u Ustavni sud BiH, koji će u Parlamentarnu skupštinu BiH uputiti parlamentarci iz Srpske, a koji je u posjedu Srpskainfo.\nOvaj zakon proizlazi iz zaključaka koje je Narodna skupština RS usvojila uz glasove i vlasti i opozicije na posebnoj sjednici u ponedjeljak.\n– Trojici sudija izabranih od strane predsjednika Evropskog suda za ljudska prava prestaje mandat okončanjem procedure izbora troje domaćih sudija. Sudije izabrane od strane predsjednika Evropskog suda za ljudska prava ostaju na dužnosti sudije do okončanja procedure izbora sudija – piše u članu 4 ovog dokumenta.\nKako je predviđeno, izbor sudija obavlja se tako što jednog bira Narodna skupština RS, a dvoje sudija predstavnički dom Parlamenta FBiH. U obrazloženju Prijedloga zakona navodi se da su ustavni osnov za njegovo usvajanje odredbe člana VI/1 (d) Ustava BiH.\n“USTAVNI SUD RAZVLAŠĆUJE SRPSKU” Dodik tvrdi da je moguće rješenje političke krize u BiH\n– Navedenom odredbom regulisamo je da je troje sudija izabranih od strane predsjednika Evropskog suda za ljudska prava, nakon više od pet godina, trebalo birati na drugačiji način. Parlamentarna skupština ni nakon 15 godina nije donijela zakon kojim će na drugačiji način propisati izbor ovih troje sudija od proteka tog roka, pa je stoga bilo potrebno donijeti ovaj zakon. Procesna nadležnost Parlamentarne skupštine BiH je utvrđena članom IV/4 (a) Ustava BiH – piše u obrazloženju.\nKada su u pitanju razlozi za donošenje zakona, predlagači smatraju da je neuobičajeno u komparativnoj ustavnosti da najviši sud jedne zemlje ima sudije strane državljane i da je okončanje te prakse nužno sa stanovišta državnog suvereniteta i demokratskih načela.\n– Kao samostalni i nezavisni organ, Ustavni sud BiH bi trebalo da predstavlja instituciju u kojoj je državni suverenitet BiH najviše došao do izražaja. U cilju dodatnog jačanja samostalnisti i nezavisnosti Ustavnog suda, kao i savjesnog, nepristrasnog i profesionalnog rada sudija, jedan od razloga ima za cilj da se i u instituciji Ustavnog suda BiH, u kojoj se nalaze strane sudije, zamijene domaćim, kako bi jačale domaće institucije, što je obaveza BiH u procesu evropskih integracija – piše u obrazloženju Prijedloga zakona.\nKako se navodi, ovaj akt nije usklađen sa evropskim zakonodavstvom, jer materija koja se ovim zakonom uređuje nije regulisana pravno obavezujućim aktima EU.\n– Za provođenje ovog zakona, u budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH nije potrebno obezbijediti dodatna finansijska sredstva, jer i sada se u budžetu Ustavnog suda BiH osiguravaju sredstva za plate i druge naknade međunarodnih sudija – piše u obrazloženju.\nŠefica Kluba poslanika SNSD u PS BiH Snježana Novaković Bursać smatra da bi se prijedlog zakona u proceduri mogao naći već za nekoliko dana. Ona za Srpskainfo kaže da ovaj zakon ne treba miješati sa potrebom donošenja zakona o Ustavnom sudu BiH, jer on definiše samo odlazak stranih sudija i imenovanje domaćih umjesto njih.\n– Sa predstavnicima HDZ BiH ranije su usaglašeni principi ovog zakona. Sada se vidi da je velika greška što nije nastavljen strukturalni dijalog o reformi pavosuđa BiH, naročito kada pogledamo izjavu Bakira Izetbegovića, koji je rekao da jedino još preko Ustavnog suda BiH nešto može da napravi. Ustavni sud nije tu da nešto pravi – smatra Novaković Bursaćeva.\nIstovremeno, poslanik SDA u PS BiH Šemsudin Mehmedović izjavio je da su zaključci NSRS „još jedan pokušaj političke destabilizacije BiH“. Smatra da oni nemaju pravnu, ni bilo koju drugu utemeljenost, osim što pokazuju da jedan dio BiH izražava nezadovoljstvo radom jedne od institucija BiH koja se zove Ustavni sud.\n– Smatram da će to nakon 60 dana, koliko su sami sebi ostavili rok, biti jedna prošlost – naveo je Mehmedović.\nKo je ko u Ustavnom sudu BiH\nAngelika Nusberger iz Njemačke nedavno je imenovana za sudiju Ustavnog suda BiH umjesto Italijana Đovanija Grasa. Kako je objavila RTRS, Predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić prećutao je drugoj dvojici članova da je još u novembru dobio pismo od predsjednika Evropskog suda za ljudska prava (ESLJP) u kojem se traži njihovo mišljenje o imenovanju stranog sudije. Inače, predsjednik Evropskog suda traži mišljenje Predsjedništva BiH, ali ono za njega nije obavezujuće.\nNusberger je profesorka prava i bivša potpredsjednica Evropskog suda za ljudska prava. Od međunarodnih sudija, tu su još Makedonka Margarita Caca-Nikolovska, koja je ranije radila kao sutkinja Vrhovnog suda Makedonije i Evropskog suda za ljudska prava. Tudor Pantiru je iz Moldavije, a ranije je bio i međunarodni sudija Vrhovnog suda Kosova.\nBošnjačke sudije su Mirsad Ćeman i Seada Palavrić, koji su ranije, između ostalog, obavljali dužnost parlamentaraca SDA u PS BiH. Hrvatski sudija je Mato Tadić, inače bivši ministar pravde u Vladi FBiH, kao i Valerija Galić, koja je ranije bila sekretar Kancelarije za zakonodavstvo Vlade FBiH.\nIz RS sudije su Zlatko M. Knežević i Miodrag Simović. Knežević je došao s pozicije advokata i člana VSTS BiH, a Simović s funkcije sudije Ustavnog suda RS.\nTagovi: Parlamentarna skupština BiH,Stranci,sudije,Ustavni sud BiH\n28.03.2020. 12:31 ➔ 12:31\nFahrudin Radončić, predsjednik Saveza za bolju budućnost BiH, oglasio se na Instagramu povodom primjedbi i dramatičnih poziva građana koji se ...\nPROGLAŠENJE VANREDNOG STANJA U Banskom dvoru počinje posebna sjednica NSRS (FOTO)\n28.03.2020. 12:18 ➔ 12:22\nPočela je posebna sjednica Narodne skupštine na kojoj će da bude proglašeno vanredno stanje u Republici Srpskoj. Zbog pandemije virusa korona, ...\nKAPETAN DRAGAN PUŠTEN IZ ZATVORA Vasiljković prebačen do graničnog prelaza Bajakovo\nDragan Vasiljković, poznat i kao kapetan Dragan, rano jutros pušten je iz zatvora u Lepoglavi i protjeran iz Hrvatske, javili su hrvatski mediji. ...\n„NE DOLAZIM DANAS“ Vukanović objasnio zašto bojkotuje posebnu sjednicu Narode skupštine\nOdlučio sam da danas ne putujem u Banjaluku i ne prisustvujem novoj Posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske, na kojoj treba da se, bez ...\n“VUČIĆ OGOLIO VELIČINU PROBLEMA” Stanić pita zašto je Srpska postala najveća obaveza Srbije?\nRepublika Srpska je od Srbije tražila osnovnu medicinsku opremu, stetoskope, stalke za infuziju, lijekove…potvrdio je to sinoć, direktno, ...\nHIT DANA Fadil Novalić\nDo juče je otpušteno 3.543 radnika, ja bih prije rekao da je smanjen broj zaposlenih. Fadil Novalić, predsjednik Vlade ...\n“TEŠKO JE RADITI OD KUĆE” Video profesora koji je nasmijao svijet tokom intervjua posao viralan\nZARAŽENA BILA U DOMU ZDRAVLJA Časna sestra iz Čitluka pozitivna na virus korona?\n28.03.2020. 12:22 ➔ 12:23\nŠIROKE RUKE Vlasnik Klipersa donirao 25 miliona dolara\n“KRIZA NIJE PRILIKA ZA OTKAZE” Španija zabranila otpuštanje radnika zbog situacije oko korona virus\n28.03.2020. 12:17 ➔ 12:17\nUKUPNO 258 ZARAŽENIH U BiH Tri nova slučaja korona virusa u Širokom Brijegu\n28.03.2020. 12:08 ➔ 12:15\nŠOK U GRADIŠKOJ BOLNICI Pacijent se objesio u toaletu hirurgije\n28.03.2020. 12:05 ➔ 12:08\nPOVEĆAN BROJ ZARAŽENIH U SRPSKOJ Još sedam osoba pozitivno na korona virus\n28.03.2020. 10:07 ➔ 10:54\n"SRAMNA OBJAVA, BAŠ JADNO" Igor Dodik odgovorio Jusufu Nurkiću\nŠTA DUŽE TRAJE Iz Skupštine pojasnili razliku između vanrednog stanja i vanredne situacije\n28.03.2020. 08:00 ➔ 10:39\nPOBJEDNIK DANA Mijat Gaćinović


Milano "ispraznio" Valensiju: Micov uz zvuk sirene! (VIDEO) | Košarka\nMilano "ispraznio" Valensiju: Micov uz zvuk sirene! (VIDEO) | Mondo Portal\n23. januar, 05:51\nMilano "ispraznio" Valensiju: Micov uz zvuk sirene! (VIDEO) 10 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n05.03.2020. / 22:57\nIzvor mondo.rs 05.03.2020. / 22:57\nSrpski košarkaš pogodio trojku uz zvuk sirene za pobedu Milana u Valensiji u 28. kolu Evrolige. Italijani 30 sekundi pre kraja gubili 73:78.\nIzvor: Handout/Getty Images Europe\nDrama kakvu samo košarka može da režira…\n78:73 vodila je Valensija 30 sekundi pre kraja produžetka i te kako važnog meču za plasman u Top 8 Evrolige. Bitno je bilo i Milanu, ali su šanse tima Etorea Mesine bile zaista male.\nIpak - na kraju 81:83!\nVladimir Micov pogodio je trojku uz zvuk sirene pošto je prethodno Kvino Kolom prvi put stao na liniju za slobodna bacanja i promašio oba. Milano se upravo penal završnicom vratio, jer Španci nisu bili dovoljno koncentrisani u završnici.\n— Eurohoops.net (@Eurohoopsnet)March 5, 2020\nOba tima sada imaju 12-16, isti skor je i na kontu Žalgirisa…\nAlberto Abalde bio je prvi strelac meča sa 21 poenom, ali to nije bilo dovoljno za pobedu Valensije. Serhio Rodrigez predvodio je Milano sa 16 poena, dok je Micov postigao 13.\nZa domaćina je igrao Vanja Marinković, koji je meč završio sa dva poena. Utakmica je zbog gostiju iz Milana i koronavirusa igrana bez publike.\nNastavlja se serija Real Madrida! Upisana je i sedma uzastopna pobeda, kojom su se učvrstili u vrhu tabele Evrolige.\nREAL MADRID - ASVEL 87:78 (14:20, 25:18, 28:25, 20:15)\nRival je bio Asvel, koji jeste uspeo da bude dobar takmac i oznoji Madriđane, ali ne i da priredi iznenađenje. Džejsi Kerol je predvodio domaći sastav do 22. trijumfa u Evroligi ove sezone, sa 19 poena, a Realu je umnogome pomogao i odličan procenat šuta za tri - 10/24.\nTabela: Efes 23-4, Real 22-6, Barselona 21-6, CSKA 20-8, Makabi 19-8, Panatinaikos 14-14, Fenerbahče 13-14, Žalgiris 12-16, Milano 12-16, Valensija 12-16, Himki 12-15, Olimpijakos 12-15, Baskonija 11-16, Crvena zvezda 10-17, Lion 10-18, Alba 9-18, Bajern 8-19, Zenit 8-20.\nreal madrid olimpija milano evroliga asvel valensija\nPartizan svakako isvaja ek,ne dovodi se u pitanje vracanje u evroligu gde mu je mesto.Neki su tamo odavno zalutali i pored 14 miliona keze na samom dnuu hohohohohoaaaa\n06.03.2020. / 00:40\nTo legendo, ovo Partizanu odgovara.. samo da ovi ne udju u top8!\n06.03.2020. / 00:27\nJos da je bilo publike da skoci.. ih


REKONSTRUKCIJA JEDNE OD NAJLEPŠIH ZGRADA U GRADU BIĆE GOTOVA DO PROLEĆA – Zrenjanin\nREKONSTRUKCIJA JEDNE OD NAJLEPŠIH ZGRADA U GRADU BIĆE GOTOVA DO PROLEĆA\nZdanje nekadašnjeg „Ogreva” biće zaštićeno ogradom\nNa upravnoj zgradi preduzeća „Keramika Jovanović”, koja se nalazi u Ulici kralja Petra Prvog, ubrzano se radi na obnavljanju unutrašnjosti, fasade, ograde i dvorišnog prostora. Na gradilištu smo zatekli Budimira Jovanovića, vlasnika zgrade i direktora firme „Keramika Jovanović” sa kojim smo razgovarali kada će obnova objekta i dvorišnog prostora biti privedena kraju.\n– Godine 2006. privatizovali smo „Ogrev” i zatekli upravnu zgradu u veoma lošem stanju. Nakon nekoliko meseci izveli smo radove na obnovi fasade i rekonstrukciji krova koji je prokišnjavao na više mesta. Zamenili smo dotrajale grede, letve i kompletan crep, a nakon toga smo pristupili krečenju unutrašnjeg prostora i farbanju stolarije – priča Jovanović.\nObnova objekta trajala je punih deset godina, jer je reč o temeljnoj rekonstrukciji koja nije izvođena još od kako je zgrada nastala 1899. godine. Zavod za zaštitu spomenika je u jesen 2016. godine dao saglasnost i tada je odrađena kompletna hidroizolacija objekta sa HIO tehnologijom, kako bi se sprečilo dalje propadanje usled velike količine vlage koja je nagrizala zgradu.\n– To je podrazumevalo da se nivo podova u suterenskom delu spusti za oko 50 centimetara i da se u tom nivou specijalnim metodama presecaju zidovi i ugrade hidroizolacioni materijali. Paralelno sa tim radovima, urađena je zamena starog kotla na ugalj i ugrađena su dva najsavremenija gasna kotla sa svim instalacijama spolja i unutar zgrade, i time smo rešili pitanje zagađenja prostora oko naše upravne zgrade – ističe naš sagovornik.\nTakođe, urađena je kompletna zamena dotrajalih instalacija, započeta rekonstrukcija fasade, a sve u skladu sa dozvolama Zavoda za zaštitu spomenika.\nNajviše nas je zanimalo kada će kompletna fasada biti završena, uzevši u obzir da je jedan deo ostao nezavršen.\n– Usled velikih oštećenja zidova zbog vlage, radovi su se sporije odvijali u odnosu na planirano, tako da nismo uspeli da do početka zime završimo posao. Ostala je još četvrtina fasade da bude rekonstuisana i to će biti urađeno početkom proleća, čim se temperature stabilizuju iznad deset stepeni – saznajemo od vlasnika.\nOriginalnu zgradu banke krasila je masivna ograda od kovanog gvožđa koja je vremenom uklonjena, a sadašnji direktor planira da je vrati na osnovu fotografija koje poseduje. Ograda će biti verna replika originalne, a planirano je da i ona bude gotova do proleća.\nU sklopu zgrade izvode se radovi na dvorišnom prostoru. Predviđeno je da jednim delom tu bude parking, dok će na drugom biti ukrasno zelenilo.\n– Planiramo da navedene radove izvedemo u toku ove godine i da našim zaposlenima, poslovnim partnerima, našim sugrađanima, kao i svim ljudima koji dolaze u naš grad omogućimo jednu novu i lepšu vizuru ulice Kralja Petra – kaže Jovanović.\nPodsećanja radi, zgrada o kojoj je reč, nekada je bila filijala Austrijske banke. Građena je u periodu 1899-1900. godine prema planovima arhitekte iz Bratislave, Jožefa Huberta u neorenesansnom stilu. Od 1920. u zgradi se nalazila filijala Narodne banke Kraljevine Jugoslavije. Ipak, našim sugrađanima je svakako poznatija kao zgrada u kojoj se nalazi firma „Ogrev” koja je 2006. privatizovana.\n← GRAĐANI KOD SEBE TREBA DA IMAJU VAŽEĆU LIČNU KARTU ILI STARU KNJIŽICU\nPREDSTAVLJENA PONUDA KOMPANIJE „SINGENTA”: Srbija ima koristi od izvoza kukuruza →


Tagsdug građani Nataša Novaković Podgorica preduzeća vodovod\nKlasicni Monte Karlo sto nam ga je veliki vodja obecao. Hvala, jasi vodjo jos 30 godina, malo je ovo.\nJa sam bukvalno morao da ih ceram da mi posalju racun za vodu.\nJos jedan ultra uspjesni DPS projekat. Sto dohvate to u debeli minus udje i onda gradjani od 193 eura placaju…\nA barem 60% zapošljenih u Vodovodu su višak koji glasa\nVec se vide efekti kontrole revizora👍\nŠto mi u Budvu da rečemo….2eura i 30centi za kubik vode,a zaposlenih u bd vodovod njih 500,Minhen bi mogli odpremit\nOtpisite nenaplativi dug a ostalo dajte na naplatu, to bi trebao biti prvi korak.\nOvo su vam elementi za poskupljenje vode? Imate stotine i hiljade nelegalnih prikljuchaka, koje zzelite da mi, uredne platisse, ,,pokrivamo,, Kukate za nenaplativost? Uradite isto ssto i EPCG i UVEDITE ,,kradljivce,, u sistem naplate. Ako ste NESPOSOBNI – ustupite mjesto SPOSOBNIMA!\nSmanjite broj zaposlenih koji ne dolaze na posao pa će sistem biti održiviji.


Srbija nikada nije bežala od odgovornosti, posebno kada su u pitanju najteža dela, kao što su ratni zločini. U bezbroj primera do sada, nasa država pokazala je da je ime i prezime žrtve ono što je bitno, a ne koja se nacionalnost ili etnička pripadnost iza tog imena kriju, kaže za "Blic" ministarka pravde Nela Kuburović.\nILIĆ SAZVAO HITNE SEDNICE Predsednistvo Nove Srbije sutra odlučuje o raskidu saradnje sa SNS\nLider Nove Srbije Velimir Ilić zakazao je za sutra sednice Predsedništva i Izvršnog odbora stranke čija će tema biti raskid saradnje sa SNS, saznaje "Blic".\nKOLONA VOZILA Veliki zastoj na auto-putu Beograd - Niš zbog tri lančana sudara\nNa auto-putu Beograd - Niš posle naplatne rampe Bubanj potok došlo je do tri lančana sudara zbog čega je nastao veliki zastoj u saobraćaju.\nISTRAGA U SRBIJI Uhapšeni šverceri sa oružjem namenjenim za ISLAMISTE U EVROPI\nPripadnici MUP-a jutros su uhapsili četiri osobe koje su pokušale da preko graničnog prelaza Kelebija, s Mađarskom, prenesu veću količinu oružja i municije. Kako "Blic" ekskluzivno saznaje, u istragu MUP-a se uključila i BIA zbog sumnje da je oružje bilo namenjeno islamskim terorističkim grupama u Evropi.\nPetogodišnji dečak D. N. preminuo je sinoć u stravičnoj nesreći koja se dogodila u beogradskom naselju Borča, saznaje "Blic".\nKOBNA PLJAČKA Devojka i dva maloletnika ubili radio voditelja\nEfikasnom akcijom pripadnika MUP za svega nekoliko sati rasvetljeno je ubistvo radijskog voditelja Luke Popova (60), i uhapšene su tri osobe, ekskluzivno saznaje "Blic". Trenutno se na saslušanju nalaze devojka Gabrijela K.(27) i dvojica maloletnika, koji su u prisustvu tužioca priznali ubistvo.\nU njemu Vučić prepoznaje sebe\nVelika je čast kada dobijete pohvale od čoveka koji postiže izvanredne rezultate i na ekonomskom i spoljnopolitičkom planu. Ali kolika je čast toliko je i odgovornost da potvrdite te pohvale svojim radom, kaže u izjavi za "Blic" Milenko Jovanov iz SNS, kojeg je premijer Aleksandar Vučić pohvalio u intervjuu za „Blic“.\nZorana Mihajlović za "Blic": Šešelj je "prohaška", a ne proruska stranka\n„Posle dve godine teških i nepopularnih reformi, dobili smo gotovo 70.000 glasova više nego na prošlim izborima. To je najbolji dokaz koliko poverenje građani imaju u Vučića i SNS.”\nVOJVODINA USREĆILA, VRAČAR RASTUŽIO Rezultati koji su pozitivno i negativno iznenadili SNS\nČak je i izvestilac EU Dejvid Mekalister prilikom posete štabu bio u čudu zašto lider SNS ne slavi ubedljivu pobedu.\nZavršna izborna konvencija SNS-a počela je u Kombank Areni u Beogradu. U Arenu je stigao i lider SNS-a Aleksandar Vučić, kome su okupljeni skandirali više od deset minuta.\nFALSIFIKOVALI PEČAT Krivične prijave protiv funkcionera Jedinstvene ruske i Republikanske stranke\nPripadnici MUP-a danas su podneli krivične prijave protiv Zorana Marića, lidera Jedinstvene ruske stranke, i Nikole Jelikića, direktora Republikanske stranke, zbog falsifikovanja isprava.\nIZDAT NALOG ZA HAPŠENJE Marku Đuriću na neodređeno zabranjen ulazak na Kosovo\nVršilac dužnosti ministra spoljnih poslova Kosova, Petrit Seljimi doneo je danas odluku da se direktoru Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju, Marko Đuriću na neodređeno vreme zabrani ulazak na Kosovo. Pristinske vlasti izdale su večeras nalog za njegovo hapšenje, ukoliko pokuša ponovo da dođe.\nŽena traži 10 miliona dolara odštete zbog ubistva američkog Srbina\nPorodica američkog Srbina Ivana Krstića (47), koji je ubijen u policijskog akciji u Feniksu, podnela je tužbu sudu i zatražila odštetu od 10 miliona dolara zbog ubistva.


Autor Tema: Caba Siladji-nas olimpijac (Pročitano 5043 puta)\n« Odgovor #30 poslato: Avgust 13, 2008, 07:44:26 pre podne »\n« Odgovor #31 poslato: Avgust 13, 2008, 08:10:18 pre podne »\nDrago mi je da ste na mojoj strani a ne onog picodera.\nMislim da ovde uopste nema dve strane i da su svi za to da se nasem becejcu priusti docek, a upozorenje da bi se docek mogao zloupotrebiti u politicke svrhe nije shvacen kako treba, a na nama je i na organizatoru da do toga ne dodje.\n« Odgovor #32 poslato: Avgust 13, 2008, 08:28:51 pre podne »\nVecina ljudi koji su se javili na ovu temu se slazu da nam se jebe za politiku i da smo za sport.Ja sam to napisao jel se picoder nasao da mi pametuje neke stvari o politicarima kao da sam dete.Jos ne bira reci za to.Takvi nek vode brigu o drugim stvarima.A i dalje stojim da ima dve strane,jel jedni ce da se ponose sa njim,gde sam ja i mnogi drugi,a neki ce to pokusati da iskoriste,da pokusaju da zamazu oci kao sto to uvek i cine.Becej je uvek bio grad sporta pa neka tako i ostane.\n« Odgovor #33 poslato: Avgust 13, 2008, 08:37:34 pre podne »\nSvi smo mi ponosni na Cabu i to je najbitnije,pa ce mu se nesto i napraviti bez politike.Dajte predloge pa da se nesto konkretno i uradi.Pozdrav,zivi bili.\n« Odgovor #34 poslato: Avgust 13, 2008, 05:22:26 posle podne »\njudi pogrešno ste nas shvatili !!!!!!!!!!! mismo za da se ČABA dočeka to nam jeste i cilj ! nego nam je dosta da slušamo političare koliko nas zamajavaju a toje upravo i ovaj njihov gest več u navedenoj poruci rečeno . a neželimo politiku u sportu nikako naravno da ne mešaju prste nažalost to čine !!!!\nhogzemo da dočekamo kako to priliči ČABU i sve ostale sportiste\na da se zna nečemo da štedimo reči na političare ako se oseča neko od njih prozvanim nek se zapita što su prozivani !!!!! izvinjamo se svima koji nasnisu razumeli\n« Odgovor #35 poslato: Avgust 13, 2008, 06:45:54 posle podne »\nPlivački klub je organizovao doček Čabiki... I niko više.\nNe postoje \_\_\_"političari\_\_\_", \_\_\_"opštinari\_\_\_" itd. U lokalnoj vlasti postoje imenom i prezimenom zaduženi ljudi za pojedine oblasti. Za sport je zadužen...? Neka Picoder kaže.\nA ideja da se razdvoji sport od politike je samo pusti san. Gotovo ceo sport u Srbiji je politički formatiran. Žao mi je što je tako, ali je tako.\nJa se nikada nisam opirao politici, kao takvoj, već samo lošoj politici. A sport je posebno osetljiva oblast upravo zato što se radi sa decom i mladim ljudima. A kakvi sve fijuci ordiniraju po sportu, a dolaze iz politike, to je da te Bog skloni i sačuva! Ja im ne bih dao da mi kera čuvaju, a ne da rade sa mojom decom!\n« Odgovor #36 poslato: Avgust 13, 2008, 07:04:18 posle podne »\nEvo da i ja kazem jos koju mada sam najuren sa ove teme .\nMeni je samo zasmetalo sto je iskoriscena prilika da se malo pljune po politicarima a svi se kunu da ih to ne zanima. Pa ako te ne zanima nemoj prvi pominjati, pricaj o necemu sta te zanima.\nDocek - zasluzio jeste - a sta ce biti videcemo. Politicari su vec prozvani da ce se skupiti da zloupotrebe ovaj uspeh u svoju korist.Sta da kazem - valjda nece.\nU opstini Becej jedan covek jeste zaduzen za sport, i naravno da ima ime i prezime, ja nikoga ne prozivam imenom na forumu pa ako neko ne zna ko je mogu da mu javim na private. Inace, covek je na funkciji oko 10-ak dana. Mislim da je za razliku od svog prethodnika prava osoba za to, ima sportsko obrazovanje, iskustvo kao trener i kao profesor fizickog, mlad je - videcemo.\nI njegov prethodnik ima ime i prezime, to je adresa za pitanja - za dosadasnje stanje.\nUpamtime - molim te reci mi na koga mislis kad kazes da vas politicari zamajavaju? ko se mesao? Nisu se mesali a ja bas mislim da treba da se mesaju ali na pravi nacin (da obezbede novce za strucan rad i uslove).\nBez uvrede ali meni je bilo drago sto je Tadic ustao i mahao olimpijcima u Pekingu, video ga je ceo svet. Ako je to ono - slikanje, prezentacije i muda labudova (sto kaze Ultra) - onda je to ok, po meni.\n« Odgovor #37 poslato: Avgust 13, 2008, 10:47:38 posle podne »\nAleksandar Dimitrijević, dosadašnji menadžer za sport je 5 u glavu u odnosu na ovog koji će sada da se \_\_\_"bavi\_\_\_" sportom. Dima je inače, bivši vaterpolista, čovek koji pripada onoj generaciji koja je Bečej uvela u I b Ligu /Jovanović, Umićević, Obadović, Markićević...dakle, naši bečejski momci/.\nDakle, on dolazi iz jednog trofejnog sporta koji predstavlja brend Bečeja. Kao takav zna mnogo ljudi, ali i zna kakvi sve \_\_\_"vetrovi\_\_\_" duvaju ne samo u bečejskom sportu,nego i mnogo šire.\nDima je čovek koji se jako zamerio ljudima koji bi da imaju \_\_\_"klub\_\_\_" bez takmičarskog pogona.\nŠ to se Silađija tiče, Dima je namerno pustio da vidi kako će novi \_\_\_"menadžer\_\_\_" da reaguje. A nije reagovao, i što bi. Čovek voli fudbal.\nČuo sam da se na jučerašnjoj sednici naglas zapitao: a zašto je rukometni klub iz B.P.Sela uopšte prešao u viši rang takmičenja!!!???\nKao bivšem sportisti meni je cilj bavljenja sportom bio postizanje rezultata. Kao i svim normalnim dečacima i devojčicama.\nIli postoji i neki drugi razlog?\nInače, osim Silađija Bečej ima još nekoliko \_\_\_"olimpijaca\_\_\_" u Kini...\n« Odgovor #38 poslato: Jul 30, 2009, 10:59:14 posle podne »\n...sve čestitke Čabi Silađiju...\n« Odgovor #39 poslato: Jul 30, 2009, 11:00:20 posle podne »


Forum slavenskih kultura (FSK) je međunarodna neprofitna fondacija koja djeluje u javnom interesu, a ideja o njenom osnivanju iznikla je iz kulturnog miljea početkom 21. stoljeća. FSK je službeno osnovan 2004. godine, a danas povezuje više od 300 miliona Slavena u trinaest slavenskih zemalja: Bjelorusiji, Bugarskoj, Bosni i Hercegovini, Češkoj, Crnoj Gori, Hrvatskoj, Poljskoj, Ruskoj Federaciji, Sjevernoj Makedoniji, Slovačkoj, Sloveniji, Srbiji i Ukrajini.\nMisija FSK-a je razbuktavanje kreativnosti slavenskih kultura. Osnovna svrha fondacije je povezivanje slavenskog kulturnog miljea i njegovo predstavljanje u suvremenom globalnom društvenom kontekstu.\nNaziv: Međunarodna fondacija – Forum slavenskih kultura\ni predstavnici država posmatrača:\nTitula počasnog ambasadora FSK-a dodjeljuje se pojedincima za njihov vrijedan doprinos osnivanju i radu fondacije FSK.\nMihail Švidkoj / Ruska Federacija, specijalni izaslanik predsjednika Ruske Federacije za međunarodnu kulturnu suradnju\nTitula ambasadora FSK-a dodjeljuje se pojedincima za njihov vrijedan doprinos prepoznatljivosti fondacije i uspostavljanju veza.\nSlavensko udruženje Bugarske\nSveruska državna biblioteka strane literature – M. I. Rudomino\nbivša uposlenica Ministarstva kulture Sjeverne Makedonije\nŠpela Bogataj, poslovna sekretarica\nForum slavenskih kultura (FSK) je neprofitna i nevladina organizacija koja povezuje Bugarsku, Bosnu i Hercegovinu, Hrvatsku, Sjevernu Makedoniju, Poljsku, Rusiju, Srbiju, Crnu Goru, Sloveniju, Bjelorusiju, Slovačku, Ukrajinu i Češku u međunarodnu organizacijsku strukturu. U okviru svojih aktivnosti od 2004. godine, FSK je postao katalizator aktivnog međukulturnog dijaloga među slavenskim zemljama.\nInicijativa za osnivanje Foruma slavenskih kultura (FSK) rodila se 2002. godine. Suvremeni procesi globalizacije i činjenica da su se slavenske zemlje pridružile Evropskoj uniji predstavljali su širu polaznu tačku za osnivanje. U decembru iste godine, na inicijativu slovenske ministrice kulture, ministri kulture zemalja čiji stanovnici govore slavenske jezike neformalno su se sastali na Brdu pri Kranju u Sloveniji. Nakon dugotrajnih preliminarnih priprema i dogovora, formulirali su zajedničko saopćenje o potrebi da zemlje ojačaju i potiču uzajamnu suradnju na području kulture u najširem smislu te olakšaju suradnju u evropskim i drugim međunarodnim organizacijama u okviru Foruma slavenskih kultura, koji bi trebao imati sjedište u Ljubljani. Vlada Republike Slovenije osnovala je Međunarodnu fondaciju Forum slavenskih kultura 2004. godine. Članove prvog upravnog odbora FSK-a imenovale su Slovenija, Bugarska, Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Sjeverna Makedonija, Poljska, Rusija i Srbija i Crna Gora. Osnivačka sjednica Upravnog odbora FSK-a održana je 29. juna 2004. u Ljubljani. U Ljubljani je 20. i 21. marta 2006. godine održana i osnivačka sjednica Programskog vijeća FSK-a.\nFondacija je na početku postavila dva dugoročna cilja:\nPoticanje razvoja kulturne suradnje među svim zemljama čiji stanovnici govore slavenske jezike. Razmjenom informacija i znanja te njihovim neposrednim širenjem u javnosti može pridonijeti boljem međusobnom poznavanju zemalja učesnica.\nPoticanje razvoja kulturne suradnje među svim zemljama svijeta. Učiniti slavenske kulture prepoznatljivima i privlačnijima izvan jezičkih granica slavenskih zemalja. Doprinijeti većem zanimanju i boljem razumijevanju svijeta, naročito unutar EU-a i drugih jezičkih područja svijeta.\nOd samog početka, fondacija svojim projektima potiče kulturnu suradnju, međusobno upoznavanje i dijalog kulturnih radnika iz slavenskih zemalja, koji se temelje na ravnopravnom učešću, a ne isključivo na jezičkom nacionalizmu, što je bio cilj panslavizma. FSK jača aktivnosti suradnje na polju umjetnosti, književnosti, obrazovanja i istraživanja.\nVažan faktor u oblikovanju vlastite nacionalne kulture je otkrivanje onoga što je odvaja od ostalih, mada vrlo srodnih kultura. Ako na vlastitu kulturu gledamo kao na izoliranu, neponovljivu pojavu, onda je nema potrebe dalje razvijati, obogaćivati i ponositi se njome pred drugima – kulturna izvrsnost nastaje tek kad svoju kulturu odvojimo od drugih. Međutim, najprije moramo dobro upoznati druge kulture i dopustiti im da prijeđu naš kulturni prag, jer samo u fuziji različitih kultura možemo zaista razumjeti i pravilno procijeniti vlastitu posebnost.\nZbog svog geopolitičkog položaja, Slovenija je „prirodni“ pokretač takve vrste povezanosti – povezanosti zemalja u kojima govorimo slavenske jezike. Nalazi se na zapadnom rubu slavenskog svijeta, a ujedno je i članica EU-a. U interesu vlastite kulture i identiteta, donosi širi interes za integraciju u EU, što znači povećanje ugleda i jačanje snage u međunarodnoj zajednici. Uloga i inicijativa Slovenije je kohezivna i temelji se na ravnopravnom partnerstvu svih učesnika. Kultura i umjetnička produkcija slavenskih zemalja kroz svoju historiju je ostavila izvanredna dostignuća i opipljive tragove na globalnom nivou. Ponekad se stvara utisak da je suvremena kulturna produkcija takozvanog „slavenskog Istoka“ marginalna, da još nije integrirana u takozvani „zapadni svijet“ umjetnosti. FSK tvrdi da su kreativne moći i umjetnički potencijali zemalja veći nego što bi se moglo zaključiti iz njihove selektivne prisutnosti u zapadnom umjetničkom sistemu. Stoga je jedna od zadaća FSK-a također i to da bude aktualan upravo u svom propitivanju statusa umjetnosti i kulture u širem smislu danas.\nFondacija je 2012. godine usvojila Strateški plan i njime redefinirala svoju misiju: „FSK razbuktava kreativnost slavenskih kultura“; glavne aktivnosti FSK-a jesu i ostaju:\npoticanje protoka kulturnih informacija iz svih zemalja učesnica,\npoticanje mobilnosti umjetnika među zemljama učesnicama,\npokretanje inicijativa za kulturne projekte, razmjene ili gostovanja iz svih zemalja učesnica,\npromoviranje zajedničkih istraživanja,\npromoviranje suradnje na području lingvistike, slavistike općenito, organiziranje konferencija, seminara, simpozija i drugih sastanaka.\nPrilikom osnivanja Međunarodne fondacije – Forum slavenskih kultura, napisali smo:\n„Jedinstveni / jasni cilj Međunarodne fondacije – Foruma slavenskih kultura nije samo kvalitetna podrška slavenskoj suradnji, već i promjena društvenih uvjeta za otvoreno i plodno stvaralaštvo slavenskih kultura.“\nThe FSK gave the initiative for the association Women Writers’ at the Beginning of the 20th Century. Its goal is to devise and manage a cultural route dedicated to women writers, which will shed light on the history of human rights and democracy in Europe, present the extraordinary efforts of women writers in these processes and expand research into women’s writing in the context of European history, identity and values. Through inspiring presentations and dynamic cultural activities it will introduce the life and work of women writers to wider audiences, and strengthen and consolidate scientific, cultural and tourist exploration of women's writing, the places that marked them and their lives. The route begins in our region and will extend across Europe.\nZbog svoje predanosti većoj transparentnosti i većem pristupu javnim informacijama, FSK s vama dijeli politiku privatnosti i godišnje izvještaje.


otvoreno govorio o tuči sa vladimirom\n13.10.2020. 22:33h 13.10.2020. 23:11h\nUčesnik rijaliti programa Miroslav Miki Đuričić je diskvalifikovan iz rijalitija "Zadruga 4" zbog fizičkog napada na Vladimira Tomovića. Sada je u emisiji uživo otkrio sve o tome.\n"Nisam mogao da se iskontrolišem. Čovek me je psovao, prvo sam ga iskulirao, on je ustao, i ja sam krenuo da ga guram. Kriv sam, nisam trebao sebi dozvoliti, nemam više živaca, to više nije za mene, nisam ja više za to", rekao je Miki pa dodao:\n"U godinama sam kada nisam spreman da pravim te neke lažne priče", rekao je Miki.\n"Kad si poslednji put dobio batine i od koga", bilo je pitanje za Đuričića.\n"Ovo manje više, nisu prave batine. Prave batine sam dobio devedeset i neke. Išli smo mi iz Kupinova na utakmicu, kad su nas opkolili jedno nas 40, 50 pitali su nas za koga navijamo, ja rekao za partizan, tukli su nas urezala mi se pertla ovde", istakao je Miki.\n"Bio sam kod njih nedelju dana, sad su oni kod mene. Jako sam srećan, jako je čudan osećaj, samo bih se igrao sa bebom, čak reaguje i na moj glas... Presrećan sam kao roditelj. Majka mog deteta je žena normalna, obrazovana, van medija, zajedno sa mnom će vaspitati dete. Ja nju štitim od svega toga, ona je profesor u školi, ne gleda me na televiziji", otkrio je bivši zadrugar u emisiji "Amidži Šou".\nMAJCI JE TEŠKO DA GLEDA KAKO GA TUKU! Brat Vladimira Tomovića BESAN zbog Mikija Đuričića, a evo šta je rekao o Staniji Dobrojević!\nMIKI SE NIKOME NE JAVLJA NA TELEFON, DISTANCIRAO SE OD SVIH? Nakon skandala u rijalitiju, njegov brat otkrio kako se Đuričić OSEĆA\nTOMOVIĆEV ROĐENI BRAT ZADOVOLJAN ŠTO JE MIKI IZBAČEN: Vladimir nije pominjao KRVNU OSVETU, rekao je OVO DIREKTNO U KAMERU!\nMiki ĐuričićVladimir Tomovićtučaoglasio se


AstraZeneka vakcine stigle u Srbiju | Region\nAstraZeneka vakcine stigle u Srbiju | MONDOBA\nAstraZeneka vakcine stigle u Srbiju 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.02.2021. / 09:22\nAstraZeneka vakcine stigle u Srbiju\nAutori Lana Stošić Autori Aleksandar Nastevski 21.02.2021. / 09:22\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić dočekao je ujutru na aerodromu "Nikola Tesla" avion kojim su u Srbiju dopremljene vakcine kompanije AstraZeneka.\nAvion je stigao nešto pre 8.00 časova na beogradski aerodrom, koji su na aerodromu dočekali predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nRadi se o 150.000 dozavakcine protiv korona virusa AstraZeneka., poznatiju još i kao "Oksfordsku vakcinu".\n"Ovo što je jutros stiglo znači još 150.000 vakcinisanih. Pored Emirata,jedini smo koji imaju više vakcina na raspolaganju", rekao je Vučić novinarima na aerodromu.\nVučić je naveo da je cijena ove vakcine najpovoljnija i one će već od sutra biti dostupne građanima. On je podsjetio i da se najveći dio Evrope pretplatio na tu vakcinu.\n"Molim građane Srbije da se ne opuštaju, još nismo postigli mnogo iako su naši brojevi po pitanju vakcina veliki", rekao je Vučić.\nNavodeći primjer Velike Britanije, Vučić je rekao da se sada vidi drastičan pad brojeva kada se radi o korona virusu u toj zemlji, iako su se mučili sa brojkama kada je krenula masovna vakcinacija u toj zemlji.\nVučić je naveo da ocjenjuje da će Srbija osjetiti efekte masovne vakcinacije oko sredine marta.\nUpitan o kovaks programu, predsjednik Srbije je rekao da je taj program značajan za ovu zemlju, ali da će dok on dođe, Srbija do tada već imati revakcinisano više od milion građana. Vučić je dodao da se nada da ćeprve isporuke vakcine iz kovaks programa biti sredinom marta.\nPredsjednik Srbije je za RTL u četvrtak rekao da će Srbija uskoro biti prva u Evropi po vakcinaciji, dok je po broju revakcinisanih sada već prva.\n"Imam 600 dokaza iz 2019. i 2020. godine": Njemački profesor tvrdi da je korona došla iz laboratorije u Vuhanu\nMilanović: Vakcine bih kupio i od čečenske mafije da su dostupne\nvakcine astrazeneka koronavirus


Digitalna i ofset štampa\tPut od ideje do štampe, predstavlja noćnu moru punu neizvesnosti. Uglavnom ono što ste zamilisli iz štampe izlazi potpuno drugačije. Uzroci leže u složenom procesu realizacije sa mnogo tačaka rizika: priprema, filmovanje, montiranje i razvijanje ploča, podešavanje mašine, dorada ...\n• Kolor i crno bela štampa\n• Solventna štampa (meš platna, PVC, prozor grafike..)\n• Plotovanje (Autocad) i kopiranje do širine 1067mm\n• Skeniranje (od A4 do A0 kolor i crno belo)\n• Izrada fotografija za dokumenta sa digitalnih fotoaparata\n• Flajeri, plakati\n• CD i druge nalepnice\n• Fascikle, memorandumi, identifikacioni bedževi Medije na kojima štampamo :\n• Kunstdruk - Fedrigoni\n• Samolepljivi papir - muflon\n• PVC folije, meš platna, cirade ...\n• Plastična i metalna spirala\n• Prešpan (tvrdi povez)\n• Zlatotisk i srebrotisk


Alfa Romeo 166 3.2 V6 24V vs Honda Legend 3.5 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Alfa Romeo 166 3.2 V6 24V vs Honda Legend 3.5\nAlfa Romeo 166 2.0 T. SparkAlfa Romeo 166 2.5 V6 24VAlfa Romeo 166 3.0 V6 24VAlfa Romeo 166 3.2 V6 24VAlfa Romeo 166 2.4 JTDm 20vAlfa Romeo 166 2.4 JTD 10v\t Motor\nZapremina 3471 cm3\nObrtni moment 351 Nm\nTežina vozila 1864 kg\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i limuzina sa 4 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Luksuzni automobil' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (prednji koji implementira Alfa Romeo, odnosno 4 x 4 kada je u pitanju Honda). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Alfa Romeo, 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 240ks , dok je drugi 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 295ks koji potpisuje Honda.\nČinjenica da je Honda dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, moramo posmatrati kao ogromnu prednost, jer tih 5 zvezdica za bezbednost mogu da spasu nečiji život. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju luksuzni automobil, što u principu znači odličnu poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, japanski automobil nudi popriličnu razliku od 23% više metala.\nHonda je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.1 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 250 kilometara na čas, 5km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 12.2 litara goriva na 100 kilometara (23 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, japanski automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Honda nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Honda. U svakom slučaju to je moje lično mišljenje izgrađeno na osnovu podataka kojima raspolažem. Ono što bi na kraju ipak trebalo da odluči je Vaš lični osećaj, a ja se nadam da će Vam u tome pomoći i moje smernice. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


Premijera predstave "Velika Uskršnja avantura" - Ozon Media\nSremska Mitrovica – U subotu, 20. aprila na Velikoj sceni Pozorišta „Dobrica Milutinović“ sa početkom tačno u podne biće odigrana predstava za decu pod nazivom „Velika Uskršna avantura“.\nTekst i režija: Marko Vukićević.\nIgraju: Slađana Кalabić i Marko Vukićević.\n„Velika Uskršnja avantura“ je predstava namenjena deci i svima onima koji su sačuvali dete u duši. Zabavna je i puna komičnih delova. Radnja se dešava u šumi, neposredno pred najradosniji praznik za decu – Uskrs.\nКroz predstavu nas vode zec Duško i zečica Duška i na šaljiv način nam prikazuju kako teku pripreme za ovaj važan dan! Dramski sukob nastaje kada zečevi primete da su nestali uskršnji kolačići! Кako će ih pronaći? Кuda su spremni da se upute i ko će im pomoći u ovoj neobičnoj avanturi?\nOvaj interaktivni i edukativni komad za decu pruža osećaj bajkovitosti i topline, a upotpunjuje ga zabavna muzika dobrog ritma koja sve vreme prati radnju. Mališane očekuju i specijalna iznenađenja na kraju predstave, i zato dođite da se družimo i zajedno dočekamo čaroliju najradosnijeg dečijeg praznika.\nIN MEMORIAM Urmanković Saša


Nikolić: Ne možemo da se odreknemo ni Evrope ni Rusije\nPredsednik Tomislav Nikolić rekao je danas u razgovoru s nemačkom kancelarkom Angelom Merkel da je Srbija na poziciji između Evrope i Rusije, što je ponekad dobro, a ponekad nije, saopštila je kancelarija predsednika. „Mi ne možemo da se odreknemo ni jednog ni drugog prijatelja i to je problem koji nastojimo da prevaziđemo“, rekao je Nikolić, koji je naveo i da Merkel u veoma složenim okolnostima uspeva da balansira u odnosima EU i Rusije i uspešno vodi svoju državu i ekonomiju. Nikolić je rekao da je Srbija je iskreno posvećena evropskom putu, da sprovodi reforme i očekuje od Nemačke pomoć dodajući da građani Srbije osećaju zamor u vezi sa evrointegracijama i da im je potreban podstrek na tom putu.\nMerkel je pohvalila želje i napore Srbije da uđe u EU i dodala da se mora paziti na „zamor građana u evrointegracijama“.\nPovodom saradnje u EU, Merkel je rekla da postoji percepcija da se vodi rigidnija politika i da pojedine članice EU imaju drugačija shvatanja demokratije. „Naša politika je postigla rezultate, mi smo uspeli da podstaknemo saradnju“, rekla je kancelarka.\nNikolić je rekao da Srbija predstavlja faktor stabilnosti u regionu i da su odnosi u regionu izvanredni. „Srbija nije izvor nestabilnosti na Balkanu i mirno reaguje na provokacije“, rekao je predsednik. Merkel je povodom bezbednosnih izazova u Evropi rekla da Nemačka nastoji da propaganda islamskih ekstremista ne destabilizuje region. „Postoji opasnost da muslimanski ekstremisti utiču na muslimane u BiH i destabilizuju Evropu“, rekla je ona.\nNikolićeva kancelarija je navela i da je na kraju sastanka Merkel izrazila želju da ponovo razgovara s predsednikom Srbije o situaciji na Balkanu, jer kako je rekla, predsednik Nikolić izuzetno dobro poznaje situaciju u tom regionu.\nNema naučnika, ma kako veliki bio, koji nije imao prethodnika i koji se nije koristio čak i zabludama njihovim. U nauci se i preko zabluda dolazi do istine. Ivan Ćaja\tJoš misli poznatih...\tDa li ste znali


RTVTK | RTVTK - Sinan Alimanović kandidat za Šestoaprilsku nagradu\nPravo je vrijeme da se nagradi Sinan Alimanović koji je cijeli život posvetio jazzu održavajući ga živim u Gradu Sarajevu\nMuzičko udruženje “Simfo”, Udruženje za kulturu, podršku i edukaciju građana „Okean“ i Grupa Građana Grada Sarajeva kandidirali su pijanistu, kompozitora, dirigenta, aranžera i profesora Sinana Alimanovića za Šestoaprilsku nagradu Grada Sarajeva.\nMuzičko udruženje “Simfo” ističe da već dugi niz godina niko od stručnjaka iz svijeta muzike nije dobio Šestoaprilsku nagradu Grada Sarajeva, te da je pravo vrijeme da se nagradi Sinan Alimanović koji je cijeli život posvetio jazzu održavajući ga živim u Gradu Sarajevu, ali i promovirajući Sarajevo, u najboljem svjetlu, u cijelom svijetu. Simfo smatra da bi Grad Sarajevo trebao odati počast Sinanu Alimanoviću, u vidu Šestoaprilske nagrade Grada Sarajeva, jer je najmanje što, kao grad, može učiniti jeste podržati velikog umjetnika kakav je Sinan Alimanović:\n“Sinan Alimanović je ličnost koja je čitav svoj život posvetila i požrtvovala jazzu, održavajući ga živim u Gradu Sarajevu. Sinan Alimanović je mnogo prije postojanja različitih festivala i novih omladinaca, održavao jazz živim puno kvalitetnije i žustrije, te ga je održao na visokom nivou za generacije koje su došle i dolaze", saopštili su iz Muzičkog udruženja “Simfo”.\nUdruženje za kulturu, podršku i edukaciju građana Okean, također je jednoglasno kandidovalo Sinana Alimanovića za Šestoaprilsku nagradu Grada Sarajeva jer smatra da je ova nagrada već odavno trebala biti u rukama jedinstvenog umjetnika kakav je Sinan Alimanović. Kada niko nije obraćao pažnju na stradanja u BiH, Sinan Alimanović je svojim zalaganjem netjerao Evropu da se zapita: otkud ovakvi talenti u ratom zahvaćenom području i ko je taj koji čuva dostojanstvo u kulturi. Upravo, Sinan Alimanović je čuvao, ali i dalje čuva, sjeme kulture, kako u ratu, tako i u miru, za mlade generacije i zbog toga treba biti nagradjen:\n“Zar ima u Sarajevu neko ko je zaslužio više Šestoaprilsku nagradu Grada Sarajeva, od Sinana Alimanovića? Ako je dobio poštovanje na svjetskom nivou, treba ga dobiti i u Sarajevu, to jest poštovanje je prvo trebao dobiti u Sarajevu.” – navode iz Udruženja za kulturu, podršku i edukaciju građana Okean.\nGrupa Građana Grada Sarajeva, pokraj što je kandidirala svog sugrađanina Sinana Alimanovića, snimila je i niz videa u kojima građani različitih generacija i profesija, obrazlažu zašto Sinan Alimanović treba biti dobitnik Šestoaprilske nagrade Grada Sarajeva.\nAžurirano: Ponedjeljak, 26 Srpanj 2021 15:51


Rezultati konkursa za najbolji dramski tekst prvog Festivala srednjoškolskog teatra „Dijalog 2020“ – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusRezultati konkursa za najbolji dramski tekst prvog Festivala srednjoškolskog teatra „Dijalog 2020“\nJune 2, 2020 Fokus, Književnost, Najave reportaže izvještaji, Podgorica 0\nSrednja mješovita škola u Golubovcima i Kulturno informativni centar – Zeta uz podršku Ministarstva prosvjete Crne Gore objavili su konkurs za najbolji dramski tekst u okviru prvog Festivala srednjoškolskog teatra „Dijalog 2020“.\nTema ovogidišnjeg konkursa za srednjoškolce obuhvatila je nasilje i posljedice činjenja i ćutanja pred ovakvim oblicima ponašanja.\nOd pristiglih dvanaest tekstova, žiri Festivala „Dijalog 2020“ u sastavu: predsjednik Nikola Tomić – dramaturg i članovi Tamara Milošević i Mladen Ivanović– studenti Fakulteta dramskih umjetnosti na Cetinju jednoglasno su odlučili da prvu nagradu dobije dramski tekst „Antigona 2.0“ Gimnazije „Petar I Petrović Njegoš“ iz Danilovgrada.\n„Oslonac na tradiciju grčke tragedije i oblikovni postupci koji su alternativni čine ovu dramu prostorom u kojoj se vezuju znanja stečena u školi i istine koje đaci sa sobom nose“.\nDrugo mjesto pripalo je Gimnaziji „Stojan Cerović“ iz Nikšića, koja je na konkurs kandidovala tekst „Korijeni i izdanci“. Žiri navodi da drama svjedoči o osviješćenosti učenika/ca kada su u pitanju porodične vrijednosti na kojima počiva sudbina predaka i potomaka.\nDramski tekst „Ko je ođe Don Kihot?“ Srednje ekonomske škole „Mirko Vešović“ iz Podgorice zavrijedilo je treću nagradu. Kako ističe žiri, učenici se, u intertekstualnoj ravni, oslanjaju na pročitanu lektiru i simboliku Don Kihota kao borca za obespravljene i ugrožene.\nTekst „Kad antijunak vodi“ Gimnazije iz Kotora zavrijedio je specijalnu nagradu žirija opsežnim tematskim okvirom koji, na realističan način, obuhvata odnos tradicionalne društvene zajednice prema onome što je moderno i, za nju, kao takvu, uneobičajeno.\nSvi nagrađeni tekstovi biće izvedeni na jesen, na prvom Festivalu srednjoškolskog teatra „Dijalog 2020“ u Kulturno – informativnom centru Zeta.\nfestival dijalog 2020\nsrednja mješovita škola golubovci\nApril 4, 2013 Najave reportaže izvještaji Comments Off on Herceg Novi – VI FESTIVAL “BRUNA ŠPILER”


Najbolji u istoriji Evrolige: zaboravili Koraća, Praju… - Ostatak Sveta\nHomeKomentariNajbolji u istoriji Evrolige: zaboravili Koraća, Praju…\nMay 22, 2020 DM Komentari 0\nAko je tačno, a jeste, da se ne mogu sabirati dve babe i dve žabe, trebalo bi da je tačno da se ne mogu porediti igrači iz različitih epoha. Svako ima pravo da nekog voli više ili manje, da misli kako je XY bar malo bolji od ZX, ali će za svoju tvrdnju teško naći dokazive parametre. Svejedno, ankete na temu “ko je najbolji svih vremena” uvek su privlačile pažnju iako je jasno da su starije generacije ozbiljno oštećene jer u “online” anketama obično glasaju mladi ljudi, dok stariji, oni koji pamte asove iz prošlosti, slabije i ređe koriste kompjuter i internet.\nKoliko atraktvnog, toliko i nezahvalnog posla izbora najboljeg igrača u istoriji Kupa šampiona/Evrolige prihvatio se španski sajt “24sekundos en blanco”. Glasali su novinari portala, navijači i neki poznavaoci košarke koje je redakcija pozvala. Svako je sastavljao svoju listi od 50 najboljih, prvi na njoj dobijao je 50 poena, onaj poslednji samo jedan.\nRezultat je pred vama, za najboljeg je proglašen Toni Kukoč. Pošto su još stari Latini rekli da se o ukusima ne disktuje, neću osporavati Toniju prvo mesto, ali moram da, bar malo, prokomentarišem globalnu listu.\nPriznajem da se na njoj nalaze i neki igrači koje ja ne bih uvrstio u mojih 50 najboljih a još je veća zamerka ODSUSTVO nekih igrača koji su stvarali istoriju takmičenja i obeležavali vreme u kome su igrali. Osvojene titule su svakako valjan i važan kriterijum, ali ne bi trebalo da bude i najvažniji. Prosto ne mogu da verujem da na listi nema jednog Radivoja Koraća (koji je dao 99 poena na jednoj utakmici, što je i danas rekord takmičenja), Kreše Ćosića, jednog Genadija Voljnova, Armenaka Alačačana, Ive Daneua, Josipa Đerđe, Dragana Kićanovića, Praje Dalipagića pa, ako hoćete, i Miloša Teodosića. To je nekoliko imena koja su meni pala na pamet na “prvu loptu”, bez dublje analize. Verovatno bi se moglo dodati još neko ime, od Vlade Divca do Paua Gasola, bez obzira na kratki period igranja ovog poslednjeg u Evroligi.\nDruga moja zamerka je plasman pojedinih igrača. Recimo, Valter Ščerbijak je na nedopustivo niskom 26. mestu. Džoe Arlaukas je prošao još gore, nalazi se na 39. poziciji. Šta da kaže Luis Skola, svrstan na 48. mesto dok je Kajl Hajns, recimo, 12? Da li je realno da ispred Arvidasa Sabonisa bude 15 (boljih?) igrača? Po mom mišljenju, potcenjen je i Bob Makadu, jedan od najboljih Amerikanaca u evropskoj košarci. Svrstan je na 17. mesto. Odmah iza njega je Nikos Galis, dugo godina “prva ruka” evropske košarke. Oni koji pamte umeće Sergeja Bjelova biće razočarani i ljuti njegovim tek 29. mestom…\nBivša jugoslovenska košarka, bez obzira što ja mislim da nedostaju neka imena, nema razloga za nezadovoljstvo. Uvršteno je čak 11 igrača, od kojih su trojica u Top 10, uključujući i prvo mesto Tonija Kukoča. Dražen Petrović je 4. a Dejan Bodiroga 6. Na listi su još Dino Rađa (13), Luka Dončić (31), Predrag Danilović (35), Nikola Vujčić (36), Saša Đorđević (37), Zoran Savić (38), Matjaž Smodiš (44) i Mirza Delibašić (45). Moćan tim, nema šta. Dobro je pokriven na svim pozicijama ali bi nesumnjivo bio jači da su u njemu i neki od gore pomenutih izostavljenih. Činjenica je da, recimo, Dragan Kićanović i Dražen-Praja Dalipagić u Kupu šampiona nisu ostavili dubok trag, ali ko može da sumnja u njihovu igračku genijalnost i enormno veliki doprinos popularizaciji košarke?\nBroj titula je, naravo, važan ali u ovakvim anketama treba vrednovati globalni talenat igrača, njihovu popularnost i uticaj na mlade da se opredele za košarku, rezultate reprezentacije, indidvidualne titule tipa MVP ili najbolji strelac, učešće u selekcijama Evrope, izbor za najboljeg igrača kontinenta itd.\nSvako ko dugo prati košarku imaće svoju listu, svoje favorite, sigurno bi “brisao” neke sa ove objavljene i “dopisao” nekog svog favorita ali, kao što rekoše Latini – “De gustibus non est disputandum”.\nZato – uzmite, ostavite ili, eventualno, prokomentarišite…


RUSI OBJASNILI SRBIMA: Evo kako da sačuvate Kosovo…\n04-10-2019 07:25 Srbija Politika\nKonflikt između Beograda i Prištine, po svemu sudeći, trajaće poprilično dugo ukoliko Srbija nastoji da to pitanje razreši u svoju korist, ali onda se postavlja drugo pitanje — šta raditi sa procesom ulaska Srbije u sastav Evropske unije, izjavio je direktor Instituta za slovenske studije Ruske akademije nauka Konstantin Nikiforov.\nOn je u izjavi za Sputnjik rekao da ukoliko postoji želja da se pitanje Kosova razreši u korist Srbije, onda je potrebno revidirati ili zamrznuti proces ulaska u EU.\n„Sve je ovo veoma komplikovano. Srpske vlasti kao da to ne žele, već potenciraju integraciju u EU. Međutim, ne vidim kako je moguće spojiti te dve stvari — zamrzavanje rešavanja pitanja Kosova i ulazak u EU“, istakao je on.\nObjašnjavajući kome ide u korist to da konflikt traje dugo, Nikiforov je rekao da postoje oprečni stavovi — neki su mišljenja da to ide na ruku Srbiji, da će se nešto promeniti u svetu i da će to odgovarati Beogradu, dok drugi tvrde da vreme radi za Albance, jer što se duže nalaze u stanju faktičke nezavisnosti, položaj njihove kvazidržave postaje sve čvršći.\nRuski akademik je rekao i da ne misli da bi zamrzavanje kosovskog problema u današnjim uslovima bila toliko loša stvar po Srbiju, te je uporedio situaciju sa Prištinom sa problemom Severnog Kipra.\nGovoreći o stavu Rusije po pitanju Kosova, Nikiforov je rekao da za razliku od Zapada koji insistira na tome da se kosovski problem što pre reši, Moskva nastoji da podrži samo onaj dogovor koji bude postignut uz saglasnost obeju strana.\nO ruskoj spoljnoj politici devedesetih godina 20. veka\nInače, Nikiforov je na konferenciji „Srpsko-ruski odnosi u epohi krupnih političkih promena“ govorio o politici Rusije prema jugoslovenskoj krizi devedesetih godina prošlog veka.\nOn je tokom izlaganja rekao da ruska spoljna politika tokom tog perioda nije bila dalekovida u strateškom smislu.\n„Bavljenje novom ideologijom umesto deideologizacije i monopolizam resora prilikom donošenja odluka bili su tada prioritet za Ministarstvo spoljnih poslova Rusije, i to u jeku svih dešavanja devedesetih godina prošlog veka koja su bila prelomna za Evropu, ali i čitav svet. Raspao se stari bipolarni sistem, formiralo se nešto novo i to je uticalo na izbijanje jugoslovenske krize, a Ministarstvo inostranih poslova Rusije to dugo nije shvatalo“, ocenio je.\nPrema njegovim rečima, u međuvremenu, 1993. godine, doneta je principijelna odluka o širenju NATO-a i tada su počela aktivna mešanja Alijanse u krize širom sveta, posebno u krizu u Bosni i Hercegovini koja je u to vreme bila u prvom planu.\nNikiforov je dodao i da je problem bio taj što Rusiji početkom devedesetih godina prošlog veka nije bilo neophodno da učestvuje u procesima koji su se dešavali na Balkanu, a samim tim politika Rusije prema Balkanu nije mogla biti adekvatna.\nSTEFANOVIĆ APELOVAO NA SVE ČLANICE UN: Prijem tzv. Kosova u Interpol bio bi politička odluka! Priština želi da raspiše lažne poternice


Ovu kuću možete poručiti na adresu u delovima i sklopiti za nedelju dana (FOTO) - Naši u svetu\nOvu kuću možete poručiti na adresu u delovima i sklopiti za nedelju dana (FOTO)\nObjavljeno 02/04/19 u 21:00\nZa sve one koji su ekonomični i vole da sami majstorišu, ova kuća je pravo rešenje.\nKompanija “Backcountry Hut” je osmisila kuću koja može da bude sklopljena za nedelju dana, poput nameštaja iz Ikee. Za sve one koji su ekonomični i vole da sami majstorišu, ova kuća je pravo rešenje.\nA post shared by The Backcountry Hut Company (@thebackcountryhutcompany) on Feb 27, 2018 at 1:12pm PST\nOna do vlasnika stiže u delovima, sa detaljnim uputstvom sastavljanja. Baza je povrišne 17,7 m2, a kupac je može nadograditi sa još 3 dodatna modula, pa kuća može dostići površinu od 87 m2.\nA post shared by The Backcountry Hut Company (@thebackcountryhutcompany) on Jun 30, 2017 at 2:21pm PDT\nKažu da ne treba da budete profesionalac da biste sklopili kuću. Koosnivač kompanije, Edgar Vilson, tvrdi da četvoro ljudi mogu da je sastave za manje od nedelju dana.\nKuća stiže na adresu a vaše je da je odaberete\nSam u Boingu 737 na letu za Italiju, neponovljivo iskustvo\nKupovina kuće za porodicu Stanišić u vrednosti od 20.000 evra


Sarplaninac Psi i štenci na prodaju | Prodaja pasa i štenaca Sarplaninac\nSarplaninac Prodaja Pasa i štenaca\nProdaja pasa i štenaca svih rasa! Pretražite našu bazu sa oglasima za pse i štence Sarplaninac i pronadjite svog idealnog ljubimca!\nCena: Na Upit Šarplaninac, stenci i odrasli psi\nCena: Na Upit Šarplaninci – štenad vrhunskih linija\nŠARPLANINCI - stenad vrhunskih linija u odgajivačnici „od Ćulibrka“, stari tri meseca. Otac: Bоžo od Radovića (Aleks Grof x Cica Lea Zlatni Štit), Majka: Bajka od Ćulibrka (Aga Jazo x Džesi od Ćulibrka) Telefon (Viber):...\nCena: Na Upit Šarplaninac, stenci i psi\nCena: 60.00€ Sarplaninci, stenad\nProdajem stence sarplaninca vakcinisani i ocisceni od parazita starosti 8 nedelja dve zenke i jedan muzjak. Za ostale informacije pozvati broj 0638265469 Cena:60€\nCena: 100.00€ Šarplaninci, štenci\nOdgajivacnica šarplaninaca Grand Bečkerek prodaje 19 štenaca starosti 4 meseca, vakcinisane i revakcinisane, spremne za preuzimanje.Štenci su iz dva legla, dobijeni iz kombinacija od dve sestre, ARINA SENE i ARINA SARE. Njihova majka ARINA je...\nCena: Na Upit ŠARPLANINCI - štenci vrhunske genetike\nSarplaninac, stenci vrhunskog porekla i genetike. Otac stenaca Rambo Srpski Lav (JCH Srb i zreli Ch Srb), majka Fanta od Stankovica(4×PRM,3×CAC,R.CAC,R.CACIB i BOB). Dejan, Sremska Mitrovica/Srbija Tel: +381(0)603945008\nNa prodaju stenci SARPLANINCA, stari mesec dana. Stenci su poreklom od stare kapedonske mitrovacke linije. Uredno ocisceni, do preuzimanja ce biti vakcinisani tel. +381/628958815 facebook: Nlt Stari Futog Milan, Novi Sad...


Uhvati film u Temišvaru: Nauči danas – promeni sutra! – uhvati film novi sad festival koji menja perspektivu\nParkić, udobna čebad, malo grickalica i osveženja i – veliko belo platno! Prvi inostrani karavan Uhvati film organizovan je pod zvezdama!\nUpravo ovakva prijatna atmosfera, bila je sjajna podloga da uspešno promenimo perspektive, 24. jula u Temišvaru u okviru Međunarodne studentske nedelje. Preko 80 mladih iz svih krajeva sveta dobili su priliku da pogledaju neke od najboljih kratkometražnih ostvarenja sa prethodnih izdanja “Uhvati film” festivala. Prisutni su se putem filmova upoznali sa različitim vrstama invaliditeta, a nakon projekcija aktivno su učestvovali u diskusiji.\nMladi su bili prepuni pozitivnih utisaka, ističući da su prikazani filmovi vrlo inspirativni, sa snažnim porukama. Posebno su izdvojili poruku da nikad ne treba odustati i da različitosti bilo koje vrste ne smeju da nas razdvajaju. Celokupan program organizovan je u duhu i slogana ovogodišnje Međunarodne studentske nedelje u Temišvaru – “Nauči danas – promeni sutra”.\nTemišvarska noć pod zvezdama samo je uvertira za nove filmove koji nas čekaju na 17. Uhvati film festivalu – od 23. do 29. septembra u Kulturnom centru Novog Sada. Sad je pravi trenutak da na vreme rezervišete datum!\n← Previous Previous post: Zaigrajte i vi uz naše filmove u okviru manifestacije “Igra za sve”\nNext → Next post: LISTA SELEKTOVANIH FILMOVA 17. MEĐUNARODNOG FESTIVALA UHVATI FILM


Bosanac u Sloveniji osnovao trgovinu kako bi smanjio siromaštvo u svijetu - Prehrambena industrija | Agroklub.ba\nBosanac u Sloveniji osnovao trgovinu kako bi smanjio siromaštvo u svijetu\n"Smatram da RobinFood neće biti samo EU proizvod, već da će pomagati u smanjenju gladi u siromašnim zemljama kao što je Bosna. Robin Food je tu da im pomaže, sklapa saradnje i kroz komercijalizaciju omogući da svi oni sebi mogu priuštiti malo više osim pukog preživljavanja iz dana u dan“, tvrdi Dalibor.\nProcjenjuje se da se u svijetu svakih 10 sekundi zabilježi smrt uzrokovana glađu. Nažalost, većinom su djeca ta koja umiru zbog nedostatka hrane. Iako u svijetu postoji višak hrane, siromašni nemaju dovoljno novca da kupe ni one osnovne namirnice. Tako izgladnjeni, postaju slabi, bolesni i nesposobni da rade što ih na kraju čini još siromašnijima te nažalost, dovodi do smrti, navodi sajt Poverty.com. Međutim, Dalibor Matijević, rodom iz sela Šimići pored Banjaluke, je našao rješenje za ovaj problem. Dalibor je završio Mašinski fakultet u Mariboru nakon čega je kreirao platformu pod nazivom RobinFood koja spaja ponuđače hrane sa onima koji nemaju hranu, a potrebna im je.\nRobinFood - distribucija hrane od bogatih ka siromašnima\n"Ideju sam dobio od strane PTC logističkog centra u Ljubljani koji je najveći centar ovog tipa u regiji. Oni su mi rekli da imaju otpada u vrijednosti od nekoliko miliona evra godišnje. Tada u suštini nisam imao pojma šta znači lanac snadbijevanja hranom pa smo počeli o tome razmišljati i počeli smo sa prvim projektom. Prvo smo krenuli sa prodajom robe koja ostaje u zalihama sa ciljem da se ona ne uništi već da se proda i da se dobije novac za to. U suprotnom bi kompanije plaćale uništenje, transport te hrane i poslovale bi sa gubitkom. Tako smo započeli, a ja sam se krajem 2016. godine iz socijalnih pobuda, shvativši da ljudi pate jer nemaju hrane, zapitao zašto ne bih bio kao Robin Hood pa stvorio nekog super junaka koji bi pomagao siromašnima. Tako je nastao RobinFood pa sam počeo stvarati cijelu priču o tome i stvorio ne samo njega već i ostale junake koji su sa njim kao što je Marijansa. Tako smo mi to počeli raditi i počeli smo sa trgovinom u Mariboru, a druga je bila u Ljubljani", započinje priču Dalibor koji je razvio aplikaciju koja spaja dobavljače, odnosno sva lica koja imaju višak hrane sa onima koja imaju manjak hrane i potrebu za njom, ili sa humanitarnim organizacijama koje tu hranu proslijeđuju siromašnima.\nPrvu trgovinu otvorili su u Mariboru, a zatim i u Ljubljani\nAplikacija dobila i međunarodnu oznaku\n"Aplikacija funkcioniše tako što dobavljač, koji u svom skladištu ima neku robu koja je na zalihama i koja je pred isticanjem roka trajanja ili joj je ambalaža oštećena, odlazi na platformu, prijavljuje se, mi ga verifikujemo kao klijenta, provjerimo i ukoliko je sve u redu on dalje nudi svoju robu na našoj platformi. Klijenti se takođe izjašnjavaju i o tome u koju državu žele prodati svoju robu. Još jedna opcija je da RobinFood donira tu hranu nekim humanitarnim organizacijama ili osobama kojima je stvarno potrebna. Trgovina je stvorena kao market u kojima su artikli na policama bar 50% jeftiniji nego u drugim trgovinama. Trenutno radimo na tome da RobinFood postane i kanal za doniranje u humanitarne svrhe i tu će se aktivirati RobinFood banka, kao mreža koja će okupiti sve humanitarne organizacije“, objašnjava Matijević detaljnije način na koji ova aplikacija funkcioniše.\nAplikacija je dobila i međunarodnu oznaku, jer su se uključili i klijenti iz Velike Britanije, Irske, Poljske, Slovenije, a trenutno su u pregovorima i sa kompanijama iz Bosne i Hercegovine i Makedonije. Prema Daliborovim riječima, ovakav vid borbe protiv gladi je našim kompanijama uglavnom nepoznat.\n"Kada govorimo o BiH, stvari su tek na početku, tek smo započeli komunikaciju sa Vispakom i Megamiksom. Nismo ništa još konkretno napravili, ali se eto nešto događa, međutim kada smo započeli komunikaciju, sve im je bilo novo i niko iz tih kompanija nije bio svjesan šta se tu sve može napraviti. Takođe tu su i veliki problemi emisije štetnih materija u vazduh, velikog broja ljudi koji ostaju gladni i tu je potrebno još dosta rada da sve te kompanije dobiju neophodne informacije", tvrdi naš sagovornik te dodaje da je glavna prepreka činjenica da Bosna i Hercegovina nije član Evropske unije te da bi to sve znatno uticalo na cijenu hrane, ukoliko bi se ona izvozila.\nTrgovina je stvorena kao market u kojima su artikli na policama bar 50% jeftiniji nego u drugim trgovinama\nZadovoljni kupci najbolji marketing\nIako platforma djeluje na međunarodnom nivou, iz RobinFooda ističu da se razmjena hrane planira strateški kako se hrana iz na primjer Bosne ne bi prodavala u Irsku. Veoma je bitno poznavati lokaciju prodavača i radijus u kome bi on mogao ponuditi svoju hranu. Trenutno sarađuju sa nekoliko stotina klijenata, među kojima su Megamix, Atlantic grupacija, Podravka, Dr. Oetker i mnogi drugi.\n"Mi smo na platformi orijentisani više ka kvaliteti, trenutno imamo oko nekoliko stotina klijenata, a ja bih bi zadovoljan i sa desetak dobavljača najvećih u regiji. Tada bi ih takođe bilo dovoljno jer su zalihe hrane koje se mogu dobiti od tih 10 najvećih dobavljača ogromne. Takođe imamo i oko hiljadu korisnika koji mogu kupiti tu robu, a oni koji kupuju tu robu se uvijek vrate, pričaju o nama svojim prijateljima pa mi na marketing trošimo tek oko 300 evra godišnje, sve ostalo je došlo prirodno jer su ljudi oduševljeni i dnevno imamo oko 150 do 200 kupaca“, ponosno ističe Dalibor.\nUslugama ove platforme su zadovoljni i kupci, ali i prodavci. Velikim kompanijama koje se bave trgovinom hranom je ovo prilika da zalihe hrane koju bi inače bacili prodaju te da spriječe negativno poslovanje. Kupcima je omogućeno da namirnice dobiju po izuzetno niskim cijenama. Ovo je posebno bitno za izuzetno simromašne porodice koje oskudijevaju u najvažnijim namirnicama. Daljom komercijalizacijom ove platforme bi se u mrežu uključile i humanitarne organizacije koje bi tu hranu dostavljale ugroženim porodicama bez interneta ili telefona potpuno besplatno.\n"Smatram da RobinFood neće biti samo EU proizvod, već da će pomagati u smanjenju gladi u siromašnim zemljama kao što je Bosna. Robin Food je tu da im pomaže, sklapa saradnje i kroz komercijalizaciju omogući da svi oni sebi mogu priuštiti malo više osim pukog preživljavanja iz dana u dan. Naša priča nema samo finansijsku stranu, želimo da iskoristimo stanje na tržištu, stvorimo nove prilike i omogućimo lakši život", završava Dalibor priču za Agroklub te dodaje da bi rado u Bosni i Hercegovini otvorio jednu trgovinu.\nDalibor Matijević RobinFood Smanjenje gladi Višak hrane Aplikacija\nSigurnost hrane SZO: Hranom se godišnje otruje 23 miliona ljudi Pokvarena hrana ugrozi zdravlje svake desete osobe na planeti bar jednom godišnje, navodi Svjetska zdravstvena organizacija (SZO).\nSakupljanje gljiva Jestive pečurke i njihove opasne dvojnice Nakon majskih kiša, jun je obilježilo toplo vrijeme i to je pečurkama u prirodi izuzetno pogodovalo. Osim opasnosti u branju, treba obratiti pažnju i na kupovinu gljiva na pijacama, jer su se trovanja ranijih godina događala nakon...\nKraft pivo Dragan Vrhovac proizvodi kraft pivo: Želja im je doći do 2.000 l mjesečno Iako je kraft pivo izuzetno kvalitetno i ukusno, još uvijek je ovim, malim, proizvođačima teško da nađu svoje mjesto na tržištu, gdje dominiraju industrijska piva.\nSlanina od mangulice za dobar holesterol?\nAcidofilno mlijeko - terapeutsko nutritivni spoj "dobrih" bakterija\nDragan Vrhovac proizvodi kraft pivo: Želja im je doći do 2.000 l mjesečno\nEmina Mujčinović, prije 4 dana\nKišno i cvjetno predvečerje uz Neretvu i strpljivi...


Izlile se Kutinska reka i Barbeški potok u Gadžinom Hanu | Belle Amie\nProsek i Belotinac bez struje\nSutra slabljenje intenziteta padavina\n12:08, 15. 05. 2014 Urednik Društvo, Region 0\nPredsednik opštine Gadzin Han Saša Ðorđević rekao je da su se izlile Kutinska reka i Barbeški potok i da je poplavljeno poljoprivredno zemljište, dok je jedna starica evakuisana iz svoje kuće u selu Gornji Barbeš.\nPoplavljeno je poljoprivredno zemljište u Taskovićima, Marinoj Kutini, Donjem Barbešu, Donjem Dušniku i selu Krastavče, kazao je Ðorđević i dodao da su sve ekipe mobilne i da su na terenu.\nGadžin HanKutinska reka\n[VIDEO] Vodostaji reka u Nišu i okolini ...\nOtac spašavao sina – smrzli se obojica...\n[VIDEO] Izgrađen most na Kutinskoj reci...\n[VIDEO] Gradonačelnik obišao izgradnju m...


Medicinski leksikon - Totalna paratiroidektomija sa sternotomijom - Totalna\nMEDICINSKI LEKSIKON: TOTALNA PARATIROIDEKTOMIJA SA STERNOTOMIJOM\nMedicinski leksikon, članak: Totalna paratiroidektomija sa sternotomijom\nPregled članka: Totalna paratiroidektomija sa sternotomijom\nTotalna pankreatektomija Totalna ostektomija velike kosti s rekonstrukcijom Totalna ostektomija manje kosti Totalna lobektomija štitne žlijezde, jednostrana Totalna koloskopija. Fiberoptička pretraga cijelog debelog crijeva Totalna kolektomija. Proktokolektomija Totalna kolektomija s ileostomom Totalna kolektomija s ileorektalnom anastomozom Totalna kemijsko - mehanička preparacija korijenskog kanala zuba, svaki dodatni kanal Totalna kemijsko - mehanička preparacija korijenskog kanala zuba, prvi kanal Ostali pobačaj, potpuni ili nespecificirani, kompliciran embolijom Selektivna angiografija Lipofundin 10% MCT / LTC Ostale bolesti mitralne valvule\nTeme: Kaznene odredbe prema carinskom zakonu, različita mjerenja kamatnih stopa, shema procesnog obračuna troškova, faze procesa nasljeđivanja, učinci stope štednje, formulacija preporuka, kalkulacija prodajne cijene, itd...\nTeme: Povrat imovine stečene bez pravne osnove, strani autotaksi prijevoznik, članovi posebne uprave, prestanak korisnika, posvojčad u slučaju srodničkog posvojenja, uređenje građevinskog zemljišta, prigovor odvjetniku, itd...\nKatalog: Mikroprekidači, Crijevne spojnice, Štancani savijeni dijelovi od nehrđajućeg čelika, Promotivni artikli od pjenastih materijala, Kutije za kekse, Viličaste vučne motke za kamionske prikolice, Strojevi za izradu keksa, itd...\nPropisi: Odluka o razrješenju ministra prostornog uređenja, Uredba o ustrojavanju županijskih ureda, Odluka o izboru i razrješenju predsjednika radnih tijela Sabora, Odluka o suglasnosti na povećanje ajena prirodnog plina, itd...\nPonuda poslovnih imenika: Vrbanja, Malinska-Dubašnica, Orahovica, Kloštar Ivanić, Ludbreg, Štefanje, Pašman, Jesenje...\nGrafički dizajn, izrada web stranica za ginekološke ambulante, za porezne savjetnike, za staklare, izrada web stranica za procjenitelje, za prodavače namještaja, za obrtnike