Nakon potpisivanja Sporazuma sa Ministarstvom privrede KS, Općina Novi Grad objavila javni poziv za finansiranje minimalne plate fizičkim licima za april i maj | Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo\nNakon potpisivanja Sporazuma sa Ministarstvom privrede KS, Općina Novi Grad objavila javni poziv za finansiranje minimalne plate fizičkim licima za april i maj\nUsvajanjem korona-zakona, Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo preuzelo je obavezu da sa Vladom KS i općinama obezbijedi sredstva da svima kojima je pao promet za 40 posto i više u vremenu korona-krize, isplati minimalnu plaću, ili dio minimalne plaće, u iznosu od 406 KM ili 203 KM.\nNa osnovu toga, Općina Novi Grad i Vlada Kantona Sarajevo su potpisali Sporazum o provođenju Programa kratkoročnih i srednjoročnih mjera od značaja za ublažavanje negativnih ekonomskih posljedica na privredu u Kantonu Sarajevo izazvanih koronavirusom (COVID - 19), kojim je Općina preuzela obavezu isplate dijela plaće za fizička lica koja samostalno obavljaju registrovanu poslovnu djelatnost sa sjedištem na teritoriji općine Novi Grad.\nImplementirajući pomenuti Sporazum, Općina Novi Grad je 23. juna objavila je javni poziv za dodjelu sredstava za finansiranje minimalne mjesečne neto plaće u FBiH za mjesec april i maj ove godine svim fizičkim licima koja samostalno obavljaju registrovanu poslovnu djelatnost sa sjedištem na području ove općine. Rok za dostavljanje prijava je deset dana od dana objavljivanja.\nRealizacijom ove mjere nastoji se pomoći onima koji su uslijed pandemije koronavirusa doživjeli velika smanjenja svog prometa. Oni kojima je promet pao preko 70 posto dobit će finansijska sredstva u iznosu od 406 KM, a oni kojima je pad prometa između 40 i 70 posto dobit će 203 KM. Također, onima koji plaćaju paušalni porez obezbjeđuje se plaća od 203 KM za april i maj.\nFizička lica koja samostalno obavljaju registrovanu poslovnu djelatnost sa sjedištem na području općine Novi Grad, a koja su aplicirala na javni poziv Ministarstva privrede KS (05.06.2020.), trebaju aplicirati na ovaj javni poziv. Prijavni obrasci mogu se preuzeti u šalter-sali i na zvaničnoj web stranici Općine.\nTekst javnog poziva može se preuzeti na linku ispod.


Pesto sos na dva načina - Om Made\nPesto sos na dva načina\n24apr 2021 by OmMade\nPesto je sos poreklom iz Đenove, Italija. Tradicionalno, sastojci su nekada drobljeni u avanu, za šta primere imamo i u našoj kulturi. Danas pesto sos može da se spremi u bilo kom secku ili blenderu, nije potrebna jaka mašina.\nIako se originalni đenovski pesto priprema od listova svežeg bosiljka, postoje verzije ovog sosa od raznog drugog zeleniša. Neutralan ukus ćete dobiti ako koristite listove svežeg mladog spanaća, a izuzetno zanimljiv ako koristite rukolu. Interesantno je što pesto od rukole uopšte nema onaj gorak ukus koji rukola može da ima.\nImajući u vidu da većina nas teži ekonomičnosti u domaćinstvu, delim sa vama dve varijante recepta za pesto sos od mladog spanaća. Pojedini sastojci nisu karakteristični za originalnu recepturu, ali su nama pristupačniji i dostupniji.\n70g pečenog badema (može i neblanširani, sa ljuskom)\n120 g bebi- spanaća\nU secko stavite bedeme, so, beli luk, maslinovo ulje, limunov sok i deo spanaća. Miksajte malo dok spanać ne krene da se pretvara u sos. Zatim dodajte preostali spanać i nastavite da miksate dok ne dobijete lepu teksturu – ni previše gusto ni previše retko. Volim kada se u pestu osete komadići orašastog. Ako želite potpuno gladak sos, bademe izmiksajte kratko pre dodavanja ostalih sastojaka.\nPoslužite uz Smart krekere koji su integralni, hrskavi i aromatični, pa su skladna dopuna koja i vizuelnim utiskom zadovoljava čula.\nUmesto svežeg belog luka, možete dodati sušeni beli luk, tj. onaj u prahu.\nSoli i limuna možete dodati više, to je stvar ukusa.\nProbajte vaš sos pre nego što rešite da očistite blender od njega.\nKada ste napravili sos, pre nego što ga prebacite u posudu za čuvanje, dodajte krišku ili dve mekog sira i još malo izmiksajte. Dobićete divan pesto namaz svetlije boje, koji će deci biti jako zanimljiv. Možete ga mazati na tost ili iskoristiti kao sos za pripremu paste.\nUmesto badema, u varijanti sa sirom lepo idu semene bundeve (golica).\nPesto je najbolje čuvati u staklenoj ambalaži koju možete čvrsto da zatvorite, kao što je tegla.\nVodite računa da ga pojedete u roku od 3 dana i imajte na umu da stajanjem miris i ukus luka sve više dominira.


Bez značajne podrške, a najbolji ambasadori BiH | BN\nNajbolji ambasadori svake države u svijetu su sportisti i umjetnici. Zahvaljujući njihovom uspjehu i BiH je postala prepoznatljiva širom Evrope i svijeta. Da li država i društvo prepoznaju njihove rezultate?\nRepublika Srpska 01.08.2021 | 20:08\nKošarka je izabrala nju. Spontano od ljetne škole Košarkaškog kluba “Budućnost” u bijeljinskom selu Popovi, lopta je Maricu Gajić iz Bijeljine sportskim stazama odvela daleko.\n“Prva stanica je bila Slovenija. Zatim sam nastupala za četiri tima u Turskoj: Hataj, Girne, Jakin Dogu i Mersin. Nakon toga sam promijenila sredinu i prešla u Španiju, u ekipu Avenidah iz Salamanke, koja je španski prvak, sa kojom sam postala i viceprvak Evrope”, kaže Marica.\nDvadesetšestogodišnja Marica trenutno igra za francuski klub iz Šarlevila. Međutim, daleka Amerika odavno je zove u svoje skute. Ona je prva košarkašica iz BiH koja je izabrana da može svoj talenat da pokaže i u najjačoj američkoj košarkaškoj ligi.\n“Svakako da ću se u narednom periodu probati okušati i “preko bare”. To je velika čast i zadovoljstvo i stvar prestiža biti izabran na draftu Vumen NBA lige”, ističe skromna Marica.\nOva talentovana djevojka jedna je od najboljih košarkašica u dresu reprezentacije BiH sa kojom je nedavno osvojila peto mjesto na Evropskom prvenstvu.\n“Što se tiče same finansijske podrške izostala je i pred ovo Evropsko prvenstvo i nadam se da smo sada skrenuli pažnju na sebe i da će u budućnosti stvar biti drugačija”, priča nam Marica i objašnjava da je u Evropi, gdje nastupa “totalno neka druga priča. Svaki klub ima podršku vlasti i sponzora, a ne samo reprezentacija. Timski sportovi kao što su košarka, naučiće vas nekom zajedništvu, suživotu, koje će vam biti potrebno i nakon karijere i bavljenja sportom”.\nOsim sportske, Bijeljina, Republika Srpska i BiH su i na svjetskoj mapi kulture.\n“Muzika me ispunjava radošću, srećom i veseljem”, kaže virtouz na harmonici Đorđe Perić iz Bijeljine.\nOvaj jedanaestogodišnji dječak harmoniku svira od svoje pet godine. Nagrade se nižu jedna za drugom. Kao jedini predstavnik BiH na prestižnim međunarodnim takmičenjima okitio se sa više zlatnih medalja u Evropi, a na Svjetskom kupu harmonike u Francuskoj Đorđe je u svojoj kategoriji ostvario plasman među pet najboljih harmonikaša u svijetu.\n“Osvojio sam 116 nagrada ili medalja, te obišao 24 zemlje. Veoma sam srećan, jer neki ljudi nemaju priliku da putuju u bliže zemlje. Uvijek imam lijep doživlja u novoj državi, ali još ljepši kada se vratim u svoj rodni grad”, naglašava mali Đole.\nĐorđe je učenik Osnovne škole “Kornelije Stanković” iz Bijeljine, u klasi profesora i svog oca Slaviše Perića.\n“Ono što je nama značajno da pojedini ljudi prepoznaju rezultate i uspjehe, ali umjetnička muzika kod nas je neadekvatno zastupljena”, ocjenjuje profesor Slaviša Perić.\nBravo za naše sugrađane koji predstavljaju naš grad i državu na najbolji mogući način.


Ukrajinski izvori tvrde da se desio raketni udar na Rusiju - Najnovije Vijesti\nBalistička raketa je navodno pogodila skladište municije u ruskom Belgorodu, sjeverno od ukrajinskog grada Harkova.\nEksplozije koje su u utorak uveče obasjale nebo južno od ruskog grada Belgoroda izazvala je ukrajinska balistička raketa koja je pogodila skladište municije, kažu izvori u Kijevu. Iako nema izvještaja o civilnim žrtvama, četiri ruska vojnika su možda povređena u napadu.\nRIA Novosti negiraju tvrdnju, rekavši da je incident izazvan “ljudskom greškom”.\nVideo snimak eksplozije, praćene sekundarnim eksplozijama, počeo je da kruži uveče, po lokalnom vremenu. Prvi izvještaji su špekulisali da je neko u skladištu pogrešno rukovao municijom, ali ukrajinski mediji su ubrzo objavili da je 19. raketna brigada njihove vojske ispalila taktičku balističku raketu Točka-U na skladište.\nRegionalni komandir Vjačeslav Gladkov rekao je ruskim medijima da se eksplozija dogodila u selu Krasni Oktjabr, oko 20 kilometara od ukrajinske granice.\n„Među mještanima nema povrijeđenih, kao ni štete na zaseoku. Hitne službe su na licu mjesta. Uzrok događaja saznat ćemo kasnije“, rekao je Gladkov u saopštenju. Sekundarne eksplozije su navodno prestale nakon otprilike pola sata.\nČetiri vojnika su povrijeđena kada je „projektil pogodio” vojnu jedinicu u Belgorodskoj oblasti, navodi TASS.\nUdar se desio nakon što je Rusija najavila da će „drastično smanjiti“ svoju vojnu aktivnost na sjeveru Ukrajine, na prilazima Kijevu i Černigovu, kao znak dobre volje za mirovne pregovore sa Kijevom. Delegacije obje strane sastale su se ranije u utorak u Istanbulu u Turskoj i iznijele svoje parametre za pregovore.\nU međuvremenu, ruski ministar odbrane Sergej Šojgu rekao je novinarima da je primarni cilj vojne operacije postignut i da će se ona sada fokusirati na „oslobođenje Donbasa“, misleći na dva otcjepljena regiona koje je Moskva priznala kao nezavisne države.\nMoskva je poslala trupe u Ukrajinu krajem februara, nakon sedmogodišnjeg sukoba zbog neuspjeha Kijeva da primjeni uslove sporazuma iz Minska i okonča sukob sa otcjepljenim regionima Donjeck i Lugansk.\nPropaganda dostiže vrijednosti, da se Gobels vrti u grobu kao na vrtješci… Moja zemlja je danas objavila u više MSM, da i Lavrov širi propagandu… A čovijek iznosi činjenice, podkrepljene sa dokazima. Sad znamo šta se je desilo sa porodilištem, miniranim gledalištem u Mariopulu, a onaj twit, kako Ukrajinska PVO… Pročitaj više »\nCekamo bombe na moskvu i petersburg.\nNe bih se niti čudio da im je napadnuto ovo skladište kako idu mlitavo u operaciju od prvog dana. Šalje ročnike, jer je mislio da će ga Ukri dočekati cvijećem. Putko bi htio biti i je.en i pošten, pa ide u invaziju, ali da se ne zamjeri toliko Zapadu i… Pročitaj više »\nE da je bar, a sami kažu da je ukrajinska PVO,avijacija i raketni sistemi uništen. Nego se braća Rusi išli zagrijat votkom i roštiljat meso što su opljačkali a zaboraviše na magacine sa raketama,granatama i gorivom\nGranice bi morale biti zaštičene s PVO, velike formacije (poput ovog skladišta), pogotovo tako blizu ratišta, bi morale biti zaštićene s PVO… U istinitost objave neću ulaziti!\nPrije će biti riječ o nestručnom rukovanju jer koliko se zna nema Ukrajinskih raketnih snaga na 120 km od Ruske granice a toliki je stvarni domet projektila Tochka U NATO oznake Scarab SS6.


Европа угља, челика и крви | Јадовно 1941.\nEvropa uglja, čelika i krvi\nIzgleda da su Sirijci i Iračani bili neophodni da bi prosečan Evropljanin video gde živi\nCeo Stari kontinent plakao je pred jezivom fotografijom mrtvog Sirijca, petogodišnjeg Ajlana Kurdija, snimljenoj na turskoj plaži nedaleko od Bodruma, a samo desetak dana kasnije ista ta Evropa pendrečila je njegove najbliže rođake, na granici Mađarske, ne dozvoljavajući im da uđu u izabranu, bogomdanu oblast zvanu Evropska unija. Britanski političar, Piter Baklič, veli da je mali Ajlan mrtav zato što su njegovi roditelji bili pohlepni za dobrim životom u Evropi.\nŠta smeta toj Evropi, iznikloj iz Šumanove deklaracije o čeliku i uglju? Boja kože ovih jadnika koji beže od rata, bede, krvavog peska, ugljanisanih tela? Možda njihova vera? Pa zar Evropa, ujedinjena, napredna, demokratska… kako već samu sebe zove, u temelje sopstvene dične kuće nije uzidala odredbu o ravnopravnosti vere i nacije, kako god da se zovu jedna i druga? Ali, postoji mogućnost da među izbeglicama iz Sirije, Iraka, Libije ima terorista! Zaista. A ko je stvorio te teroriste, ko je školovao i obučavao njihove lidere, počev od Bin Ladena? Kako isti danas finansiraju svoje pokrete, svoju Islamsku državu? Ko od njih kupuje naftu? Gde im žive porodice?\nNeki ovdašnji analitičari i mediji govore i pišu da je mađarski premijer Orban fašista. Ko je toliko naivan pa veruje da Orban ovo što čini, vodenim topovima i suzavcem, čini iz sopstvene pameti, kontrirajući tamo nekome u Briselu, Berlinu, Beču? Orban je samo izvršilac radova na trasi. Glavni inženjer sedi skoro hiljadu kilometara dalje.\nIsti je slučaj s Hrvatskom, mada je ta zemlja u ovakvim pitanjima specifikum; Hrvatska ima značajna iskustva i velike uspehe u proterivanju ljudi, malo teže joj ide prihvat proteranih. To u olujnim izvedbama nisu uvežbavali.\nČuveni CNN hvali ovih dana Srbiju i Srbe, kažu da smo human narod, blagorodan, susretljiv, spreman da pomogne u nevolji. Divno. A samo pre dvadesetak godina na istom tom planetarnom kanalu, sinonimu za laž i opsenu, bar kad su Srbi u pitanju, bili smo genocidan i fašistički narod.\nTada su ciljevi bili drugi i drugačiji.\nPokazuje li nam Evropa ovih dana surovu istinu da punih 65 godina ni pedalj nije odmakla od Šumanove ideje ujedinjenja zarad uglja i čelika. Nema tu mesta za čoveka. Ugalj i čelik. Novac. Profit.


SJAJNA VEST ZA POLJOPRIVREDNIKE: Dve namirnice koje donose dobar profit | Happy BSC portal\nProizvodnja lešnika, rukole, kukuruza i šecerne repe donose najvecu zaradu proizvodacima, rezultati su studije "Gde je profit u poljoprivredi?". Izracunali su troškove i mogucu zaradu za 38 najvažnijih biljnih kultura. Koliko su teorija i praksa bliske i postoji li zlatna formula za siguran profit?\nStrucnjaci kažu da poljoprivrednici moraju da odustanu od obrazca "tako je radio moj deda", da redovno prate otkupne cene i od njih oduzimaju troškove mehanizacije, radne snage, obrade zemljišta, repromaterijala\n- Najrentabinija je proizvodnja povrca i voca. Plastenicka proizvodnja zahteva malo u pocetku ulaganja od 12.000 do 15.000 evra, medutim pri dobrim agrotehnickim merama može da se isplati za godinu dana - kaže Jelena Drobnjak, jedan od autora "Gde je profit u poljoprivredi?".\nNa jednom hektaru pod rukolom može da se zaradi cak tri miliona i 300 hiljada dinara. Ipak, poljoprivrednici treba da imaju u vidu da tržište još nije razvijeno, da se rukola prodaje dobro, ali samo u bogatijim gradskim sredinama.\nSlede paštrnak, zelena salata, peršun, endevija od kojih može da se prihoduje oko milion i sto hiljada dinara\n- Što se tice voca, na prvom mestu su naravno orah i lešnik iz razloga što je velika tržišna tražnja, nema ga dovoljno, uvozimo ga. Najmanja su ulaganja, a najveca je dobit - kaže Jelena Drobnjak.\nMinistar Branislav Nedimovic savetuje poljoprivrednicima da zasade višnju i lešnik.\n- Na svetskom tržištu svega pet posto ima lešnika u odnosu kolike su potrebe danas. Što se tice drugih vrsta, ova 2020. bice dobra za suncokret. Ministarstvo ce ove godine prvi put izaci sa analizom cena, što ce biti u narednim danima - rekao je Nedimovic.\nKo ima vremena da ceka nekoliko godina do punog roda, sa jednog hektara pod orahom može da zaradi oko milion i milion i 80 hiljada dinara, od lešnika oko 700 hiljada dinara. Sledi malina sa zaradom od oko pola miliona dinara.\nPoznavaoci kažu da ce otkupna cena crvenog zlata ove godine biti rekordno visoka.\nDa li iz realne racunice utemeljene u praksi ili možda iz želje da izbegnu urok, tek, kalkulacija poljoprivrednika nije toliko optimisticna.\n- Što se tice masovnog vocarstva najviše se isplati breskva. U poslednje vreme ljudi su poceli da se bave borovnicom, lešnikom, to je sve nešto u povoju. Što bi rekao moj pokojni otac - onaj ko ima toliko para ne znam zašto se bavi vocarstvom, to je muka, nije to lak posao", kaže vocar Živorad Karaklajic iz Brestovika.\nIvan Vukovic iz Nezavisne asocijacija poljoprivrednika Srbije ukazuje da je profit u ratarstvu veoma mali.\n- Ja obradujem 120 hektara, a da bi bili konkurentni sa velikim igracima koji obraduju zemlju mi moramo da uzimamo velike mašine da bi se širili, a mi to kada uzimamo to su obiicno jako veliki krediti, dok mi otplatimo kredite i sve to ne možemo da preživimo - kaže Vukovic.\nNajsigurnija, ali ipak namanja zarada je u ratarstvu. Sa hektara zemljišta, ukoliko se ostvare prosecni prinosi, ubire se kukuruz za 33.000 dinara. Pšenica može da dobaci do 10.000 dinara po hektaru, ozimi i jari jecam donose oko 5.000 dinar


"Jadno i dostojno prezira" (FOTO, VIDEO) | MTELCG\n"Jadno i dostojno prezira" (FOTO, VIDEO)\nFrka zbog serije!\n13.01.2018. | 14:49 > 14:56 0\nManje od nedelju dana deli nas od svetske premijere serije "Američka priča o zločinu: Ubistvo Versaćea", a sada je porodica pokojnog modnog maga oštro kritikovala produkciju.\nPenelope je bomba!\nGlumi u filmu o Gotovini?\nVenčao se Riki Martin\nPorodica Versaće oglasila se saopštenjem u kojem ne štedi "otrovne strelice" na račun produkcije, ali i autorke knjige "Vulgarne usluge" na kojoj je serija zasnovana.\n"Produkcija je seriju zasnovala na knjizi Morin Ort, prepunoj tračeva i nagađanja. Ona od porodice nikada nije dobila nikakve informacije i samim time nema prava da iznosi tvrdnje o Đanijevom privatnom životu. Umesto da se drži istine, napravila je senzacionalističku priču prepunu rekla-kazala kontradiktornosti," navodi porodica Versaće.\n"Mi kao članovi porodice bili smo u najbližoj poziciji iz koje smo mogli da podelimo sa javnošću informacije. Umesto toga, Ortova priznaje da je razgovarala sa raznim ljudima čije su izjave u sukobu sa istinom, ponekad i sa zakonom."\n"Đani Versaće bio je hrabar i iskren čovek, koji se vredno bavio i humanitarnim radom. Od svih mogućih priča iz njegovog života, jadno je i dostojno prezira odabrati iskrivljenu i lažnu priču Morin Ort," zaključuje porodica.\nGlavne uloge u seriji, koja je nedavno imala ekskluzivnu premijeru u Americi a na male ekrane stiže 19. januara, tumače Penelope Kruz, Riki Martin, Edgar Ramirez, Daren Kris i drugi.\nPogledajte fotografije sa premijere!\nEvo i trejlera serije!


Results for «dolazak»:\nRED LETENJA 100%\nNova 2014 Udruženje Pravo Gore 94%\nobeležilo je dolazak 2014 godine sa puno sreće, smeha i zabave.\nCarolija II 93%\nČarolija- takmičenje dece u pevanju i predstava za Novu Godinu odigrala se u Beogradskoj Areni pod pokroviteljstvom uspešnih firmi iz Srbije Pripreme za dolazak najmlađih na Čaroliju i njihova zadivljenost velelepnošću Arene, poznatih ličnosti Minje Subote, Leontine, Ivane- Negativ , Tijane Dapčević i dečijeg hora, omogućeno je koordiniranim i organizovanim delovanjem članova Udruženja.\nRED LETENJA LJETO 2012 70%\nDolazak Arr. Broj leta Flight no:\nPDF ODLOMAK 65%\nPreviše su bile zagledane u velika siva vrata preko puta njih, da bi primetile njihov dolazak.\nIstra`itelji se nadaju da }e njegov dolazak potaknuti istragu i krivi~ni progon krivaca.


osjećam se kao da sam dva puta starija\nVećinu dana se budim i ležem sa bolovima, imam vrtoglavicu, migrene i muti mi se slika pred očima\n11069 pregleda\t1 komentar(a)\nLusi je prije kovida bila aktivna i često se upuštala u avanture, Foto: BBC\nImam 44 godine i sebe vidim kao novinarku, majku, suprugu, planinarku, plivačicu u divljini i avanturistkinju - baš onakvu kakva sam bila pre 16 meseci.\nBBC novinarka iz Škotske Lusi Adams oseća simptome Kovida od marta prošle godinefoto: BBC\nPlašila sam se da neću moći da brinem o deci ili da nađem novi posao, dom i mesto u zajednici - ceo život mi se vrteo oko bolesti.\nNakon što sam pisala za BBC Njuz u Novembru, stotine ljudi mi se obratilo i ponudilo mi pomoć - iz Australije, Francuske, Severne Amerike i Holandije.\nNisam mogla da se pomirim sa tim, pa sam probala različitim metodama - strogim dijetama, potapanjima u hladnu vodu, akupunkturom, homeopatijom i bizarnim dodacima ishrani.\nPrva stvar je joga - instruktorka joge koju poznajem je postala joga terapeut i bila sam joj prva polaznica sa dugotrajnim Kovidom.\nSada znam - ako odmarate i ne krećete se, telo vam atrofira, a to dovodi do drugih problema.\nĆerka se vratila u školu i tako su je podržali - mučila se sa stepenicam i dužinom ostanka u školi, pa su joj omogućili da odmara u kancelariji učitelja.\nPrve nedelje radila sam ukupno četiri sata - iako se čini malo, bilo je zastrašujuće.\nDrugi put nije bilo tako ozbiljno - imala sam sve simptome, ali temperatura nije bila visoka i gubitak daha nije bio toliko naporan.\nMojoj ćerki su se takođe vratili simptomi - bila je bleda i iscrpljena, a vratili su se i „Kovid prsti na nogama", koji su je svrbeli i bili su modri.\nVisok procenat pacijenata sa dugoročnim Kovidom žalio se na moždanu „izmaglicu", stanje u kojem neki od simptoma utiču na sposobnost razmišljanja.\nNekim pacijentima su govorili da je taj simptom plod anksioznosti i da je „sve u njihovim glavama", žalili su se ljudi na društvenim mrežama.\n„Teško mi je da tolerišem to", kaže on.\n„Promašili ste profesiju ako ste doktor kojem je potreban biomarker da bi poverovao da mu pacijent pati i da je njegov problem važan", dodaje Karson.\nOn kaže da je „smešno" razmišljati o telu i glavi kao o dva odvojena dela organizma.\nProfesor ističe da je mozak „organ koji komunicira sa spoljašnjošću i predviđa stvari" i jedini je organ u našem telu koji moće da oseti bol.\nKarson objašnjava da se demencija nije pojavila sa virusom, ali da je Kovid „ubrzao bolest" za nekoliko godina.\nPostavio je hipotezu po kojoj je kod malog broja starijih pacijenata sa akutnom fazom bolesti u nekim slučajevima „delirijum" napredovao i naneo trajnu štetu.\nMogu sebi da priuštim da radim ili da šetam ili da se igram sa decom - ne mogu sve to da uradim istog dana.\nTa pitanja su - šta izaziva bolest, kako postaviti dijagnozu i kako je lečiti.\nkoronaviruskovidNacionalna zdravstvena službaNHS\n19.01. 18:33 h\t51\t33127\n19.01. 18:36 h\t11009\n20.01. 14:31 h\t8376\n20.01. 07:24 h\t8065\n20.01. 07:21 h\t7417\n19.01. 18:33 h\t16\t51\n20.01. 14:31 h\t2


DŽEZERI KOJIMA SE SRBIJA PONOSI! Sinoć smo bili na koncertu QZAM QUARTET-a, proveli se kao nikad, a onda su nam momci otkrili tajnu svog uspeha! (FOTO) | Kultura | Espreso\nDŽEZERI KOJIMA SE SRBIJA PONOSI! Sinoć smo bili na koncertu QZAM QUARTET-a, proveli se kao nikad, a onda su nam momci otkrili tajnu svog uspeha! (FOTO)\nBend je sinoć predstavio numere sa prvog albuma ,,Portrait in Black and White’’ kao i 5 novih kompozicija\nObjavljeno: 22.06.2018. 15:53h\nBeogradski džez bend Qzama Quartet od nastajanja nosi titulu jednog od najoriginalnijih džez bendova u Srbiji i regionu, a sinoć se ovaj sastav vratio na binu letnjeg Bitefartcafea sa svojim autentičnim zvukom.\nBend je predstavio numere sa prvog albuma ,,Portrait in Black and White’’ kao i 5 novih kompozicija koje potpisuju Filip Bulatović, Pera Krstajić kao i Peđa Milutinović koji su ovom prilikom i sa ovim sastavom promovisali ,,svoje originalne stvari’’.\nBend čine najvrsniji muzičari nove generacacije, virtuozan svako za sebe i svi zajedno. Oni pored brojnih zasebnih projekata ipak nalaze vremena da rade na zajedničkom autorskom džez projektu, a to su:\nFilip Bulatović foto: Ivan Mašić\nLuka Ignjatović (saksofon), školovan u Amsterdamu, takođe predvodi još jedan originalan džez projekat: Schime Trio. Ovaj sastav izdao je drugi album ove godine, a svoju izuzetnost imaće prilike da predstavi na dva evropska džez festivala: Moers (Nemačka) i Jazz Marciac (Francuska).\nLuka Ignjatović foto: Ivan Mašić\nU poduhvatu osvajanja evropskih bina pridružuje mu se i Peđa Milutinović (bubnjevi), član Qzame, Schime Tria i Vasil Hadžimanov banda. Jasno je da originalnost naše džez scene ne može proći bez palica ovog vrsnog bubnjara, koji nalazi vremena i da doprinese alternativnoj rok sceni sarađujući sa novim beogradskim bendom Turisti. Pera Krstajić (bas) je ove godine diplomirao na Berklee College of Music a njegov talenat prepoznat je na velikom internacionalnom muzičkom takmičenju “Six String Theory Music Competition’’ gde je pobedio u kategoriji bas gitarista.\nPeđa Milutinović foto: Ivan Mašić\nNa koji način oni tumače muziku i prilike koje se ostvaruju na tom polju razgovarali smo sa svakim ponaosob.\nEspreso: Filipe, vi ste neko koga je džez u srednjoškolskim danima već uzeo potpuno pod svoje. Tada ste već otišli u Nemačku sa omladinskim džez orkestrom, a kasnije i na studije. Tome je prethodilo jedno važno ,,konektovanje’’. Interesuje nas da li je i na koji način vas je Vaše poznanstvo sa nemačkim dirigentom i kompozitorom Peterom Herbolzheimerom ubedilo o značaju mentora na razvojnom putu muzičara? S druge strane, kako se snalazite danas u džungli talenta i kvalitetne muzike –Njujorku? Mislite li da postoji nešto kao univerzalni uspeh u tom gradu, takozvani američki san?\nFilip Bulatović: Peter je moj prvi inostrani mentor i sviranje u Bujazzo orkestru je moje prvo veliko iskustvo. Napredak u orkestru ubedio me je da uz pravu informaciju i mentora mogu znatno da skratim sebi vreme za vežbanje. Mislim da u NY ne postoji nešto kao ostvareni američki san. Bez obzira na trenutni uspeh svi muzičari konstantno rade na sebi i svojim projektima. Ja pre svega imam veru u svoju muziku koju projektujem vežbanjem, i konstantnim radom na instrumentu ali istovremeno i promociji muzike.\nEspreso: Petre, Vi ste prvi Srbin, student prestižnog muzičkog koledža "Berklee" čija se kompozicija našla na zvaničnom Jutjub kanalu ove obrazovne ustanove, zatim snimanja i nastupi sa velikanima muzike - vašim profesorima, a onda i osvajanje internacionalne nagrade za muziku koja ima sve izglede da će Vam otvoriti važna vrata na svetsku scenu. Znamo da je tome prethodilo a potom i usledilo mnogo discipline, posvećenosti i rada. Šta vas je vodilo prilikom ovih izazova i kako se osećate kada se osvrnete na ove\nizuzetne uspehe? Kakva je Vaša dalja vizija?\nPetar Krstajić foto: Ivan Mašić\nPetar Krstajić: Tokom ovih prilika i izazova najviše me je vodila ljubav prema muzici i želja za napredovanjem. Najviše inspiracije sam dobijao gledajući kako moji drugari i studenti oko mene rade i bore se svakodnevno da ostvare svoje ciljeve. Kada pogledam na sve to što mi se izdešavalo tokom studija osećam hiljadu emocija. Bilo je dosta teških momenata i kriza, isto tako mnogo sreće, radosti, ljubavi I ponosa. Moji dalji planovi su da snimim album da muzičarima i drugarima iz amerike. Selim se u Njujork u septembru i planiram da album završim tamo. Malo ću putovati i svirati po Evropi, Aziji I Americi.\nEspreso: Luka, predvodite dva autorska džez projekta. Takođe ste i profesor\nsaksofona na Fakultetu muzičke umetnosti. S obzirom na to da su iza vas 3 albuma ovih projekata, mnogi nastupi po evropskim džez festivalima - koliko često vam dolaze mladi muzičari, vaši studenti, po savet koji se tiče organizacije benda, turneta i praktičnih stvari koje prate muziku?\nQzama Quartet foto: Ivan Mašić\nLuka Ignjatović: Veoma mi je drago što se mlađe kolege interesuju za autorsku džez muziku i što ima sve više i više autorskih džez bendova u Srbiji. Što se tiče praktičnih stvari u vezi organizovanja nastupa, proba i slično najvažnije je strpljenje pošto je to deo posla koji ni jedan muzičar ne voli.\nEspreso: Peđa, imajući u vidu Vaše bogato klupsko iskustvo sa džez bendovima poput VH banda kao i rok benda Turisti, šta je to što pokreće ljude i tera ih da dolaze na Vaše nastupe? Koja je to ključna esencija potrebna za uspeh koncerta kada je publika u pitanju?\nPeđa Milutinović: Ljude pokreće naša ljubav i posvećenost prema muzici, naše emocije i poruke koje im šaljemo. Ljudi vole da čuju pesme, jake ideje i svež zvuk instrumenata i celog benda. Esencija je povezanost i poverenje članova benda na više nivoa, publika to lako prepozna i brzo se prepusti vožnji.\nQzama Quartett foto: Anastasija Asja Zec\nDžez se pojavio kod nas polovinom dvadesetih godina XX veka, najpre u Zagrebu i Ljubljani, a nešto kasnije i u Beogradu. Šta je po vama to što danas razlikuje naš, beogradski džez od onog u ostatku sveta i kako se on tokom godina menjao?\nLUKA IGNJATOVIĆ: Ne verujem da postoji Beogradski džez ali se džez koji se svira u Beogradu definitivno menja od kada su dzez muzicari u ovom gradu počeli da izvode autorski materijal.Taj materijal je sve više pod uticajem savremene improvizovane muzike.\nNažalost, svi znamo da je u našoj zemlji turbo folk još od kraja osamdesetih godina apsolutno najdominantniji žanr muzike. Šta mislite koji je razlog za takav sunovrat naše kulture? Zašto se džez kod nas nije dovoljno afirmisao, šta je to što ga sprečava da stekne širu popularnost u našoj sredini? Na koji način bismo mogli više da ga približimo mladima, šta mislite da je pravi put?\nPEĐA MILUTINOVIĆ: Ljudi kod nas idu linijom manjeg otpora, kako u životu, tako i u odabiru muzičkog pravca koji slušaju. Lako se prepuste onome što im se servira na radiju i televiziji i ne žele da istražuju dalje od toga.\nFali nam dobar džez klub sa kompletnom opremom (klavir, kontrabas, bubanj) kojibarem dva puta mesečno ima koncerte stranih izvodjača, a dva puta nedeljno domaće. Mislim da bi sessioni preko dana po parkovima i trgovima doprinelo da se deca, tinejdžeri i stariji ljudi zainteresuju za džez kao i za muzičare koji to kod nas sviraju. Više medijske pažnje, kao i emisije o džezu kod nas i u svetu.\nQzama Quartett foto: Ivan Mašić\nVeć godina smo svedoci sveopšte seče budžeta za kulturu, domaći džez festivala su bili primorani da se na različite načine dovijaju kako bi realizovali svoj program. Kakav je Vaš sud o organizaciji festivala za ovu vrstu muzike, da li je uopšte moguće pričati o podeli na “velike” i ’’manje’’ festivale u Beogradu, Nišu i Novom Sadu?\nFILIP BULATOVIĆ: Mislim da pre svega postoji ogroman disbalans u našoj zemlji kada su u pitanju ulaganja u umetničku muziku u odnosu na šund. U umetnost pogotovo jazz se ne ulaže gotovo ništa a šund je samoodrživ i samo raste. Samim tim se više promoviše i gradi sve veću publiku dok je džez publike sve manje. Kada su u pitanju raspodele verujem da bi one trebalo da budu po procentima jednake bez obzira na velicinu festivala, tako da priliku da cuju jazz dobije publika sirom srbije a ne samo u vecim gradovima. Za početak svaka finansijska pomoć za pdržavanje ovakvog festivala je\nNišvil džez festival uskoro planira da otvori prvi džez muzej u Srbiji u niškoj Tvrđavi, u prostoru starog turskog Hamama. U toku su pripreme oko uređenja prostora i nabavke eksponata. Ko po Vama zaslužuje najznačajnije mesto u tom muzeju i ko su, generalno, Vaši muzički idoli kada je srpska džez scena u pitanju?\nPETAR KRSTAJIĆ: Jako mi je drago pre svega što je neku preduzeo tu inicijativu da otvori takav muzej. Najiskrenije mislim da svi muzičari koji su odlučili da se bave jazzom i koji su bili u tome 100% zaslužuju mesto u muzeju, takav život je veliki izazov. Ako moram da izdvojim neke muzičare rekao bih Duško Gojković, Stjepko Gut, Miša Blam, Vojin Draškoci i tako dalje, ima ih dosta.\nS obzirom da svi živite na različitim krajevima sveta, zanima nas kako Qzama sastav vežba tokom godine? Da li je moguće izvoditi probe preko skajpa?\nFILIP BULATOVIĆ: Nažalost ne pravimo probe preko skajpa. Napredujemo kao bend tako što tokom godine svi radimo nezavisno na sebi, instrumentima i pišemo nove numere. Kada dobijemo priliku da se sretnemo, dolazimo na probe sa već spremnim numerama. To znatno skraćuje vreme proba. Na žalost nemamo priliku da jamovanjem stvaramo nove numere i aranžmane kao što smo to radili ranije, ali za ovu priliku smo uspeli da to uradimo sa dve numere.\nJe li istina, ono što kažu, da ljubav prema džezu dolazi sa godinama?\nLUKA IGNJATOVIĆ: U džez muziku sam se zaljubio u muzičkoj školi Stanković kada sam imao 14 godina tako u mom slučaju to nije istina. Verujem da je džez muzika nešto što privlači ljude koji imaju istančan osećaj za estetiku, što znaci da definitivno ne privlači široke narodne mase.\nKo je najveći rokenrol pesnik na ovim prostorima, po Vama?\nPEĐA MILUTINOVIĆ: Boris Mladenović Bomla - Jarboli\nOpišite Vašu muziku u tri reči?\nPETAR KRSTAJIĆ: Svoju muziku bih opisao kao melodičnu, ritmičnu i pokretljivu.\nkulturaIntervjuMuzikaDžez bendBendFilip BulatovićPera KrstajićPeđa Milutinović


U Njujork svake godine dolaze milioni ljudi, a grad čuva podatke o mnogima od njih. Njujorško Odeljenje za dosijee i informacije ima sve – od video snimaka, preko fotokopija pasoša ili prijava boravišta, do fotografija mafijaških ubistava i umrlica poznatih ličnosti. Šta je sve zabeleženo u čuvaru istorije Njujorka?\nPoslovne prilike, lepota, gužva i ritam Njujorka privlače milione ljudi širom sveta. Taj unutrašnji život grada dokumentuje se u Odeljenju za dosijee i informacije – koje drugi gradovi u Amerci nemaju.\nUnutar ovog džinovskog sefa mogu se pronaći tragovi početka života u Njujorku. Među njima i potvrde o državljanstvu, koje su dobijali ljudi različitih nacionalnosti i rasa. Bilo je i izuzetaka.\n„Neki Jevreji koji su se prijavili su bili odbijeni i rečeno im je da mogu da se žale na tu odluku. Žalili su se i u tom procesu otišli čak do Amsterdama. I onda direktori Holandske zapadno indijske trgovačke kompanije rekli da bi Jevrejima trebalo dozvoliti da budu državljani ako su došli da trguju", kaže menadžer Odeljenja Majkl Lorencini.\nOvo odeljenje je osnovano pre 40 godina i ispostavilo se da je jedinstveno u Americi. U ovoj mračnoj komori digitalizovano je više od pet miliona fotografija koje su nastale pre nego što su se pojavile Gugl mape. Gradski sekretarijat za finansije je, recimo, fotografisao svu imovinu na koju treba platiti porez.\nMeđu fotografijama su i one na kojoj se nekadašnji gradonaelnik Ed Koč vozi metroom i stan Endija Vorhola. Takođe i najveća kolekcija fotografija mesta zločina u Njujorku.\n“Najčudnija stvar koju sam morao da fotografišem je kofer koji je bio dokazni materijal tokom suđenja članovima mafije 20-ih godina. U koferu su bili krvavi čaršavi kojima su obmotavani leševi“, priča fotorgraf Odeljenja Met Majnor.\nZa Keneta Koba, koji radi na dosijeima, pisani tragovi o zločinima nisu samo obični papiri, već priče o porodičnim tragedijama, drami i istoriji.\nU arhivu se čuvaju i prepiske gradonačelnika, potvrde o rođenju, poslovna dokumenta, slučajevi nestalih posle napada 11. septembra, a postoje i fascikle čudnog naziva „tela u tranzitu“. Reč je o arhivi Sekretarijata za zdravstvo staroj 160 godina u kojoj se prati transport tela stradalih tokom Građanskog rata, kako bi se suzbilo širenje bolesti u gradu. Ovaj arhiv može da posvedoči o Njujorku više od bilo kog njegovog stanovnika.\n150 godina od atentata na Linkolna\n“24. april 1865. Ime preminulog Linkoln, Abraham. Starost, 56 godina i dva meseca. Mesto smrti – Vašington, Distrikt Kolumbija. Kao razlog smrti se navodi bolest, ali je zapravo reč o smrtonosnoj rani od vatrenog oružja. I nije bilo bitno da li je neko bio vojnik ili predsednik, ime im je bilo zapisano u ovoj knjizi“, čita Kob.\nOdeljenje za dosijee i informacije je otvoreno za javnost i svi mogu da dođu i da se uvere koliko se Njujork menjao kroz vreme. U arhivu kažu da su promene male, jer su ljudi isti.\nNevakcinisanoj deci u Njujorku zabranjen pristup javnim mestima\nJelka ispred Rokfeler centra dobija drugi život posle praznika


PAŠINIJANU OPROŠTEN PORAZ U KARABAHU: Premijer ostaje na vlasti u Jerevanu | Novosti.rs\nPosle prebrojavanja glasova na 2.008 izbornih mesta, Građanski dogovor je dobio 53,92 odsto glasova i samostalno može da sastavi vladu. Koalicija "Jermenija", na čijem je čelu bio bivši predsednik Robert Kočerjan, dobila je 21,04 odsto glasova. Kočerjan je već izjavio da izbori nisu bili pošteni i da je njegova partija pokradena. Na trećem mestu je koalicija "Imam čast", bivšeg predsednika Serža Sargasjana, koja je osvojila 5,23 odsto glasova. Partija Cvetajuća Jermenija, s poznatim biznismenom Gagikom Carukjanom na čelu, dobila je 3,96 odsto glasova.\nNa izborima su učestvovale četiri koalicije i 21 partija. Uoči izbora opozicione partije su kritikovale Pašinijana da je glavni krivac za vojni poraz u Nagornom Karabahu jer vojska nije bila spremna za rat. Takođe su ga optuživali da su lagali narod o stanju na frontu.\nNa drugoj strani, Pašinijan je napadao bivše predsednike Jermenije da su ogrezli u korupciju i lopovluku. Izborni rezultati pokazuju da Pašinijan ipak zasad ima više pristalica i bez obzira na to što su Jermeni izgubili veliki deo teritorije Nagornog Karabaha koje su osvojili u ratovim posle raspada SSSR. Neosporno je da je Azerbejdžan zadnjih deset godina uložio veliki novac u kupovinu najsavremenijeg oružja, a osim toga na svojoj strani je imao i tursku armiju.\nPosle poraza u ratu sa Azerbejdžanom i potpisivanja dogovora o miru, rejting Nikole Pašinijana je u Jermeniji dosta pao. Uz to, u Jerevanu su održavane velike demonstracije i njega su zapravo prisilili da se održe vanredni izbori. Mnogi su prognozirali da će njegova partija na ovim izborima izgubiti većinu, ali rezultati govore da mu je veći deo Jermena oprostio poraz protiv Azerbejdžana.\nKada su rezultati objavljeni i kada je postalo jasno da je Građanski dogovor trijumfovao, Nikola Pašinijan se zahvalio predsedniku i premijeru Rusije Vladimiru Putinu i Mihailu Mišustinu zbog podrške jermenskom narodu.\nNIŠTA OD BLISTAVE PERSPEKTIVE\nOČIGLEDNO razočaran što mu Zapad osim verbalne nije pružio materijalnu i vojnu pomoć, Nikola Pašinijan posle izborne pobede nije govorio o "blistavoj perspektivi zemlje" i planovima da se Jermenija više veže za Zapad, odnosno i pre svega za Ameriku koja ima u Jerevanu jednu od najvećih ambasada u svetu, u kojoj radi oko 2.000 ljudi.\nJermenija Jerevan Nikola Pašinijan izbori u Jermeniji stranka Građanski dogovor


At or with me : Jose Saramago, Da li je došlo vreme za povratak autoru?\nJose Saramago, Da li je došlo vreme za povratak autoru?\nIzmeđu sveznajućeg Pripovedača i unutrašnjeg monologa\nOd kada je sveta i veka, svaki put kada se postavi pitanje o muškarčevom briljantnom uspehu i potpunom porazu, nađe se neko da izgovori iritirajuću frazu koja je neprekidnim korišćenjem postala klasična maksima – cherchez la femme 1. Ovo znači da kakav god je, muškarac je ništa bez žene, Žene. Posmatrano iz ove povlašćene perspektive, pokazuje se da je muškarac, ostavljen samom sebi, u stvari slika najsavršenije nevinosti. Napraviću kratku digresiju: ne mogu da se setim da sam ikada čuo analognu frazu kada je u pitanju ženina pobeda ili poraz. Niko nikada ne kaže: cherchez l’homme. Značenje ove činjenice, verovatno, govori u prilog tome da žene uvek bolje nego muškarci uspevaju da kontrolišu sopstveni trijumf, ali i da ližu svoje rane same, rane tela i duš koje im život zadaje sa svih strana. Kraj digresije. Nastavljam.\nDakle, umesto da posmatram ono što mi promiče pred očima, i umesto da tražim svoj mali put (samo moj) kroz šumu onog što nam je dato da uočimo i opišemo, ja sam uvek imao potrebu da tražim ono što je uzvodno, najradije na samom izvorištu. U komparativnoj književnosti sam našao širok raspon tema, npr. odnos književnosti i identiteta, strani i domaći uticaji; književni žanrovi, jezik i kultura; književnost i druge forme kulturnog izražavanja; regionalna istraživanja; metode i paradigme komparativne književnosti i promene u kulturi. Veoma retko sam nailazio na reč autor, što mi je čudno. Onda sam sebi rekao: „Hajde da im (vama) govorim šta čuveni, ili malo poznati autori, koji čine književnost, rade. Možda ja mogu da kažem nešto o tome šta autor jeste.“ Pa, evo me.\nSam sa temom, strogo govoreći, sam sa sobom.\nMoram početi objašnjenjem koje smatram važnim. Koliko god daleko idu moje svesne intencije – a verujem da drugih nema – pitanje postavljeno na početku moje kratke prezentacije nije nužno i polemično, niti je to bila namera. Prvo, nije nužno jer uzima u razmatranje, bez ikakve prethodne retoričke razrade, moje lične skrupule i nedoumice u vezi sa pravim identitetom mog pripovedačkog glasa, glasa koji, u knjigama koje sam napisao, izražava ono što ja, konačno i bezuslovno, verujem da je jednostavno mišljenj autora koji je ja, osobe koja sam ja, moje lično mišljenje ili, nažalost, mišljenja mnogih drugih od kojih sam pozajmljivao da bih zadovoljio svoje pripovedačke potrebe. Ono nije polemično, iako u svojoj formulaciji sadrži implicitno prepoznavanje manje ili više vidljive koncepcijske slabosti, jer ne namerava da koristi diverzantske strategije odvlačenja pažnje kako bi se izbegli problemi koji se tiču predmeta, što bi bilo u skladu sa starim dobrim manevrom prebacivanja rasprave na pogodnije polje.\nU stvari, ako nudim ovu alternativu – koja suočava malo objašnjene tehnike i savremene upotrebe „unutrašnjeg monologa“, s jedne strane, i mnogo jednostavniju tehniku „sveznajućeg pripovedača“ korišćenu od samih početka pripovedanja, s druge – to je zato što verujem, posle svega, da svaki narativni postupak, bilo da je već osmišljen ili da će to tek biti, uvek ima jedan cilj: svaki od njih posebno i svi zajedno konstituišu medijum istraživanja i izražavanja onog što teži ka univerzalnosti. Treba dodati da ovi postupci nisu ništa drugo do oruđa koja autor koristi, u delovima, ili na kompleksnije načine, da bi izrazio svoje (lično) mišljenje. Ne moram da naglašavam da kada kažem „mišljenje“, u to uključujem i impresije, opažaje, emocije, snove, „vizije“ spoljašnjeg i unutrašnjeg sveta bez kojih bi ono što ja nazivam „mišljenjem“ postalo, bar iz moje perspektive, neupotrebljivo.\nAutentični „sveznajući pripovedač“ ponaša se, po mom mišljenju, kao bog koji nije zadovoljen samo onim što se desilo i što je u procesu dešavanja – od prvog događaja, od prvog opažaja, od prve ideje, on ili ona zna bliske i daleke posledice, vremenske i prostorne, koje će ovaj događaj, opažaj, ideja, imati. On ili ona mora organizovati svoje pripovedanje kao, ako dozvolite poređenje, vozač četvoroprega koji mora ne samo da drži uzde i da motri na ponašanje konja da bi poboljšao vožnju, već mora da pazi i na potencijalne neravnine na putu, i na maršrutu koju treba da sledi, kao i na znake instrukcija koji mu se prenose mehanizmom krhkijim nego što se čini. Nije potrebno reći da ovaj mehanizam izveštavanja nikad nije stabilan, nikad strogo linearan. U svakom momentu ima potencijal da se preokrene u nešto drugo. Svako, ko to želi, može ulepšavati stvari po sopstvenom ukusu, ali činjenica je da se u globalu, ono što mi, koji pišemo, radimo, može svesti na dve reči: Pričanje Priče. Takođe se može reći, kao što je to već rečeno, da su romanopisci, dramski pisci, čak i pesnici, ovde da ispričaju priču onih koji nisu niti će biti pesnici, dramski pisci, romanopisci.\nAko pretpostavimo da je ovo tačno, ko sam ja da to odbijam? Osim toga, nalazim izvesnu dozu intelektualne taštine u ovom pozivu. Idući malo dalje, ono što ja zaista verujem da romanopisci, dramski pisci i pesnici govore nije naravno samo njihova priča, što nipošto ne znači isto što i iskaz da su oni odlučili da jednog dana jednostvano (pre)okrenu pisce da nam svesno i sa obaveznom neskromnošću pričaju o svojim malim životima.\nPo mom mišljenju, svaka reč, u sebi, nosi priču. Reči koje izgovaramo od momenta kada ustanemo iz kreveta do momenta kada ponovo odlazimo na spavanje, kao i reči iz snova ili one koje pokušavaju da opišu snove – zajedno sačinjavaju priču koja je istovremeno racionalna i luda, koherentna i fragmentarna, i može biti napisana ili ne, jer, čak i kada ne pišemo, mi živimo kao ličnosti, da, živimo kao ličnosti priče koja jesmo. Podsetimo se da autor priča priču sa dvostrukom intencijom, koja je povremeno uočljiva, a povremeno skrivena: jasna i transparentna, na prvom mestu, jer je neophodno da ispričana priča bude prepoznata po sebi na svakom stupnju od strane čitaoca; takođe, ona mora biti skrivena iza familijarnosti onog što zovemo osećanje dobrog i zla umesto da je uperena pažnja na sporedne efekte koje ovo skrivanje može evocirati. Podsetimo se još i toga da je pripovedač, u svakom slučaju, istovremeno i čarobnjak, čarobnjak uporan i nevoljan za samoopravdavanje, koji nema drugog opravdanja osim svoje genijalnosti zadobijene slučajnim dodirom kosmičke milosti. On ili ona uvek kazuju iste priče, sa potpunom svešću da nisu ništa više do struna reči, ukinuta u nestabilnoj i krhkoj ravnoteži, koja uvek treperi iznad besmisla koji nadire, bilo oslobađajući od svake strukture ili je zadržavajući, kao zlokobni duh koji se uvek muva iza ugla, kao haos koji neprekidno preti svim našim konvencijama, i kao rešenje koje se uvek graniči sa samoukidanjem.\nBilo kako bilo, ne smemo zaboraviti da kao što ne postoji apsolutna istina, tako ne postoje ni apsolutne laži. Ako svaka istina nužno u sebi nosi nešto lažno, tako nijedna laž nije toliko lažna da u sebi ne sadrži ni trunku istine. Svaka laž će tako sadržati u sebi dve vrste istine: jednu o sopstvenoj kontradiktornosti („Ako sam ja lažov i to kažem, znači da govorim istinu.“) i drugu, koju laž obelodanjuje, dobrovoljno ili ne, ne obazirući se da li ova istina, kada se preokrene, čini deo laži li ne. Kao kod zupčanika, svaka od ove dve suprotne sile uzastopno pokreće onu drugu, koju negira. Ne znam ni za jedan drugi primer neprekidnog pokretanja. Bilo projektujući pojavljivanje istine ili iskrivljujući istinu pojavljivanja, mi idemo kroz život pričajući priče. Kakogod. I ovde stižem do ključne tačke izlaganja: priča koja bi trebalo da bude od najvećeg značaja za čitaoca, ona koju se on (ili ona) sprema da čita, suprotno onom što materijalni dokazi teksta sugerišu, ne bi trebalo\nda bude ona koja se čini da je naracijom ponuđena.\nKako je ovo moguće? Šta ja pod ovim podrazumevam? Nastaviću svoje objašnjenje. Knjiga nije sačinjena samo od likova, događaja, zadataka, iznenađenja, stilskih efekata – akrobatskih demonstracija veštine. Knjiga je, iznad svega, što se može naći i identifikovati kao pisac, sama svoj autor. Pitam se šta podstiče čitaoca da čita ako to nije utajena nada da će u knjizi otkriti nešto, nevidljivu i sveprisutnu ličnost – autora. Ova nada je nezavisna od priče koja će biti ispričana, koju čitalac obično očekuje s evociranim poštovanjem. Kako ja to razumem, roman je skrivanje koje u isto vreme i otkriva lice pisca. To, naravno, ne znači da čitalac treba da se ponaša kao detektiv ili kao geolog koji traga za tajnim znacima ili prodire u podzemne slojeve, na čijem će se dnu, kao osumnjičeni ili kao žrtva, ili fosil, pronaći skriveni autor. Čak naprotiv: autor je u knjizi, on je knjiga, čak i kada ona ne uspeva da ga obuhvati celog. Kada je Gistav Flober izjavljivao da je on madam Bovari, to nije bilo samo sa namerom da šokira društvo svog vremena. Čini mi se da je on, u stvari, samo gurnuo vrata koja su oduvek bila odškrinuta. Bez ikakvog nepoštovanja prema autoru Buvarda i Pécucheta, moguće je tvrditi da ova izjava nije šokantna u svojem ekscesu, već u njegovom nedostatku: Floberu nije bilo važno da naglašava da je on, takođe, i Emin muž i ljubavnici, da je kuća i ulica, grad i njegovi stanovnici, svih starosnih doba i životnih okolnosti, da duh, meso i krv svega mora da u svojoj celovitosti prođe kroz samo jednu individuu, kroz njega samog. Ema Bovari je Gistav Flober jer bez njega ona ne bi bila ništa, ne bi ni postojala. Ako mi dozvolite, dodaću, pozivajući se na pisca Sentimentalnog vaspitanja, da sam ja, iako retko postoje ovakvi karakteri, Blimunda i Baltazar u Memorial do Convento (Balthasar and Blimunda), i ne samo da sam Isus i\nMarija Magdalena, ili Josif i Marija u O Evangelho segundo Jesus Cristo (The Gospel According\nto Jesus Christ), već sam i bog i đavo, koji su, takođe, tamo prisutni.\nMi uvek i bezuslovno pričamo svoju priču, ne priču svog života, našu takozvanu biografiju, već jednu drugu, koju nam je teško da ispričamo koristeći svoja lična imena, ne zato što to nam to donosi previše stida ili preteranog ponosa, već zato što je ono što je veliko u ljudskom biću preveliko da bi se rečima moglo iskazati, čak i hiljadama reči, i zato što je ono što nas čini malim i osrednjim toliko obično i banalno da ne možemo naći ništa novo što bi izazvalo reakciju u tako uglađenom ili tako malom biću kao što je to čitalac. Izgleda da su to razlozi zbog kojih mnogi pravi pisci, među koje verujem da mogu uključiti i sebe, ne vole priču koju žive ili koje su živeli, već priču iz svog sećanja,\nsa svom njenom egzaktnošću, sa svim njenim slabostima, sa lažima koje su u isto vreme istine, i sa istinama koje ih ne štite od toga da postanu laž. Ovo je jedina priča koju možemo iskreno ispričati jer u stvarnosti ne znamo nijednu drugu.\nDakle, šta da radimo? Da li zaista treba da se vratimo autoru? Po mom mišljenju da, ali ne autoru po sebi, kakvog ga danas vidimo – otuđenog od njegovog društvenog i moralnog bića. Bojim se da će reči koje se spremam da kažem zvučati staromodno. Ono što ja ovde nudim je vrsta kompromisa, nadahnuto vraćanje konkretnoj figuri čoveka ili žene koja stoji iza svake knjige, bez koje bi svaki konkretni pojedinačni tekst jednostavno prestao da postoji. Taj čovek i ta žena me interesuju više od svega, ne da bi mi ispričali kako su uspeli da napišu svoja velika ili mala dela, jer u većini slučajeva ni oni sami neće znati odgovor, niti da bi uvećali moje znanje ili da bi me vodili svojim lekcijama, jer skoro nikad nisu oni koje treba pratiti, već jednostavno da bi mi rekli ko su oni u društvu u kojem smo svi mi. Ono što tražim je da oni budu tu svakog dana, vidljivi, iznad svega čujnog, kao građani sadašnjice, koja je naša, čak i ako kao pisci smatraju da rade za budućnost.\nProblem, ako uopšte postoji i ako nije samo zakasneli i neprimećivani produkt moje imaginacije, neće biti nađen u nedokazanoj smrti od socijalne, političke ili ideološke koncepcije koja, u određeno vreme i sa estetskim rezultatima različitim koliko i namere iz kojih su potekli, vodi književnost ka onom što se apologetski naziva posvećenost. Problem je, ako želite da ga postavim bez okolišanja, u tome što, u suštini, pisac danas odbija bilo koji vid predavanja, osim onog što oni nazivaju, ako su dovoljno slobodni da priznaju, ličnim i isključivim predavanjem sopstvenom radu. Usudio bih se da tvrdim da mnogi teorijski okviri danas, bez obzira na njihovu eleganciju i uvide, završavaju, čak\ni kada to nije njihova implicitna ili eksplicitna vizura, obezbeđujući intelektualni eskapizam, različite načine za skrivanje pred našim rođenim očima, lošu veru i potpunu obolelost grupe ljudi. Mi, pisci, koji smo dugo vremena prihvatali da su oni simboli čovečnosti, sada afirmišemo nezamenljivu tamu kreativnog čina, opskurnost rezignacije i odbijanje građanske dužnosti. I predlažem da se autoru nakon njegove smrti sudi na osnovu onog što je uradio. Ali dok je on još uvek ovde i sada, živ, dozvolite mi da vam kažem da imamo pravo da mu sudimo na osnovu onog što jeste.\n(S engleskog prevela Olivera Miok)\nFraza iz Molijerovog „Građanina plemića“, ima slično značenje kao naša izreka „Šta je tražio, to\nОзнаке: José Saramago, teorija književnosti


Doktor je vikao i ZAHTEVAO DA ĆUTI tokom porođaja: "Usred kontrakcije mi je rekao OVO i mislim da više neću imati dece" - Žena.rs\nMama troje dece otkrila je kako je doktor usred porođaja vikao na nju i zahtevao da bude tiha. Njena ispovest izazvala je burne reakcije.\nPiše: I.K. 21.06.2022. 06:55\nJasmin Svicer Foto: TikTok / screenshot\nJasmin Svicer, majka tri ćerke, podelila je svoju bolnu ispovest sa porođaja na TikTok-u. Ova mlada mama, koja ima tek 20 godina, otkrila je da je njen doktor vikao na nju dok je rađala svoju najmlađu ćerku, prenosi The Sun.\nJasmin je objasnila da je veći deo porođaja ostala kod kuće i da je otišla u bolnicu samo sat vremena pre nego što se njena ćerka rodila, a baš tada su počele nevolje.\nMama je prvo tražila vodu, jer je bilo važno da se hidrira tokom porođaja, nije je dobila pola sata i još uvek nije bila priključena na infuziju. Dve medicinske sestre su tada došle da je obiđu, ali ona veruje da je jedna od njih nova jer joj je druga u tom momentu objašnjavala kako da proveri koliko je Jasmin otvorena.\nKada je doktor ušao da pomogne pri porođaju, ona je gurala, i kao što bi to učinila svaka žena, pravila je zvukove tokom trudova i guranja.\n- Usred moje kontrakcije, doktor kaže: ’Moraćeš da budeš tiha da bih mogao da čujem’ - otkrila je.\n„Bilo je tako nepristojno, sa ovim doktorom sam prošla dosta toga tokom svojih trudnoća i nije imao najbolje manire".\nIako je Jasmin rekla da ne želi više dece, istakla je da ako se to desi, da ne bi želela da ide u bolnicu na porođaj nakon svih svojih muka.\nUz snimak je napisala: „Mislim da sam završila sa decom, ali ako bih imala više, volela bih da probam porođaj kod kuće sa babicom i dulom koju biram i kojoj verujem".\nVideo je od tada postao viralan sa preko 200 hiljada pregleda i mnogi su rekli da bi trebalo da se žali.\nJedan je napisao: „Napisao bih pismo bolnici. Tako nekulturno i bezosećajno! Naročito u tako ranjivom trenutku za vas.”, „Bože, ti bukvalno guraš ljudsko biće iz sebe, oni nemaju pravo da se tako ponašaju“, prokomentarisao je drugi.\nporođaj ispovest majke


Sud BiH odredio pritvor za Božovića, čeka se ekstradikciona molba iz Crne Gore\nZgrada Suda i Tužilaštva Bosne i Hercegovine\nSud Bosne i Hercegovine (BiH) donio je, u ponedjeljak 19. jula, rješenje o određivanju mjera pritvora Milošu Božoviću sa Cetinja, koji je uhapšen u Banjoj Luci 17. jula po međunarodnoj potjernici, saopšteno je iz Suda BiH.\nPritvor po ovom rješenju, može trajati najduže 18 dana od dana hapšenja, odnosno do 4. avgusta ili do nove odluke Suda.\nCrna Gora je dužna da u tom periodu dostavi ekstradicionu molbu, budući da je Božović tražio dalje sprovođenje ekstradicionog postupka, odnosno nije pristao na pojednostavljeno izručenje.\nMiloš Božović uhapšen je u Banjaluci po međunarodnoj potjernici zbog sumnje da je počinio teško ubistvo.\nU Banjaluci uhapšeno još dvoje inspektora zbog pomaganja bjeguncu iz Crne Gore\nBožović se dovodi u vezu sa takozvanim škaljarskim klanom.\nPrema podacima MUP-a Crne Gore, on je jedan od optuženih za podstrekavanje na ubistvo Nikšićanina Ranka Vuletića 2019. godine. Od tada se nalazio u bjekstvu, te je za njim raspisana interpolova potjernica.\nŠkaljarski klan je jedan od dva kotorska klana koja su u sukobu od od 2014. godine kada je u Valensiji u Španiji nestalo nekoliko stotina kilograma kokaina, što je tadašnji jedinstveni kotorski mafijaški klan podijelilo na dva, “škaljarski” i “kavački”.\nSukob Specijalnog tužilaštva i Vlade Crne Gore zbog 'kavačkog' klana\nU Banjoj Luci su uhapšeni su i policijski službenici Mladen Milovanović, Predrag Vatreš i Gorana Rečević zbog sumnje da su počinili krivično djelo pomoć učiniocu poslije izvršenog krivičnog djela.\nOkružno javno tužilaštvo Banjaluka predložilo je banjalučkom Osnovnom sudu određivanje pritvora za Milovanovića zbog sumnje da je počinio krivično djelo pomoć učiniocu poslije izvršenog krivičnog djela.


Protestom solidarnost sa stanarima Depresije - Novi Sad\nProtestom solidarnost sa stanarima Depresije\n09:08:00 11.08.2015, Komentara: 0\nNovi Sad - Protestni skup "Solidarnost sa stanarima Depresije", koji se ovih dana prinudno iseljavaju iz svojih domova i bukvalno ostaju na ulici, biće održan na Trgu slobode, u petak 14. avgusta u 14 sati.\nSkup organizuju novosadske nevladine organizacije i inicijativa građana, s ciljem da se apeluje na gradsku vlast da, u skladu sa svojim obećanjima, napokon pronađe rešenje za ove ljude čija je egzistencija ugrožena.\nVukašin Despotović od 3. avgusta, kada su ga iselili iz barake u kojoj je živeo 40 godina, dane provodi u dvorištu, a za prenoćište se snalazi.\n"Idem po komšiluku, neko mi da da se istuširam, kod nekoga prenoćim. Ne mogu se žaliti na komšije, ponude mi. Nikada mi nije bilo dozvoljeno, ni meni ni supruzi, da konkurišemo za neki stan, govorili su da smo u barakama i da će to biti rešeno, a sad svi beže. Iselili su me na osnovu nekog rešenja koje ja nisam video, presude neke koju ja nisam dobio. Dobio sam samo rešenje sudskog izvršitelja", rekao je Despotović za RTV.\nNaselje Depresija nastalo je sedamdesetih godina prošlog veka, kada su u barakama između Limana IV i Telepa privremeno smešteni radnici nekadašnjih giganata Neimara i Prvog maja, koji su tih godina izgradili pola grada. Radnici su, da bi dobili stanove preko firmi u kojima su radili, uplaćivali novac u stambeni fond, ali kako su firme propadale, smeštaj u barakama postao je njihovo stalno mesto života.\nU međuvremenu zemljište na kome se barake nalaze kupio je biznismen iz Zemuna, Aleksandar Savanović, koji je automatski najavio iseljavanje ovih ljudi.\n"Ja sam tri puta pokušao da nađem zajednički jezik sa njima: sastajao se, nudio im pomoć, da im kupim plac neki na periferiji, da im napravim one građevinske kontejnere ili neke montažne kućice da ih raselim, da im dam neku sumu tipa kirija za godinu dana unapred dok se ne snađu, onda sam im treći put nudio neka novčana sredstva. Međutim, svaki put sam bio odbijen, jer su oni tražili od mene stanove. Ja ne mogu da im dam stanove, jer nisam ni u mogućnosti, a ni oni nemaju ni jedan papir kojim dokazuju da je to njihovo vlasništvo", rekao je vlasnik Aleksandar Savanović za RTV.\nDok su se sve gradske vlasti utrkivale s obećanjima da će naći rešenje stambenog pitanja ovih građana, sudski izvršitelji su ih izvacili na ulicu jer žive na privatnom posedu.\nOrganizatori protesta zahtevaju da gradska vlast u petak primi predstavnike Depresije i konačno odgovori kada će ispuniti davno dato obećanje.


HOĆE LI PREMIJER U SAMOIZOLACIJU: Nakon Đokovića i Ivanišević je pozitivan – Plenković je bio s obojicom – Totalinfo.hr\nHOĆE LI PREMIJER U SAMOIZOLACIJU: Nakon Đokovića i Ivanišević je pozitivan – Plenković je bio s obojicom\n26. lipnja 2020. 26. lipnja 2020. M P adria tour, andrej plenković, Goran Ivanišević, koronavirus, novak đoković\nNakon Novaka Đokovića, koji se testirao u Beogradu, i naš tenisač i trener Novaka Đokovića, Goran Ivanišević objavio je da je pozitivan na koronavirus.\nI sada se opet postavlja pitanje – zašto premijer Andrej Plenković ne ide u samoizolaciju i hoće li se opet testirati?\nPodsjetimo, premijer se na Adria Touru u Zadru kratko sastao s Đokovićem.\nKontakt je bio kratak, premijer se testirao i nalaz mu je bio negativan, a epideimolozi su rekli da kontakt koji su Đoković i Plenković imali ne spada pod definiciju bliskog kontakata te kako premijer ne mora u samoizolaciju.\nAli, premijer je bio i uz Gorana Ivaniševića, koji je objavio da je pozitivan.\nPremijer je već napadan od oporbe da bi morao u izolaciju, a predsjednik Milanović je o tome danas rekao:\n“Bolje da vam ne kažem svoje mišljenje o samoizolaciji i o tome kako se ona provodi. Plenkovićev problem je što su njegovi kolege, konkretno Merkel i Trudeau, bili u samoizolaciji u potpuno istim okolnostima i zbog toga ga sad prozivaju.”\nA premijer Plenković o svemu kaže: “Želim Goranu da se brzo oporavi, a što se tiče mene, sve skupa druženje s tenisačima trajalo je dvije, tri minute i stvar je nakon konzultacije s epidemiolozima vrlo jasna… Razlika je u onome što je ovdje bit. Razumijemo da je kampanja, a da bi SDP i desnica krajnja rado da premijer ode u samoizolaciju. Činjenica je da su tenisači proveli dane zajedno i to je velika razlika od kurtoaznih pozdrava”.\nNa pitanje što ako ipak na kraju bude pozitivan rekao je kako na hipotetska pitanja ne odgovara.\n← PREDSJEDNIK PLENKOVIĆU OKO DATUMA IZBORA: Naknadna pamet uvijek je lijepa, ali ostavljaš tragove\nRAJKO OSTOJIĆ U SAMOIZOLACIJI: Test je negativan, ali bio je u društvu zaražene osobe →\n26. veljače 2020. M P Komentari isključeni za HENDAL ISTRAŽIVANJE: 40 posto građana ne boji se zaraze virusom\nKORONAVIRUS U HRVATSKOJ: Imamo 174 novozaraženih – 39 osoba preminulo


Objavljeno 07.12.2018. u 17h\nU prostorijama Regionalne privredne komore Srednjobanatskog upravnog okruga, danas je održana peta sednica, ujedno i poslednja ovogodišnja sednica Parlamenta privrednika.\nNa sednici su se analizirali rezultati rada u prethodnoj godini, a dodeljene su i nagrade za poseban doprinos razvoju privrede regiona, i za regionalnog poslovnog lidera. Sednici su prisustvovale, savetnica predsednika Privredne komore Srbije Nermina Ljubović, i direktorka sektora Privredne komore Srbije Gordana Tiodorović, , koja je prezentovala izveštaj o radu Privredne komore Srbije.\n“ Generalno, saradnja privrede sa državom, bilo na lokalu ili u centrali, odvija se na način zagovaranja rešavanja aktuelnih problema privrede. Pokušavamo da, kao kredibilan sagovornik, prenesemo stavove privrede, uz dobru argumentaciju, kako bi se uočeni nedostaci otklonili i izmenili. To je primarna uloga privredne komore, bez obzira da li su u pitanju Beograd, Zrenjanin, ili neka druga sredina u Srbiji – istakla je direktorka sektora privredne komore Srbije Gordana Tiodorović.\nSednici je u ime grada prisustvovao zamenik gradonačelnika Saša santovac, koji je uručio jednu od nagrada za lidera regiona.\n“ Istakao bih veliko zadovoljstvo, jer postoji dobra saradnja između Regionalne privredne komore i grada Zrenjanina, koja je učestvovala i u manifestaciji, sajmu “ZR BizNet”, koji je od značaja za grad jer promoviše privredne subjekte sa naše teritorije. Imamo i situaciju da Privredna komora danas teže odlučuje kome će dodeliti godišnju nagradu, jer je mnogo privrednih subjekata koji zaslužuju da je dobiju, i to je jedan od pokazatelja razvoja privrede na teritoriji srednjebanatskog okruga. Brojke koje su danas saopštene pokazuju na mnogo više izvoza, na veću proizvodnju i što je najvažnije, smanjenje broja nezaposlenih, kao i na sve ono što mi svakodvevno ističemo. Koristim priliku da ispred vrada Zrenjanina čestitam svim nagrađenima, i verujem da će u narednom periodu nastaviti ovom putanjom razvoja.” – naglasio je zamenik gradonačelnika Saša Santovac.\nPredsednik privredne komore Srednjobanatskog okruga Predrag Stankov se osvrnuo na rad i istakao statističke pokazatelje, koji ukazuju na privredni napredak.\n“ Ovo je poslednji parlament, i namerno smo ga održali sa svima sa kojima sarađujemo, kako bi ukazali na značaj timskog rada, što se pokazalo kao veoma uspešno. Dodelili smo i pet nagrada uspešnim privrednicima, kao i liderima regiona, kojji su pokazatelj uspešnosti. Zbog velike konkurencije, sve je teže odlučivati o dobitnicima, a sledeće godine će to biti neki drugi. Privreda regiona ostvarila je u periodu januar – oktobar ove godine spoljnotrgovinski suficit od blizu 50 miliona evra, što je veliki napredak u odnosu na prošlu godinu koja je takođe bila ocenjena kao dobra. Industrijska proizvodnja povećana je za 9,1 odsto u odnosu na 2017. godinu, a broj nezaposlenih je u odnosu na decembar prošle godine smanjen za preko dve i po hiljade, i u svakom slučaju to su pokazatelji na koje možemo da budemo ponosni i koji Zrenjanin vode napred.” – izjavio je direktor Privredne komore Predrag Stankov\nGodišnju nagradu za poseban doprinos razvoju privrede regiona, i za regionalnog poslovnog lidera, dobila su tri privredna kolektiva i dva pojedinaca. Za poseban doprinos razvoju privrede regiona nagradu su dobili:\n– U sektoru industrije : d.o.o. “Evrobrod” Zrenjanin\n– U sektoru poljoprivrede : fabrika ulja “Banat” a.d. Nova Crnja\n– U sektoru usluga :“Polar security” d.o.o. Zrenjanin\nZa regionalne poslovne lidere proglašeni su:\n– Dragan Radić, direktor “ACE – Automatic Control Engineering” d.o.o. Zrenjanin\n– Dragomir Maksimović, direktor “Maksimović-gradnja” d.o.o. Zrenjanin.\nZrenjaninska privreda beleži sve bolje rezultate…\nTagovi:Privredna komora, Vesti Zrenjanin, zrenjanin


Марин: ВАР је за фер-плеј, али... - СПОРТСКИ ЖУРНАЛ\nБивши немачки репрезентативац није сигуран да ће у Београду бити лакше\nФОТО: EPA/ PETER KLAUNZER\n- Не знам да будем срећан после 2:2. Имали смо фантастичан резултат, али смо примили гол. Сад, мало после утакмице, можемо да кажемо да смо задовољни и да идемо у Београд са позитивним утисцима - рекао је Марин новинарима после утакмице.\n- Лакше неће бити сигурно. Они знају како играмо, једино што ћемо бити пред нашим навијачима и то је велик плус. Видело се да можемо да се надмећемо са њима, могли смо и до трећег гола. Биће другачије на Маракани.\n- Види се да има квалитет, игру један на један, добро чува лопту, али му је било тешко. Тек је одрадио два тренинга и одмах је био стартер. Биће пуно бољи.\n- ВАР је за фер-плеј, али је увек чудно кад се погледа два или три пута. Да ли је пипнуо лопту Боаћи? Ако јесте не сме да га досуди. Стварно не знам… Морали смо на центру да направимо фаул - закључио је он.\nŽeljko Pavlović · 22 август, 2019 10:24\nVAR je zakon.\nTačno tako · 22 август, 2019 17:42\nSamo su lopovi protiv postavljanja sigurnosnih kamera!\nZuk · 22 август, 2019 11:29\nNe valja vam VAR jer ne mozete da kradete po navici.Penal je bio cist a sto se tice da je Boaci pipnuo loptu onda nije a da je za vama u interesu ne bi bilo vazno jer pipnup ili nije.Razlika izmedju ove utakmicei Salcburga je da je Salzburg za klasu bio bolji od vas i da se ispromasivao i da ste sa dva prelaza preko centra dali dva gola.Kada b i igrali ponovo sa Salzburgom iz deset utakmica ne bi osvojili ni bod.Jang bojs je od njih slabiji i imao pet sest sansi od kojih je Borjan odbranio cetri.Verujem da oni u Beogradu mogu da daju najmanje dva gola .\nRade · 22 август, 2019 12:45\nRealno si u pravu da Yang uopste nije naivan rival. Svi gledaju rezultat ali ne i koliko oni napadali i stvarali sanse. Pa samo u zadnjih 10 minuta bilo je 3 puta pored same stative. Kao da navijaci u Beogradu mogu da ih pobede... Sa ovom igrom od sinoc, Zvezda sigurno ispada kao sto je prosle godine ispao i Dinamo. Ako se popravi mozda i prodju.\n7777 · 22 август, 2019 12:45\nKako ti imas obraza da se javljas?Ti najavio 3-0?\n@7777 · 22 август, 2019 16:44\nŠto ne znači d aŠvajcarci neće 3:0 dobiti u Beogradu. Zvezda je opet igrala kukavički. prvi gol dala sasvim slučajno i on je promijenio tok meča. Drugi gol opet slično, lopta se od igrača Jang bojsa vrati Marinu i u nastavku gol.\neee · 22 август, 2019 20:33\nA kako je YB dao dva gola , to ne analiziras samo zvezdine? klasican grobarski komentar.\nMiki · 22 август, 2019 12:53\nVAR su ljudi i videli smo više pogrešaka sa njim. Tačno je da je Jang Bojs ozbiljna ekipa ali verujem da će posle temeljne pripreme i popunjavanja ekipe, CZ ući u LŠ. Naravno tim zluradih navijači sinoć bi stvarno dobio bar 5 komada.\nUroŠ SiLNI 9 · 22 август, 2019 11:31\nZgazi ih Mare care na Mari... NAPRED ZVEZDO!\nNele · 22 август, 2019 13:17\nZa pocetak sudija NIJE postupio po pravilima. Pravila su jasna, sudija nakon gledanja VAR moze SAMO I ISKLJUCIVO da promeni prvobitnu odluku (da nije svirao penal) ako je 100% siguran. Ako ostaje i delic sumnje, nema promene odluke. Znaci po pravilima, posle gledanja VAR je mogao da dosudi penal SAMO ako je bio siguran da Boaci nije dirao loptu sto je apsolutno nemoguce!\nLMAO · 22 август, 2019 15:23\nPa na snimku se vidi da Boaci nije ni pipnuo loptu, o cemu pricas ti? Cist penal i ispravna odluka\nanoniman · 22 август, 2019 16:05\novaj var nista dobro nije donio fudbalu vise var napravi gresaka nego sudija\nmiliko · 22 август, 2019 16:26\nKada se uvede u SEBIJU NEĆE BITI GOLOVA IZ AUTA!\nKokos · 22 август, 2019 16:47\nKako da ne, to bi vi voljeli, da sudije i dalje kradu kako vama odgiovara... Može to Crvena zvezda da odlaže još neku godinu, ali ne u nedogled. UEFA će to da uvede kao obavezu.\nHahahaha · 22 август, 2019 17:47\nKokos · 22 август, 2019 16:46\nNevjerovatno je sa koliko se žara u Crvenoj zvezdi bore protiv uvođenja VAR tehnologije, kolika je želja da sačuvaju sve sudijske i druge priivilegije. Odluka o VAR-u je donesena, ali se ništa ne radi po pitanju njegovog uvođenja. Ako Zvezda želi pošteno prvenstvo zašto se blokira njegovo uvođewneje jesno je svima.\nGoran · 24 август, 2019 14:19\nKokoš, VAR je dobar i biće uveden i u srpski fudbal. Zvezda se tome ne buni, već to ponavljate kao mantru i postalo je "istina", kao kada se sto puta ponovi laž. Mnogo veći problem su opet SUDIJE, jer da bi VAR odlučivao, sudija mora da ga pogleda, odnosno da prizna da nije dobro video. A ne kao "onomad" Brih, koji je odbio gledanje VAR-a, jer je "dobro video" duel Mitrovića i švajcarskih igrača...\ngropn II · 22 август, 2019 16:50\nVAR - zvezda 1 : 0\nfk zvezdanesterac · 22 август, 2019 17:45\nnije pipnuo loptu,ali se svejedno vraca za sva ona visegodisnja namicanja i sklanjalice u domacem prvenstvu


Shadow Ridge Golf Club : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nShadow Ridge Golf Club (Сједињене Државе)\nAdresa: 101 Shadow Lake Dr., ms\nStil ovog hotela za grad Hattiesburg je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Besplatan parkinNastavakg, Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizovano.Nalazi se u ulici 123 Plaza Drive, pozicija mu je zapad za grad Hattiesburg, a od centra je udaljen samo 13 minuta kolima.Pripada hotelskom lancu Baymont Inn And Suites.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.U njemu postoji brza internet konekcija.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


TotalCar.rs » Kako da izbegnete prevare u auto-servisu\nnovo, Saveti, servis\n0 komentara 7076 pregleda\nOdlazak u servis ponekad može da bude i lutrija. Čovek nikad nije siguran šta će ga snaći na kraju tj. koliki će račun biti na kraju. Svakako ima dosta servisa koji pošteno obavljaju svoj posao jer ne žele da izgube poverenje svojih klijenata. Međutim ima i onih bezobzirnih servisa koji žele samo da otmu što više novca svojim klijentima. Sada ćemo vam predstaviti sve moguće tačke na kojima pojedini servisi uzimaju pare svojim klijentima. Takođe ćemo vam dati i savete kako da se zaštitite u tom slučaju.\n1) Motorno ulje\nOvde je broj mogućih prevara ogroman. Ali te prevare se često odnose na starije automobile. Neki servisi u tim situacijama koriste ulje višeg kvaliteta od onog koje je potrebno datom vozilu. Na ovaj način radionice vlasniku uzimaju više para jer što je ulje skuplje tu je i zarada veća za servis.\nSAVET: Potražite na internetu ili pogledajte u uputstvu koje ulje proizvođač propisuje za vaš automobil. Ulje takvih specifikacija možete potražiti i kupiti u radnji po nižoj ceni i doneti ga u servis.\n2) Servisni interval\nIako fabrika u uputstvu jasno kaže kada je potrebno menjati ulje i filtere, servisne radionice umeju da pozivaju vozače da češće menjaju te delove od propisane garancije. To predstavlja atak na kućni budžet a i sa druge strane ugrožava životnu sredinu jer se na taj način bespotrebno gomilaju zalihe korišćenog motornog ulja.\nPreporuka koju izdaju servisi je upravo to – preporuka. Proizvođač najbolje zna kada treba zameniti ulje pa u tom slučaju vozač nije u obavezi da ispoštuje preporuku servisa.\n3) Tečnost za pranje vetrobrana\nOvo je jedan od najefikasnijih načina za namicanje para a servisi ga često koriste. Na kraju servisa (bio on vanredan ili redovan) sačekaće vas na računu stavka dopuna tečnosti za pranje. Često se međutim dešava da u servisu ništa ne doliju a da naplate ovu uslugu.\nNajbolje je da flomasterom obeležite trenutni nivo tečnosti za pranje stakla. Na taj način imaćete dobar argument ukoliko pokušaju da vas prevare na ovaj način.\n4) Promena pneumatika\nMnogi vozači kod nas čekaju zadnji trenutak da pređu sa zimskih guma na letnje. Kad to već i rade onda se odluče da u sve to uklope neku dodatnu servisnu intervenciju.\nTo je ipak greška zbog koje ćete izgubiti dosta novca. Naime, zamena i balansiranje guma u servisnoj radionici obično je daleko skuplje u odnosu na ono što naplaćuju specijalizovani vulkanizeri.\nSAVET:Zamenu pneumatika obavite kod vulkanizera.\n5) Naplata (ne)rada\nSAVET: Pre odlaska u servis ispustite pritisak u jednoj gumi. Kada vam predaju automobil tražite radni list sa spiskom radova i utrošenog materijala. Proverite da li je pritisak u gumi ispravan, ukoliko nije imaćete argument za žalbu.\n6) Nenajavljeni servis\nU servisu vozilo preuzimaju zbog redovnog održavanja a onda prilikom pregleda ustanove dodatne kvarove koje i poprave bez pitanja pa samim tim te radove dodatno i naplate\n7) Sitnice koje koštaju\nSpisak zamenjenih delova često je umanjen brojnim sitnicama kao što su dihtunzi, navrtnji i tako dalje. Spisak ume da bude dugačak pa ostavlja puno prostora za prevaru i naplatu delova koji u stvari i nisu zamenjeni.\nSAVET: Ako sumnjate da ste prevareni insistirajte u servisu da vam detaljno pokažu šta su sve zamenili na vašem automobilu.\n8) Azot u gumama\nPrilikom zamene pneumatika u servisu pitaće vas da li da umesto vazduha pneumatike ispune azotom. To košta više ali čuva pneumatike i štedi gorivo.\nSAVET: Naš savet je da se ne odlučite za ovu mogućnost jer ona pomaže samo vlasnicima novih automobila vrhunskih performansi kojima su pneumatici u savršenom stanju.\n9) Kočnice nisu istrošene\nU želji da zarade novac serviseri prerano menjaju pločice i pakne. Neretko se dešava da zamene potpuno ispravan kočioni sistem.\nSAVET: Ne dajte da Vas prevare. Kočione pločice i paknovi nisu predviđene za zamenu u određenom intervalu već po potrebi. Zato, ako majstor insistira na njihovoj zameni tražite da se lično uverite da su one zaista istrošene.\n10) Prazan akumulator\nU servis dolazi automobil koji ima problema sa akumulatorom. Kada majstor ustanovi da je on neispravan, zameniće ga i to će naplatiti vlasniku.\nSAVET: Pre nego što kupite novi akumulator pitajte u servisu da li mogu da ga dopune, jer treba iskoristiti postojeći akumulator maksimalno. Ako ni punjenje ne može da mu pomogne, kupite novi akumulator.


Objavljeno kada i pod kojim se uvjetima osječki studenti mogu useliti\nObjavljeno kada i pod kojim se uvjetima osječki studenti mogu useliti u domove\nStudenti će useljavati od 1. do 3. rujna ovisno o broju bodova koji su ostvarili na natječaju.\nStudentski centar u Osijeku obavijestio je studente o terminima useljenja u studentske domove, a studenti prilikom dolaska i useljenja obavezno moraju imati masku i držati fizički razmak.\nStudentski dom K. P. Svačića 1C (istočni i zapadni paviljon)\nDana 1. rujna dolaze studenti koji su dobili izravno pravo na smještaj, i to od 8 do 13 sati, dok istoga dana od 13 do 15 sati dolaze oni koji su imali između 3000 i 2300 bodova. Dan nakon toga od 8 do 12 sati dolaze studenti koji su ostvarili od 2299 bodova do 2065 bodova. Istoga dana dolaze i studenti koji su imali između 2064 i 1900 bodova, ali u razdoblju od 12 do 15 sati. Dana 3. rujna dolaze studenti koji imaju između 1899 i 1760 bodova, i to od 8 do 12 sati, a od 12 do 15 sati dolaze oni koji su ostvarili od 1759 do 1500 bodova.\nO odabiru sobe i cimera izjasnit ćete se prilikom useljenja.\nStudentski dom Ivana Gorana Kovačića 4\nDana 1. rujna od 8 do 14 sati dolaze studenti koji su ostvarili izravno pravo na smještaj i oni koji su imali između 3125 i 1880 bodova. Dan kasnije od 8 do 14 sati dolaze oni koji su imali od 1879 do 1550 bodova, a 3. rujna dolaze studenti koji su ostvarili od 1549 do 1300 bodova, i to od 8 do 14 sati.\nViše informacija moguće je pronaći na poveznici.\nFOTO: STUDENTSKI CENTAR OSIJEK\nI mlađima počeli pristizati e-mailovi s terminima cijepljenja\nTrebao se otvoriti novi paviljon, ali ništa od toga – do daljnjeg\nSC Osijek raspisao javni poziv za financiranje studentskih aktivnosti


SAUTEMPTON - LESTER 3:0 | Sport | Fudbal\nKonačno pogodio Tadić, Lester u problemu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n22.01.2017. / 15:45\nSrbija Premijer liga Lester orlovi


Najmlađi klub na srpskoj hokejaškoj sceni Beograd upisao je prvu pobedu u istoriji kluba u domaćim okvirima, pošto je prema očekivanjima bio bolji ubedljv protiv još uvek aktuelnog šampiona Partizana. Srpski MOL ligaš je u prvom takmičarskom meču posle više od mesec dana pauze odigrao taman koliko je bilo potrebno da savlada "Crno-bele" koji će se posle mukotrpne sezone sa mnogo problema različite vrste u nedelju najverovatnije oprostiti od titule šampiona posle 11 godina vladavine u domaćim okvirima. Aktuelni prvak je uprkos ulozi autsajdera u ovom susretu odigrao veoma dobro u prvih gotovo pola časa igre, kada je nominalni domaćin u ovom susretu imao samo jedan gol prednosti.\nIpak, u nastavku susreta Beograd je uspeo da slomije otpor Partizana i na kraju slavio ubedljivu pobedu, kojom je došao nadomak finala plej-ofa. Najzaslužniji za trijumf regionalnog ligaša bio je Hjugo Turkot koji je sa dva gola i asistencijom, posle sjajne sezone u MOL ligi koju je završio u samom vrhu liste strelaca ligaškog dela, istakao kandidaturu za slično zvanje i u okvirima srpskog hokejaškog šampionata. Pored Kanađanina, u strelce na ovom susretu upisao se i američki bek Kevin Albers, ali i čak četvorica nekadašnjih hokejaša Partizana – Marko Brkušanin (jedna asistencija), Boban Čuković, Nemanja Vučurević i Pavle Ogrizović koji je upisao i dve asistencije za golove saigrača. Osim njih, odličan je bio i ruski internacionalac Aleksej Trifonov, još jedan nekadašnji hokejaš "Crno-belih", koji je zabeležio prvi "šataut" u domaćem šampionatu, a treći u sezoni (imao dva u MOL ligi).\nPolufinalna serija nastavlja se u nedelju, kada će formalni domaćin biti Partizan, a plej-of se nastavlja već u četvrtak u 18.30 časova kada se u ledenoj dvorani "Pionir" sastaju Crvena zvezda i Vojvodina. U prvom meču igranom u utorak u Novom Sadu slavili su beogradski "Crveno-beli" rezultatom 6:2.


Србе хипнотишу тврдњама да не треба гледати у прошлост јер ће будућност бити сјајна - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nDA NAŠI PRECI NISU „POGREŠILI” 1914. DANAS BISMO GOVORILI NEMAČKI ILI MAĐARSKI\nSrpski vojnici 1914.\nNemci sebi ne pričaju priču koju pokušavaju da „prodaju” nama. Oni znaju da država ne počiva na mašinama već na svesti o sopstvenoj misiji u svetu i da „mercedes” kao simbol nemačke tehničke dominacije nije tehnička već duhovna kategorija koja pokazuje nadmoć nemačke organizovanosti, preciznosti i svrsishodne aktivnosti\nPiše: Aleksandar NEDIĆ, član Srpskog liberalnog saveta\n„SAMO neuki i nerazumni ljudi mogu da smatraju da je prošlost mrtva i neprolaznim zidom odvojena od sadašnjice. Istina je, naprotiv, da je sve ono što je čovek nekada mislio, osećao i radio, neraskidivo utkano u ono što mi danas mislimo, osećamo i radimo”. (Ivo Andrić)\nSrbima i Srbiji se neprestano ponavlja kako ne treba gledati u prošlost, kako se treba okrenuti budućnosti (obično „sjajnoj”) i materijalnom razvoju. Standard, standard i samo standard. Ekonomska efikasnost, strane investicije…\nIstovremeno možemo uočiti da su oni koji nam takve „dobronamerne” savete daju duboko posvećeni „peglanju” vlastite prošlosti.\nStogodišnjica početka Prvog svetskog rata dobra je prilika da malo zastanemo i pogledamo o čemu se radi.\nNemačka, kao dokazani i osuđeni izazivač rata, već ceo vek podgreva pitanje „odgovornosti za rat” kao jedno od ključnih pitanja svoje prošlosti. Pokušaji da se sa pleća vlastitog naroda strese teško breme odgovornosti za najveća razaranja i stradanja u dotadašnjoj istoriji opsesija su generacija istoričara i ključna stavka u programu mnogih državnih institucija.\nNemci sebi ne pričaju priču koju pokušavaju da „prodaju” nama. Oni znaju da država ne počiva na mašinama već na svesti o sopstvenoj misiji u svetu i da „mercedes” kao simbol nemačke tehničke dominacije nije tehnička već duhovna kategorija koja pokazuje nadmoć nemačke organizovanosti, preciznosti i svrsishodne aktivnosti.\nProsečan Nemac nije ni rasista ni šovinista, ali ako ga uz pivo malo isprovocirate – osetićete njegov ponos što pripada najbrojnijem i najbogatijem evropskom narodu koji je dao Getea, Mocarta i Direra, ali i Bizmarka i Hindeburga.\nSrbija se nalazi na prekretnici, ne samo političkoj i ekonomskoj već i duhovnoj. Kakav stav zauzeti prema vlastitoj prošlosti, jer time zauzimamo stav i prema sadašnjosti i prema budućnosti?\nDa li sebe smatramo narodom razbojnika, nasilnika, kavgadžija i zločinaca ili narodom posvećenim borbi za slobodu i pravdu?\nOpredeljivaćemo se između vrednosti koje nam se nude u paketu:\nPognute glave priznati da smo neposlušnici koji su Evropi uvek donosili probleme i zbog kojih nas je ona kao „dobri roditelj” tukla, kao što se tuče neposlušno i jogunasto dete. Mi smo, razbojnički se boreći, srušili mnoga „multietnička” carstva, uključujući i jedno skladno i multikulturno osmansko, jedno prosvećeno katoličko habzburško i jedno tehnološki superiorno nemačko.\nA zbog čega? Zbog toga što smo zadojeni svojim svetosavljem i pravoslavljem stalno želeli slobodu. Ali, kome sloboda treba u vreme kad je važno privući strane investitore i ispuniti zahteve MMF?\nIli ste još uvek „zaostale” i „zadrte” Srbende (a i drugi Balkanci) pa mislite da sloboda i nezavisnost nešto znače, pa ne želite da ljubite ruku dželata vlastite dece?\nDraža vam je vaša jabuke nego uvozni kivi, utolićete žeđ vodom sa izvora a ne koka-kolom, ići ćete u crkvu i moliti Bogu…\nI još uvek ćete verovati da su vaši stari na Ceru i Kolubari branili vlastitu slobodu a ne rušili tuđu, verovati da je Srbija odbijajući da se pokori silnima ipak odbranila svoju dušu što joj silnici nisu zaboravili.\n„Izbor” je bio jasan: priznati da smo pogrešili, da su naše pradede 1914. godine propustile priliku da pod okriljem Austrougarske i Bugarske uđu u „Evropu”. Da nisu „pogrešili” – danas bismo već tečno govorili nemački ili mađarski i sa ostatkom „međunarodne zajednice” išli na misu u neku od beogradskih katedrala. Ali, standard…\nPa kako radili tako nam i Bog dao!\nSrpska žrtva 1914, kratak pogled iz 2014. – Jadovno 1941.\nUltimatumi Srbiji i danas su bolni kao onaj iz 1914.\nDIVLjACI: Brutalnosti i zverstva koje je austrougarska vojska …


Nekoliko saveta za renoviranje dečije sobe\nSrbijaSpace Nekretnine blog Nekoliko saveta za renoviranje dečije sobe\nNekoliko saveta za renoviranje dečije sobe (131)\nObjavljeno: 02/Nov/2021, SrbijaSpace.com\nDeca rastu neverovatnom brzinom, a svakom uzrastu vašeg mališana odgovara nešto drugačija kreativna atmosfera njegove sobe. Zato je uređenje dečije sobe - tako da ona zadovoljava sve potrebe deteta, pravi izazov za roditelje.\nČin sređivanja dečije sobe može biti izuzetno zabavan i emotivan porodični projekat, ali nameštaj za dečiju sobu i ostali elementi koji treba da oplemene dečiju sobu mogu zahtevati poprilična ulaganja pri opremanju dečije sobe.\nKako je za dobar rezultat štedljivog renoviranja, najvažniji faktori su blagovremeno planiranje i priprema - za vas smo pripremili nekoliko saveta i ideja, kako bi soba, bez greške, bila baš po meri vašeg deteta.\nŠta sve dečija soba treba da sadrži\nDečija soba treba da bude mesto gde dete može da stvara radosne uspomene kroz maštanje i istraživanje okruženja, pa i iskaže svoju individualnost i svestranost. Zato soba treba da bude bogata sadržajima koji će ih neprestano inspirisati i motivisati.\nMeđutim, kako se ne bi dogodilo da potrošite čitav budžet zavedeni slatkim dezenima dekoracije za dečiju sobu, za vaš novčanik je najbolje da listu za kupovinu pri opremanju sastavite počevši od najpotrebnijih stvari za vaše dete.\nStavke na ovoj listi će se razlikovati u skladu sa uzrastom vašeg deteta, a mi ćemo vam u daljem tekstu predstaviti neke univerzalne segmente koje vi lako možete prilagoditi potrebama vašeg mališana.\n#1 Mesto za spavanje - soba kao dečije carstvo snova\nIako bi mnoga deca rekla da je nalepše spavati na sredini maminog i tatinog kreveta. Tu se osećaju sigurno i ušuškano - što ne može nadomestiti nijedan pastelni jastučić ili noćna lampa u obliku igračke.\nIpak, detetu je potrebno stimulativno okruženje, a roditeljima neophodna zdrava sloboda i komfor. Pomirenje ova dva zahteva je krevetić ili krevet za dete, u skladu sa njegovim uzrastom. Bebe će, na primer, uživati u krevetiću u mirnom i tihom delu sobe, najčešće nadomak bračnog kreveta roditelja.\nNešto starijoj deci je potrebno obezbediti udoban krevet - u ovom slučaju nije loše da u elementu za odlagenje - pored ili ispod kreveta, imate par jastuka koje ćete postaviti uz krevet, kako se dete ne bi povredilo u slučaju pada.\nIzbor kreveta i njegov kvalitet su izuzetno važni za pravilan rast i fizički i mentalni razvoj dece. Krevet treba da bude dovoljno prostran, a dušek u njemu udoban - kako bi se deca dobro odmorila i napunila energijom za naredni dan.\nKrevet “dekorišite” raznobojnim i mekanim jastučićima i igračkama, kako bi krevet bio pravo malo carstvo snova u kojem će se vaše dete osećati prijatno, a koje će mu, pre svega, biti dovoljno interesantno kako želelo da u njemu uživa.\nProstor za igru i učenje - živopisni detalji kao iskra inspiracije\nPored toga što je mesto za odmor, dečija soba podrazumeva i mesto u kojem će dete provoditi svoje budno vreme razvijajući svoje veštine i interesovanja. Optimalno uređen enterijer će motivisati dete da pokaže kreativnost, dok je istovremeno potpuno bezbedno za dete čuvajući ga od mogućih povreda.\nZavisno od uzrasta deteta, za razvijanje njegovih sposobnosti će biti potrebni različiti elementi. Malom detetu je prostor za igru upravo onaj gde ono stiče prva znanja, dok će za nešto starije dete najbolje biti da odvojite pomenute delove sobe - kako bi dete lakše održavalo posvećenu pažnju na ono što radi, bilo to čitanje knjige ili igranje video igara.\nIzgled radnog prostora vašeg školarca je izuzetno važan kako bi dete moglo da se pažljivo posveti svojim zadacima. Potrebno je da ima radni sto uz koji će biti obezbeđen deo za knjige i ostali školski pribor. Dobro je da prostor za odlaganje bude dovoljno prostran ili pak samo “pametno” organizovan.\nU uređenje sobe obavezeno uključite i svog školarca. Saslušajte sve kreativne ideje mališana, samo obavezno nastojite da dečija soba u radnom delu treba da ima dobro osvetljenje - što više dnevnog svetla, kao i dobro postavljene izvore veštačkog osvetljenja.\nKako dekorisati dečiju sobu\nKada je reč o dekoraciji - ne postoje pravila. Roditelji najčešće pribegavaju najšarenijim rešenjima - mnoštvu boja i različitih tekstura, dok novi trendovi predlažu neutralne i pastelne nijanse.\nZa dekoraciju dečije sobe su izuzetno popularne plastificirane tapete koje se lako brišu vlažnom krpom ili pak kreda boje za zidove koje će dosadne zidove sobe pretvoriti u veliko platno za crtanje.\nDekorativni elementi treba da učine atmosferu radosnom i detetu omoguće da sobu prihvata kao svoju malu oazu za koju će vezati mnoge lepe uspomene. Ukoliko im uzrast to dozvoljava, najbolje je da prilikom izbora glavnih motiva dekoracija konsultujete sa željama vaše dece.\nTokom odrastanja, deca izrazito menjaju svoje potrebe koje se odnose na podstičuće okruženje za optimalno razvijanje veština i sposobnosti. Ukoliko se vaše dete nalazi u nekom prelaznom razvojnom periodu - vrlo verovatno je pred vama renoviranje dečije sobe.\nInternet je pun najrazličitijih ideja, a nadamo se da smo vam mi barem malo pomogli kako biste se na samom početku procesa dobro organizovali. Kada osnovne obezbedite osnovne elemente dečije sobe - pustite mašti na volju i detaljima “utoplite” prostor.\nenterijeruređenje enterijeradečija sobauređenje dečije sobe\n02-Nov-21 14:50:03 PM\nKad su deca mala jos i mozemo nesto da se pitamo, kasnije oni uredjuju svoju sobu sami i mi nemamo nikakvog prava glasa. :)\n02-Nov-21 14:33:14 PM\nu doba korone u decijoj sobi pre svega treba predvideti neki fotokataliticki preciscivac vazduha.


Republika / Glamurozno venčanje ulepšale najveće zvezde: Preko 200.000 evra za Čolu, Matića i Prijovićku!\nponedeljak, 27. 5. 2019.| 05:25\nDragana Džajic i Miloš Ivanović izgovorili su sudbonosno "da" u jednom prestoničkom hotelu. Ćerka fudbalske legende i brat nekadašnje svetske prvakinje u tenisu prekjuče su stali na "ludi kamen".\nDragana i Miloš se vesele uz Čolu\nPred 250 odabranih gostiju održalo se venčanje, a proslava je potrajala do dugo u noć. Sudeći po utiscima gostiju i objavama na društvenim mrežama, slavlje je bilo bajkovito, a proslavu su uveličale najveće zvezde.\nZdravko Čolić Čola pevao je za mladence, a onda su goste zabavili i Aleksandra Prijović i Saša Matić.\nMladenci su želeli isključivo Anu Kokić\nVelika želja sada već venčanog para Dragane Džajic i Miloša Ivanovića bila je da im na svadbi pored Saše Matića zapeva i Ana Kokić. Pevačica je, kako se navodi, sa oduševljenjem prihvatila njihov poziv. Na veselje je došla u dugoj, svetlucavoj toaleti, a bujni dekolte bio je s ukusom otkriven. Haljina na duge rukave pratila je liniju njenog tela.\nNaime, među prvima na slavlje stigla je naša slavna teniserka i mladoženjina sestra Ana Ivanović, koja je u zanosnoj haljini pokazala svoj trudnički stomak. Nakon toga su pristizali brojni gosti, kako iz sveta sporta tako i sa estrade. Kako naš izvor tvrdi, venčanje u svečanoj sali bilo je kao iz najlepše bajke, a mlada i mladoženja su blistali u prelepim toaletama specijalno kreiranim za ovu priliku.\nDragana i Miloš Ivanović\n- Dragana je u venčanici izgledala kao princeza, pa se zaključak i sam nameće da je Miloš te večeri bio kao pravi princ. Prvi ples odigrali su uz pesmu "When You Tell Me That You Love Me" Hulija Iglesijasa, dok su se nakon toga ređali Cecini hitovi, kao i drugih naših pevača, uz koje su se mladenci veselili bez stajanja. Posle toga došlo je vreme za bacanje bidermajera, koji je uhvatila Sanja Džajić, mladina rođena sestra - rekao je naš izvor.\nNajluksuznije srpsko venčanje: Oduševiće vas prostorija u kojoj su se venčali Džajina ćerka i Anin brat!\nSvi su gledali u Filipa i Aleksandru: Pevačica na venčanje stigla u se*si izdanju, a evo ko je došao sa bračnim parom!\nAna stigla na bratovljevo venčanje: Nazire se trudnički stomak, a evo šta je poručila novinarima!\nNa gala proslavi za dobar provod zaduženi su bili i Saša Matić, Ana Kokić i Merima Njegomir. Ono što su svi čekali jeste da Matić počne da peva, a kad mu se priključila i Aleksandra Prijović, duetskim pesmama su još više podgrejali atmosferu. Zvezda večeri je svakako i najveća balkanska zvezda Zdravko Čolić.\nSaša Matić i Aleksandra Prijović\nMeđu poznatim gostima, kako iz sveta sporta tako i iz sveta estrade, našli su se, između ostalih, i Miljko Ristić, Boba Živojinović, Boža Miljković, Merima i Dušan Savić, Mirka Vasiljević i Vujadin Savić, Irena Vujović, Danica Drašković i mnogi drugi.\nMiloš sa sestrom Anom\nTrudna Ana sve vreme igrala\nU šljokičastoj haljini ispod koje se nazirao stomak i cipelama sa visokim potpeticama Ana je pokupila sve komplimente na račun izgleda, ali kada je došlo vreme da se zaigra, cipele je zamenila udobnim baletankama. Teniserka je bila jako srećna zato što je njen brat našao ljubav za ceo život. Prisutni kažu da je Ana igrala sve vreme dok je svadba trajala\nEstrada Zabava Dragana Džajić Miloš Ivanović Zdravko Čolić Aleksandra Prijović Saša Matić\nSVI SMO ISTI27. maj 2019. u 06:56\nZasto su pevaci zasticeni i privilegovani i ne placaju porez na ogromne sume novca koje uzimaju na crno!?\n- utorak, 25. 6. 2019. u 19:31 0\nAdvokat Dragoslav Miša Ognjanović ubijen je pre skoro godinu dana, a sada je njegova udovica Sanja...


UZVRATILI I TO ŽESTOKO: KLS odgovorio na prozivke iz Partizana | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.05.2017. • 17:40 Srbija Danas\nSaopštenje objavljeno na sajtu KLS.\nRat saopštenjima na relaciji Partizan - Košarkaška liga Srbije se nastavlja. U petak, crno-beli su oštro kritikovali Leona Deleona, direktora Lige (više pročitajte OVDE), a tokom dana su se oglasili i čelnici nacionalnog prvenstva. Saopštenje prenosimo u celini.\n- Nakon objavljivanja saopštenja KK Partizan NIS u petak, Udruženje klubova Košarkaške lige Srbije je konstatovalo da je ovakav vid komunikacije apsolutno neprihvatljiv, opasan i zasnovan na neistinama. Organi KLS nemaju manir da javnim saopštenjima rešavaju probleme, ali ovoga puta zbog ozbiljnosti situacije u koju smo došli zbog saopštenja KK Partizan NIS prinuđeni smo da javnost obavestimo o sledećem.\nPre svega, saopštenje KK Partizan NIS se može tretirati kao otvoreni poziv na linč i javno narušavanje bezbednosti direktora KLS Leona Deleona i ne postoji nijedan jedini razlog da se na takav način izražava nezadovoljstvo zbog odluka direktora KLS koji je jedini zadužen da vodi takmičenje i odgovoran je za poštovanje propozicija. Posebno je zabrinjavajuće što nijedan od navoda u saopštenju KK Partizan NIS, a koji su upereni protiv direktora Deleona jednostavno nije tačan i simptomatično je da za direktan razgovor sa Deleonom predstavnici KK Partizan NIS uopšte nisu raspoloženi, pa se pitamo koji je način u odnosu na razgovor bolji za rešavanje problema.\nStalno neargumentovano insistiranje na svrstavanju ljudi koji obavljaju svoje dužnosti u UKKLS na neku "drugu stranu" osim što je najobičnija izmišljotina, već dugo stvara pogodnu klimu za stalne sukobe i konfrontacije kod ljubitelja košarke pa odatle i veliki problemi u radu na organizovanju i vođenju našeg takmičenja. O afirmaciji i da ne pričamo. Za analiziranje konkretnih navoda sada nije vreme jer je za to direktor Deleon uvek na raspolaganju, već sada samo konstatujemo da ćemo, oštro osuđujući narušavanje bezbednosti direktora KLS, insistirati na civilizovanom ponašanju svih učesnika Superlige uz jasnu podršku direktoru Deleonu i svim ostalim službenim licima da bez obzira na ovakvu vrstu pritisaka profesionalno i neometano rade svoj posao - navedeno je u saopštenju Predsedništva UKKLS.\nKLS Leon Deleon KK Partizan\nŠOK U HUMSKOJ: Prvo se Partizan žalio zbog nedosuđenog penala, a onda je PRIMIO gol (VIDEO)


Sedeljke za bazene se rade u sopstvenoj prizvodnji, punjene su sunđerom, pogodne su za ugostiteljstvo i rade se za stolice, baštenske fotelje i dvosede u boji i od materijala po Vašoj želji. Moguća izrada logotipa u vezu ili štampi.\nSedeljke za bazene su proizvod iz širokog asortimana naših proizvoda koji radimo u sopstvenoj proizvodnji i mogu se koristiti za oblaganje ležaljki za plažu ili za oblaganje stolica u ugostiteljskom objektu u okviru bazena. Sedeljke za bazene rade se od materijala koji Vi izaberete i u boji koja Vam je potrebna, sa izradom u veličini i obliku po Vašoj specifikaciji.\nSedeljke za bazen punjene su sunđerom koji ne samo da se odlikuje udobnošću već i visokim kvalitetom koji ne dozvoljava da se ove sedeljke posle duže upotrebe deformišu. Na ove sedeljke za bazen moguća je izrada veza ili štampe i na taj način bićete u prilici da imate reklamu koja će biti izložena pogledima Vaših gostiju u svakom trenutku. U vezu ili štampi na sedeljke za bazen moguća je izrada reklamnog teksta, logotipa ili naziva firme.\nVez je moguć u 10 boja, a štampa u 6 boja čijom kombinacijom i adekvatnim izborom dodatno možete istaći svoju reklamu i tako na jedan ne nametljiv i zanimljiv način budete dostupni svojim korisnicima usluga.\nUz naše sedeljke za bazen sigurni smo da će te svojim gostima i korisnicima usluga obezbediti visok stepen udobnosti i prijatnosti tokom boravka kod Vas zbog čega će oni rado poželeti da budu Vaši stalni posetioci.\nPokažite im koliko brinete da ostavite utisak profesionalizma i visok stepen usluga u svom ambijentu uz naše sedeljke za bazen. Samo nam se obratite sa svojim potrebama i željama a mi ćemo se potruditi da sedeljke za bazen izradimo po Vašoj meri.


Bivši bek Partizana stiže u Zadar - BasketballSphere\nABA liga HRVATSKA TRANSFERI VESTI\nZadar je odlučio da promeni plejmejkera pa će umesto Malkoma Granta u hrvatskom klubu zaigrati Kvame Von.\nVest da će sa Grantom biti raskinut ugovor potvrdio je i trener Zadrana Ante Nazor na pres konferenciji uoči utakmice protiv Cibone.\n– Izvesno je da do ponedeljka i duela sa Cibonom nećemo dočekati novog plejmejkera. Grant nije igrač koji stvara razliku. Treba nam igrač koji će biti istinski vođa i kome možemo dati ekipu u ruke. Želim da bude produžena ruka trenera na terenu i u tom smeru moramo da delujemo – rekao je Nazor.\nKK Zadar is parting ways with Malcolm Grant.\nThe Croatian team will sign Kwame Vaughn to replace Grant, a source told Sportando.\n— Emiliano Carchia (@Carchia) November 18, 2018\nPrema informacijama specijalizovanog sajta Sportando izbor je pao na igrača koji je prošle godine osvojio Kup Radivoja Koraća sa Partizanom Kvamea Vona. Amerikanac je među crno-bele stigao tokom januara prošle godine, a tokom karijere je igrao i za Aris, Frankfurt, Asvel, Nahariju, Antverpen, Ramat Gan…