Ko je Mišel Lemi? – Plezir\nModaJanuary 17, 2018\nKo je Mišel Lemi?\nPriča o Mišel Lemi je mogla da počne od kraja i ne bismo pogrešili ukoliko bismo je predstavili kao muzu i ženu Rika Ovensa, međutim izostavili bismo neke daleko važnije stvari zbog kojih je ona toliko posebna. Njen lik je dovoljno upečatljiv i prepoznatljiv da ako ste je jednom videli, nećete je nikada pobrkati sa nekom drugom ženom. Na čelu ima prepoznatljivu vertikalnu crnu liniju koja kreće od korena kose, preplanuo ten, na zubima često nosi zlatne navlake, a njeni prsti su tetovirani i oplemenjeni velikom količinom prstenja, dok su vrhovi prstiju uvek mat crni zahvaljujući prirodnoj boji japanske biljke slične kani. Odeća koju nosi je avangardna pa njena pojava izgleda kao deo performansa. Uvek u rukama drži cigaretu, kaže to je navika na kojoj može da se zahvali Godaru i njegovim filmovima.\n„Na prstima uvek nosim sedam, ponekad i osam prstenova. Osmi je ogroman kristal koji nosim na desnom palcu ali kada je tu ne mogu da kucam tako da ga nosim samo u specijalnim prilikama. Prstenje je prva stvar koju stavljam na sebe čim se probudim, čak pre nego što napravim jutarnji čaj.“ objasnila je jednom prilikom u intervjuu za Another magazin. I pojasnila zbog čega prste boji u crno „jednom prilikom sam shvatila da farbom za kosu mogu da obojim svoje nokte u crno. Oduvek sam mrzela lak za nokte ali volim svoje crne nokte“.\nKo je Mišel Lemi, žena koja čim se pojavi aparati počinju da škljocaju, a iza njenih leđa šapatom odzvanja: „čarobnica“, „veštica“… ? Mišel je poreklom alžirka. Rodila se ’44. godine i odrasla u Francuskoj, u vreme Drugog svetskog rata. Potekla je iz imućne umetničke porodice i od detinjstva bila okružena interesantnim ljudima i umetnošću, antikvitetima i restauratorima. Primera radi, Mišelin deda je svojevremeno izrađivao modne detalje za Pola Poarea. Detalji iz njene prošlosti su prilično kontradiktorni i nejasni budući da Mišel radije govori o stvarima koje su aktuelne, a u intervjuima često daje neodređene odgovore vezano za njenu prošlost. U toku života je promenila mnogo zanimanja i proživela doslovno nekoliko života.\nNakon studija Prava, šezdesete i sedamdesete godine prošlog veka provodi kao branilac okrivljenih u krivičnom postupku. Međutim, njen nemirni nomadski duh nije bio spreman da miruje. U to vreme sa prijateljicom nastupa po pozorištima i bavi se striptizom. Mogli bismo reći da je buntovna Mišel rođena za performera. Krajem sedamdesetih odlučuje da napusti dotadašnji život i seli se u Los Anđeles. U Americi se posvećuje modnoj karijeri i osniva vlastiti brend „Lamy“. Njen modni stil je uvek bio drugačiji. Estetika pomenutog francuskog režisera novog talasa ju je inspirisala. Kako kaže i kao dete se često oblačila neobično i roditelji bi je prilikom izlaska iz kuće upitali „Gde si takva pošla?“. Mišel za sebe kaže da je njena duhovna sestra Šeherezada sa kojom se identifikuje ne samo po arapskim korenima već i zbog načina kako je pričajući svoje priče iz noći u noć otkupljivala svoj život. Ona podjednako uživa u pripovedanju i veruje da kada bi joj ponestalo priča i kada bi prestala da priča, sigurno bi i sama nestala. Iz potrebe da pripoveda proistekla je i potreba da sebe iznova „izmišlja“.\nInspiracija za pokretanje vlastitog brenda bila je nužda. Francuski način oblačenja (iako masovno hvaljen kao najbolji), bio joj je jednostavno dosadan, predvidljiv i običan. Amerikanke su se s druge strane previše doterivale. Njena hipi priroda, nemiran duh i ljubav prema afričkim plemenima, egipatskoj civilizaciji i Bliskom istoku, čine spoj koji određuje i njen modni i životni stil.\nU jednom od retkih osvrta na svoju prošlost ispričala je deo biografije „Bila sam učesnica studentskih protesta u Parizu ’68. godine, a ranih sedamdesetih sam želela da budem Bob Dilan. Svoje tridesete sam provela živeći Kalifornijski san okružena umetnicima, kada sam rodila ćerku Skarlet Ruž. Moje četrdesete su bile preduzetnička era u Los Anđelesu kada upoznajem mog dragog, Rika Ovensa, sa kojim ću provesti svoje pedesete uživajući u zajedničkom životu.“\nSan da postane Bob Dilan se možda nije ostvarila ali pevačka karijera nije ostala samo san budući da Mišel ima više izleta u muzičke vode. Poslednjih godina je snimila duete sa Zebrom Katzom, sa Tangiers, sa FKA twigs i Bobi Vudsom, a krajem septembra je na Red Bull Music Academy Paris festivalu predstavljena njena izložba i muzički projekat „Montage of a dream deferred”. Njena muzika je neobična, gotovo koliko i njen način odevanja i definitivno nije nešto što će se svideti većini. U ovom projektu je pored drugih umetnika učestvovala i njena ćerka Skarlet, koja, kako kaže, peva glasom ptice koja ne postoji, dok se u pozadini čuje Mišel kako udara u boks vreću, smeje se, recituje i govori. Muziku sa izložbe možete poslušati ovde.\nParalelno sa radom na vlastitom modnom brendu, koji se vremenom razvio pa je otvorila i fabriku u LA, razvija još jedan unosan posao. Devedesetih godina je vodila dva kultna restorana koja je pokrenula u svojim preduzetničkim danima. U dokumentarcu Rick, Michele, and Scarlett koji je snimio njen prijatelj Jan Šarp možemo upoznati Mišel iz perioda kada je vodila restoran „Les Deux Cafes“. Pre nego što je restoran otvoren na tom mestu je bio običan parking, jedna od najcrnjih tačaka losanđeleskog podzemlja i poprište mafijaških obračuna. Ipak, njena odlučnost i upornost u potpunosti su transformisali ovo mesto. Nakon što je kupila kuću sagrađenu početkom dvadesetog veka i uz pomoć šlepera je prenela na pomenuti parking, uspela je da od lokacije koje su se ljudi klonili napravi mesto u kome se okupljala elita. Šarenolika plejada likova počinje da doživljava Mišelin restoran kao svoju kuću. Mesto je odisalo mediteranskim šmekom i poput magneta privlačilo najrazličitije umetnike, performere i intelektualce. Mišel bi povremeno nastupala i izvodila neke od svojih pesama. U pomenutom dokumentarcu se mogu čuti izjave gostiju koji su ujedno i Mišelini prijatelji, a koji su govorili o tome koliko je za njih to mesto posebno. Međutim, već tada se videlo da se Mišel zasitila i ovog poziva. Kako njena ćerka Skarlet u filmu navodi, Mišel je neko ko stalno teži novim izazovima. Ona je neko ko voli da stvara i uživa u novim stvarima. Tako je i kultni restoran 2003. zatvoren, a Mišel se 2009. seli u francusku prestonicu. Naravno sa Rikom Ovensom.\nOva ljubavno-poslovna veza traje više od dvadeset godina. Mišel upoznaje Rika kada je on došao na razgovor za posao u okviru njenog modnog brenda. Rik je tada bio mladi dizajner sa aspiracijom ka dizajnerskoj karijeri, tih godina se bavio izradom dezena. Neobično prijateljstvo je posle nekoliko godina preraslo u ljubavnu vezu, a zatim i u brak. Rik i Mišel su, iako neobičan, po mnogo čemu idealan spoj – kako u poslu tako i u životu. Njihov zajednički intervju uvršten je u nedavno objavljenoj knjizi: Fashion Together: Fashion’s Most Extraordinary Duos on the Art of Collaboration. Par je govorio o tome kako funkcionišu kao kreativni duo, ali i kao partneri u životu i poslu. Jedan od dobrih primera za takvu saradnju je linija nameštaja pod Rikovim imenom. Sve je počelo tako što im je nakon preseljenja bio potreban nameštaj.\nKada su se 2009. uselili u bivše kancelarije nekadašnjeg francuskog predsednika Fransoa Miterana, u dvadeset godina napuštenom prostoru nisu pronašli mnogo upotrebljivih komada. Kako oboje imaju veoma sličan ukus i sklonost ka gotovo skulpturalnim komadima najbolje rešenje je bilo da sami naprave nameštaj. Ovaj projekat oboje doživljavaju kao zajedničko dete. Krenuvši da stvaraju komad po komad, stvorili su popriličnu količinu ekstravagantnog nameštaja pa je par odlučio da prilikom predstavljanja Rikove modne kolekcije u prostoru izlože i nameštaj. Verovali su da će ti komadi nameštaja biti upotrebljeni samo za tu priliku kao deo scenografije, međutim nakon što su ljudi videli pomenute komade ispostavilo se da za njih postoji veliko interesovanje. Mišel je u ovome pronašla svoju strast i novi projekat koji gotovo u potpunosti ona vodi, pronalazi neobične, retke materijale i zanatlije iz čitavog sveta koji će njihove zamisli sprovoditi u delo. Ona u potpunosti učestvuje u kreativnom procesu, kako u odabiru i nabavci materijala i nadgledanju izvođenja radova, tako i pri organizaciji izložbi, promocija, muzejskih postavki.\nMišel je i kolekcionarka vudu lutaka, neobičnih predmeta i umetnosti, a ukoliko želite da zavirite u njen svet i vidite pomenuti stan u kome živi sa Rikom, pogledajte ovaj video. Čini se da je njen talenat za pronalaženje neobičnog, retkog i unikatnog ovom saradnjom još jednom uspešno kanalisan.\nPored muzike i plesa, organizovanja različitih umetničkih performansa, sklonosti ka dizajnu i umetnosti, Mišel ima još jednu veliku pasiju. Verovali ili ne, neumorna Mišel je strastvena ljubiteljka boksa. O ljubavi prema boksu i tome kako da zadate pravi udarac govorila je u video intervjuu za Njujork Tajms.\nU vremenu kada mnoge žene pokušavaju da dostignu nametnuti ideal lepote, sakriju bore i svoje godine, a neke druge se trude da budu „drugačije“ ali sve na isti način, Mišel je izmislila sebe. Ona je sebe stvorila i pustila da je vreme oblikuje. I ne obazire se na šaputanja iza leđa.\nTAGS: dizajnMišel LemimodaPlezirPlezir magazinRik OvensTeodora Kovrlija


NOLETU SE DANAS DESILO ONO ČEGA SE PRIBOJAVAO GODINAMA! Evo zašto će Đokovića 39\t81\nHABIB UPUTIO OPASNE PRETNJE MAKRONU: Neka ti Svemoguću UNAKAZI LICE! On 41\t292\nEKSKLUZIVNO ZA KURIR ĐOKOVIĆ PROKOMENTARISAO VEST O SMRTI AMFILOHIJA: Mnogo 22\t365\nOPET OBJAŠNJAVA SVOJE IZJAVE\n29.10.2019. 08:07h 29.10.2019. 13:11h\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar - Kitarović dobro je potresla tamošnju javnost izjavom da je klub za koji navija povezala sa Partizanom i Crvenom zvezdom, a u najnovijem odgovoru FK Rijeka se "pere".\n"Kao Riječanka sam odlazila na utakmice Rijeke, ali naša Rijeka je tada bila nekakav rezervni klub za Partizan i Crvenu zvezdu i domaći igrači koji su bili dobri i kvalitetni odlazili su u Hajduk, nešto malo u Dinamo. Dinamo i Hajduk bili su toliko blizu mom srcu. Fudbal je za nas koji smo voleli Hrvatsku bio puno, puno više od fudbala. Značio je narodno zajedništvo. Bio je ono što je povezivalo sve od juga do severa", rekla je Kolinda i podigla veliku buru u regionu, tako da je došla u situaciju da još jednom objasni svoju prethodno datu izjavu.\nPredsednici Hrvatske se često dešava da mora da se "dodatno pojašnjava", kao i sada u slučaju fudbalskog kluba Rijeka.\n"Rijeka koju sam pratila kao navijačica još od školskih dana, nije ova Rijeka danas. Najtalentovaniji hrvatski igrači, poput Grobničana Zorana Šestana, sedeli su tada na klupi, dok su neki drugi, manje talentovani, ali politički podobniji, dobijali priliku. U tom kontekstu sam tadašnju NK Rijeku okarakterisala kao rezervni klub. Znam dobro kakav je bio status Rijeke tih osamdesetih godina i niko ne može da me uveri u suprotno", napisala je predsednica Hrvatske u odgovoru Rijeci.\nUsledio je "šliht" navijačkoj grupi koja sebe naziva Armada. "Armada je, pritom, uvek bila simbol hrvatske Rijeke, prkosa i otpora prema hegemonističkim politikama. Uvek sam podržavala i dalje ću podržavati svoju Rijeku, svoj fudbalski klub, svoje 'Bele'. 'Krepat' ma ne molat' je i moje životno geslo i danas i budite uvereni kako ću pre krepat' (crknuti, prim. aut.) nego se odreći svoje Rijeke!". Naravno, sve ove njene izjave, pa i o fudbalu, treba shvatiti kao deo kampanje za predstojeće predsedničke izbore, a ona želi drugi mandat.\nZVEZDU REALA NE ZANIMA POLITIČKA SITUACIJA U SVETU Bejl: Džonson premijer? Mislio sam da je gradonačelnik (FOTO)\nKolinda Grabar KitarovićArmadaRijekaizjavaobjašnjenješlihtanje\nNOLETU SE DANAS DESILO ONO ČEGA SE PRIBOJAVAO GODINAMA! Evo zašto će Đokovića današnji poraz DUGO boleti 39\t81


Student Scholarship - RT-RK\nU saradnji sa fakultetima u Novom Sadu i Beogradu nudimo mogućnost stipendirane izrade BSc ili MSc rada.\nViše informacija o studentskim programima možete naći na: Students corner\nŠta pružamo studentima koji se odluče za praksu kod nas?\n• Stručnu podršku od strane inženjera mentora;\n• Podršku da se znanje dobijeno tokom prakse uobliči u akademski BSc ili MSc rad;\n• Rad na najsavremenijim tehnologijama;\n• Merna oprema, softverski alati, repromaterijal (za izradu hardvera), logistika za nabavku i izradu hadvera;\n• Mogućnost pohađanja interno organizovanih stručnih kurseva;\n• Mogućnost učestvovanja u sportskim i zabavnim aktivnostima.\nKonkurs je otvoren tokom cele godine.\nYour application for the Student Scholarship is submitted successfully.


Prijave ekipa za kup natjecanje PSVSŽ 2009/2010. god. – Pikado savez Vukovarsko-srijemske županije\nPrijave ekipa za kup natjecanje PSVSŽ 2009/2010. god.\nNa svojoj sjednici održanoj 24.03.2010. god. izvršni odbor PSVSŽ odlučio je da će se prijave ekipa za natjecanje u kupu PSVSŽ zaprimati do 16.04.2010. god. te će se po broju prijavljenih ekipa (muških i ženskih) odlučiti o načinu igranja, vremenskom rasporedu i mjestima odigravanja.\nUplata kotizacije za ekipu iznosu 200,00 KN i može se izvršiti na žiro-račun PSVSŽ otvoren u Hypo Alpe-Adria Bank d.d. broj: 2500009-1102188678.\nSve ekipe koje su bile registrirane prilikom ligaškog prvenstva 2009/10. god. ne moraju ispunjavati nikakve prijavne listove ukoliko će igrati sa već registriranim igračima u njihovim ekipama. ukoliko žele registrirati novoga igrača moraju izvršiti uplatu u iznosu od 100,00 KN, dostaviti popunjeni registracijiski list i pristupnicu. Nove ekipe moraju izvršiti kompletnu registraciju igrača i ekipe. Za sve detaljnije informacije možete se obratiti članovima izvršnog odbora PSVSŽ.\n← KUP RH 2010. Započinju Kup natjecanja po županijama\nKup 2010 →


Sandžačke hadžije krenule put Meke i Medine - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Sandžačke hadžije krenule put Meke i Medine\nSandžačke hadžije krenule put Meke i Medine\nOd Redakcija - 8. Oktobra 2013. 0 179 Podeli na Fejsbuku\ntweet Sandžački hadžije i ove godine krenule su put hadžiluka u dve kolone, u organizaciji islamske zajedcnice Srbije koju predvodi Adem Zilkić na Hadždž je krenulo 188 hadžija dok je u organizacjii Islamske zajednice u Srbiji koju predvodi Muamer Zukorlić krenulo 114 hadžija.Odvojeni put i odvojeni ispraćaj hadžija slika je koja je i ove godine obišla svet.\nIz inicijative za ujdeinjenje islamskih zajednica u Sandžaku poručuju i mole Allaha dž.š. da ovo bude poslednji Hadždž koji je obavljen u dvije različite organizacije. Inicajtiva za ujedinjenje islamskih zajednica ovom prilikom poželelela je svim hadžijama hajirli put i hajirli Hadždž.\nReis Zilkić je pozvao hadžije da pored dova koje će pored Kabe i na arefatu upućivati za sebe i svoje porodice, dove i za svoj narod kojem je prijeko potrebna, pored subjektivnih promjena, i dova.\nU svom obraćanju Reisul-ulema je istakao da „jedinstvo nema alternativu, u jedinstvo se ulazi razumom a ne inatom, u jedinstvo ćemo ući dostojanstveno“. Da je zarad jedinstva spreman učiniti sve, žrtvovati sebe, ali da nikada neće dozvoliti da se ukalja čast i obraz ljudi koji su od prvog dana, od obnavljanja Mešihata IZ Sandžaka i njegovog pripajanja Rijasetu Islamske zajednice Srbije, zajedno sa džematlijama gradili instituciju koja danas postoji,i koja je sve jača, uprkos tome što je u proteklih šest godina udarano na obraz, čast, porodicu pa i na živote ljudi koji su stali na braniku odbrane i očuvanja Islamske zajednice.\n„Mi nikada nećemo napustiti put kojim smo krenuli iako su neka naša braća u čijim smo kabinetima pravili strategiju očuvanja Islamske zajednice i nacionalnog identiteta i prospriteta, u poslednje vrijeme promijenili svoju retoriku.“\nReisul-ulema je na kraju još jednom mubareklisao hadžijama, njihovim porodica i Islamskoj zajednici.\nNakon obraćanja reisa Zilkića pročitana su imena svih 188 hadžija a na kraju je ikrar dovu proučio muftija Hasib ef. Suljović.\nKLJUČNE REČIhadzdzislamske zajednice PODELI\ntweet Prethodni tekstSkarlet Johanson ponovo najseksipilnija žena na svetuSledeći tekstEkskluzivno – Kavazović imenovao tročlanu delegaciju za pomirenje Islamskih zajednica Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Megalodon: Predator iz dalekih dubina premijerno na platnu Vilinog Grada\n Marija Đorđević  8. 08. avg 08. 2018.  Kultura\nU okviru novog repertoara bioskopa Vilin Grad nalaze se dva filmska naslova: Pravednik 2 i Špijun koji me je šutnuo, kao i premijera filma Megalodon: Predator iz dalekih dubina, čija je projekcija zakazana za 15. avgust u 20 časova.\nFilm o zaveri i osveti Pravednik 2 je nastavak filmskog hita iz 2014. godine. Nakon prvog Pravednika upoznali smo Roberta Mekola, bivšeg pripadnika specijalnih vojnih jedinica koji je lažirao sopstvenu smrt kako bi ostatak života proveo u miru a to mu na kraju nije pošlo za rukom. Mila Kunis i Kate Mckinnon zajedno igraju u urnebesnoj komediji Špijun koji me je šutnuo. Iznenadni događaji ubaciće dve mlade dame u neočekivanu svetsku zaveru. Pamet jedne i neverovatna spretnost druge sigurno će obema pomoći da završe misiju. Na platno bioskopa premijerno stiže Megalodon: Predator iz dalekih dubina. Kada se međunarodni podvodni centar, kog vode kineski naučnici, nađe na udaru nepoznate opasnosti, dok na dnu Marijanskog rova stoji uništena i onesposobljena podmornica, dr. Zhang Suyin, vodeći okeanograf u centru, poziva u pomoć bivšeg pomorskog kapetana i stručnog ronioca Jonasa Taylora (Statham).\nCena karte radnim danima za filmove u 2D projekciji je 280 dinara, dok je za 3D projekcije 390 dinara. Cena ulaznice ja premijeru filma Megalodon: Predator iz dalekih dubina je 410 dinara. Ostale informacije o repertoaru i sniženim cenama karata u okviru filmske akcije dostupne su na sajtu bioskopa Vilin Grad.\nKljučne reči: bioskop vilin grad , repertoar , megalodon , kultura ,\n 23. maj 2019.  Kultura\n 23. maj 2019.\n 6. maj 2019.\n 3. maj 2019.


U Galeriji Općine Novi Grad otvorena izložba “Trideset godina savremene lingvističke bosnistike” - SDA Novi grad\nU sklopu manifestacije Dani Instituta za jezik 2020. godine i 48. godišnjice postojanja ove naučne institucije, u Galeriji Općine Novi Grad Sarajevo otvorena je izložba pod nazivom “Trideset godina savremene lingvističke bosnistike”, na kojoj je predstavljeno više od 350 knjiga na bosanskom jeziku napisanih tokom posljednjih 30 godina.\nTim povodom održano je i predavanje o temi “Izdanja iz savremene lingvističke bosnistike (1990 – 2020.)” u realizaciji Instituta za jezik Univerziteta u Sarajevu. U prepunoj sali Općinskog vijeća Općine Novi Grad o savremenoj lingvističkoj bosnistici govorili su direktor Instituta za jezik prof. dr. Alen Kalajdžija, dr. sc. Jasmin Hodžić i mr. sc. Zenaida Karavdić. Predavanju, a kasnije i otvaranju izložbe, su prisustvovali načelnik općine Novi Grad Semir Efendić, prof. Josip Baotić, prof. Hanka Vajzović, te brojni studenti i učenici sa svojim profesorima, nastavnicima i direktorima ustanova.\nNačelnik Općine Novi Grad Sarajevo Semir Efendić je izrazio zadovoljstvo ostvarenom saradnjom sa Institutom za jezik, čiji tim, kako je kazao, radi veoma važan posao i prenosi prijeko potrebno znanje o našem bosanskom jeziku.\n“Nama je zadovoljstvo da možemo podržati naučnu instituciju poput Instituta za jezik u onome što radi. Mi smo kao lokalna zajednica specifični, jer se većina naučnih i kulturnih institucija ne nalazi na teritoriji naše općine, ali nas to ipak ne sprječava da imamo projekte saradnje. Riječ je o vrlo važnom pitanju za našu državu, pitanje jezika je možda jedno od najvažnijih, posebno kada se pogleda posljednji popis stanovništva. Najveća grupa ljudi u našoj državi se izjašnjava da govori bosanski jezik. S druge strane, mi imamo pitanje osporavanja našeg jezika, i vrlo je važno da se na najadekvatniji način govori o našem jeziku, a ko će to bolje raditi od naučnika i ljudi kojima je to cjeloživotni posao. Zadovoljstvo mi je da se danas družimo u Općini Novi Grad”, rekao je načelnik Efendić.\nPrva ukoričena knjiga o bosanskom jeziku objavljena 1990. godine\nDirektor Instituta za jezik prof. dr. Alen Kalajdžija kaže da je izložba zamišljena kao dio sadržaja u povodu 48. godišnjice Instituta za jezik, koja se obilježava 4. marta, Dana maternjeg jezika i Dana nezavisnosti Bosne i Hercegovine. Cilj izložbe je da skrene pažnju šire javnosti na naučni, društveni i politički status bosanskog jezika u BiH, ali i svijetu.\n“Povezali smo period od 1990. do 2020. godine i predstavili našoj široj javnosti aspekte naučnog i istraživačkog rada u oblasti lingvističke bosnistike, tj. nauke koja se bavi proučavanjem bosanskog jezika. Ovom izložbom želimo poručiti javnosti da je bosanski jezik platforma na kojoj se okuplja sav naš narod, odnosno svi oni koji bosanski jezik doživljavaju kao svoj maternji jezik. Želimo dati doprinos širenju pozitivne svijesti o bosanskom jeziku”, rekao je Kalajdžija.\nDr. sc. Jasmin Hodžić ističe da do 1918. godine nismo bili u prilici da pišemo i razmišljamo o Bosni, Bošnjanima, pa ni bosanskom jeziku zbog društveno-političkog okruženja. Sredinom prošlog vijeka, kada se vraćaju nacionalna prava, pojavljuje se javni narativ o bosanskom jeziku i u svakoj narednoj dekadi taj narativ biva zastupljen. Hodžić navodi da je prva ukoričena knjiga o bosanskom jeziku u savremenom dobu objavljena 1990. godine.\nMr. sc. Zenaida Karavdić je predstavila radove o bosnistici, te je spomenula aspekte sa kojih se jezik može proučavati. Karavdić ističe da je u svom istraživačkom radu naišla na oko 1.000 radova o bosnistici.\nSvi zainteresirani, izložbu sa oko 350 izdanja iz oblasti bosanskog jezika mogu pogledati od 4. do 9. marta u periodu od 10:00 do 14:00 sati u Galeriji Općine Novi Grad.


Analitičari: Problem sa ZSO neće blokirati rad kosovskih institucija - Kosovo Online\nAnalitičari: Problem sa ZSO neće blokirati rad kosovskih institucija\n24. Oktobar 2021. • 20:09\nUkoliko se dogodi ono što je najavila Srpska lista, da će napustiti kosovske institucije na svim nivoima, ukoliko ne bude pokrenut proces osnivanja Zajednice srpskih opština, to neće previše uticati na funkcionisanje tih institucija, ocenjuju analitičari, prenosi Koha.\nIstaživač u Demokratskom instiitutu Kosova Agnjesa Hadžiu podsetila je da poslanici Srpske liste bojkotuju zakonodavnu vlast još od uspostavljanja reciprociteta za registarske tablice,\nMeđutim, kako Hadžiu dodaje, to ne bi trebalo da uozbiljnijoj meri utiče na rad kosovske skupštine.\n"Jedina tačka na koju njihovo odsustvo u Skupštini može da utiče je kada su u pitanju zakoni od vitalnog interesa koji zahtevaju dvotrećinsku većinu. Trenutno su u proceduri dva takva, jedan o zvaničnim praznicima i drugi o visokom obrazovanje i koji je nacrt zakona koji je imao probleme u kontinuitetu i koji je prenošen iz jednog zakonodavnog tela u drugo, jer je nedostajao konsenzus sa Srpskom listom za dobijanje većine glasova srpske zajednice ", rekla je Hadžiu.\nIstraživač u Kosovskom institutu za lokalnu upravu Sadri Rmoku, kaže da, ukoliko bude Formirana Zajednica srpskih opština, treba voditi računa njenom statutu.\n"Mislim da bi ove godine trebalo da počne osnivanja ZSO, ali ne treba žuriti sa datumom. Dakle, imamo odluku Ustavnog suda i ne usuđujemo se da idemo van toga", rekao je Rmoku.\nMinistar u Vladi Kosova Goran Rakić prošle nedelje je upozorio da će napustiti institucije na svim nivoima, u slučaju da do kraja ove godine ne bude uspostavljeno Udruženje sa srpskom većinom.\nVlada Kosova Goran Rakić ZSO Igor Simić Kosovo\nVlada Kosova protiv UNMIK\nUNMIK je ovde jer Ujedinjene nacije odbijaju da suspenduju njegov mandat, iako je UNMIK od proglašenja nezavisnosti Kosova nepotreban i nema izvršna ovlašćenja, saopšteno je iz Vlade Kosova za Radio Slobodna Evropa.\nPetković: Srbija će već na sledećem sastanku u Briselu zahtevati konkretne poteze za formiranje ZSO\nVučić s patrijarhom Porfirijem: Suočavamo se sa neviđenom histerijom, diplomatija više ne postoji\nNiz dojava o bombama u beogradskim bolnicama\nPendarovski pisao Vartolomeju: Prihvatanjem naše crkve u kanonsko jedinstvo ispravljate istorijsku nepravdu\nHaradinaj poručio osuđenima u Hagu da budu jaki\nNovo preteće pismo: Udružili smo se sa Albancima da miniramo lokacije u Beogradu\nHasani: Uslovi za prijem Kosova u SE biće vraćanje imovine Visokim Dečanima i formiranje ZSO


OSMACIMA DANAS ISTIČE ROK ZA UPIS U IT ODELJENJA: Mogu da se prijave do 14 časova\nCENA POLOVNIH AUTOMOBILA OTIŠLA U NEBESA: Za vozila stara od 10 do 15 godina 87\t315\nVUČIĆ: Belivukovi koljači Zviceru slali ćevape od ljudskog mesa! Kriminalci 15\t119\nBEOGRAD POGODILO SNAŽNO NEVREME! Jak pljusak sa grmljavinom zahvatio prestonicu 16\t158\nVUČIĆ OTKRIO DETALJE O PLANIRANOM ATENTATU NA NJEGA: Kažu da im je FALILO 236\nrasa markovic\t 21.05.2018. 08:48h 08:51h\nRok za prijave "osmaka" koji žele da upišu specijalizovana odeljenja za informatiku i računarstvo u gimnazijama je produžen i traje do danas u 14 sati, izjavio je pomoćnik ministra prosvete za srednje obrazovanje Aleksandar Pajić.\n"Do ponedeljka 21. maja, do 14 časova smo produžili rok, kako bi oni učenici koji još razmišljaju da se prijave mogli da iskoriste to pravo i prijave se za polaganje prijemnog ispita", izjavio je Pajić.\nOn je kazao da bi prijavljeni učenici trebalo da pristupe polaganju testa iz matematike, na kojem će raditi zadatke srednjeg i naprednog nivoa.\n"Videćemo po broju učenika koji polože prijemni ispit kako će dalje biti formirana odeljenja. Ja se nadam da će i rezultat prijemnog biti jako dobar i da ćemo imati tu privilegiju da povećamo broj odeljenja", kazao je on.\nNa pitanje da li su škole spremne da se usklade ukoliko bude veći broj odeljenja, od 1.260 mesta koliko je planirano, Pajić je naglasio da su škole o tome razmišljale kada su se prijavljivale za ovaj projekat.\n"Škole su pre svega o tome razmišljale i kada su se prijavile da imaju odeljenja. One su sagledale i svoje prostorne i kadrovske kapacitete. Obuke za nastavnike počinju, tako da se nadamo da će apsolutno spremni svi dočekati novu školsku godinu i sa zadovoljstvom krenuti u ove obrazovne profile", kazao je Pajić.\nKako je istakao, Ministarstvo prosvete nauke i tehnološkog razvoja, Vlada Republike Srbije i premijerka Ana Brnabić veoma su zadovoljni sa brojem prijavljenih učenika.\n"Izuzetno smo zadovoljni velikim inetersovanjem ucenika za ova odeljenja. Kada smo ovaj smer predstavili učenicima, vodili smo računa o potrebama privrede za IT stručnjacima, ne samo u Srbiji nego i šire. Čitav svet je zainteresovan za IT stručnjake i Srbija je adekvatno odgovorila, prvenstveno na svoje potrebe, sa upisivanjem ovih učenika", rekao je Pajić.\nSUPER ŠTO VIŠE NEMAMO LATINSKI! Ovo je NOVI SMER u gimnaziji sa 8 novih predmeta\nMALI MATURANTI, BEZ PANIKE: Do ponedeljka produžen rok za prijave učenika za IT odeljenja zbog velikog interesovanja\nNAVALA NA IT ODELJENJA U SREDNJIM ŠKOLAMA: 2.537 đaka prijavilo se za polaganje prijemnog\nCENA POLOVNIH AUTOMOBILA OTIŠLA U NEBESA: Za vozila stara od 10 do 15 godina sada treba MNOGO VIŠE NOVCA nego prethodnih godina 87\t315\nVUČIĆ: Belivukovi koljači Zviceru slali ćevape od ljudskog mesa! Kriminalci hteli da me ucenjuju preko sina, ja ne plaćam reket! 15\t119\nBEOGRAD POGODILO SNAŽNO NEVREME! Jak pljusak sa grmljavinom zahvatio prestonicu METEOROLOZI IZDALI HITNO UPOZORENJE (VIDEO) 16\t158


Izložba pasa svih rasa na jezeru Očaga 5. oktobra - GEM info\nIzložba pasa svih rasa na jezeru Očaga 5. oktobra\n1. oktobra 2019. 1. oktobra 2019. Redakcija 0 Comments Izložba pasa, izlozba pasa na jezeru ocaga, Jezero Očaga, kinoloski savez, Mahmut al Dagistani\nČetrnaesta nacionalna izložba pasa svih rasa “CAC Lazarevac 2019” biće održana na jezeru Očaga u subotu 5. oktobra sa početkom od 10 časova. Psi će biti ocenjivani u četiri ringa, a delegat izložbe je predsednik Kinološkog saveza Srbije Mahmut al Dagistani. Izložbu organizuju Kinološko društvo Lazarevac i GO Lazarevac. Prijave su u prostorijama Udruženja lovaca do četvrtka 3. oktobra ili na fb stranici kinološkog društva.\nI ove godine kinološka manifestacija ljubitelje i odgajivače pasa svih rasa okupiće na jezeru Očaga u subotu 5. oktobra. Psi će biti ocenjivani u četiri ringa, kod četiri sudija a delegat izložbe je predsednik Kinološkog saveza Srbije Mahmut al Dagistani. Ocenjivaće se eksterijer pasa od prve do desete grupe. Prošle godine učetvovalo je 200 pasa a broj ovogodišnjih učesnika zavisi kako od vremenskih prilika tako i od izložbi koja će tog dana biti organizovana u Srbiji.\nU okviru ove izložbe biće održan i memorijal sedme grupe u čast jednog od najvećeg kinologa Dobrice Blagojevića.\nUpisnina za prvog psa iznosi 1200,00 din, za svakog sledećeg 1000 dinara. Prijava za Junior handling, odgajivačke parove i grupe je besplatna i vršiće se na dan izložbe. Upisnina za inostrane izlagače iznosi 20 e i prima se na dan izložbe. Prijave su do četvrtka 03. oktobra u protorijama Lovačkog udruženja od 09-14h, na fb stranici i mail adresi kd.lazarevac@gmail.com.\nI ove godine organizatori očekuju izlagače sa retkim rasama pasa a prošle godine svi posetioci imali su priliku da vide arapskog hrta, jednu od najstarijih rasa i veoma retkih u našoj zemlji.\nZa izložbu psi moraju biti čisti, očetkani i okupani kako bi se prikazali u najboljem mogućem svetlu. Na izložbi se mogu izlagati svi rasni psi koji imaju rodovnik izdat od strane Kinološkog saveza Republike Srbije ili rodovnik izdat od inostranih kinoloških organizacija koje su priznate od Međunarodne kinološke federacije. Pas mora da bude svojina izlagača i mora da poseduje potvrdu o vakcinaciji za 2019. god. i da bude obelezen mikročipom.\nShare the post "Izložba pasa svih rasa na jezeru Očaga 5. oktobra"\n← Nagradni foto konkurs za izbor najlepše fotografije do 15. oktobra\nOd 1. novembra Lazarevac postaje prigradska opština →


opremanje stana - BGnekretnine blog\nPosts Tagged ‘opremanje stana’\nZa opremanje stana od 60 kvadrata, najmanje 1.000 evra13 Nov\nPosetioci ovogodišnjeg sajma nameštaja mogu po sniženim cenama koje čak idu i do 60 odsto da opreme stan kvadrature od 60 kvadrata za oko 1.000 evra. Tokom sajma nameštaja, možete iskoristiti odobrene akcije i popuste, pa tako za opremanje dnevne sobe, kuhinje sa trpezarijom, spavaće i dečje ...\nNameštaj čeka bolje dane23 May\nProdaja nameštaja u salonima širom Srbije zbog besparice gotovo prepolovljena. Ni poček i do 12 meseci, niti česta akcijska sniženja, nisu od pomoći proizvođačima i trgovcima Besparica je odložila opremanje stana novim nameštajem za neka bolja vremena. Prodaja fotelja, komoda, ormana bukvalno ...\nNameštaj niko ne kupuje12 Apr\nProdaja nameštaja zbog besparice u prošloj godini drastično smanjena. Mnogi trgovci zbog troškova zatvaraju radnje Sve manje para za opremanje stana i kupovinu fotelja, ormana, komoda... desetkovalo je promet u salonima nameštaja u Srbiji. U manjim prodavnicama prodaja je gotovo prepolovljena, a ...


Tenesi Vilijams - Biografija - ART mozaik\nTomas Lanir Vilijams III (engl. Thomas Lanier Williams III; 26. mart 1911 — 25. februar 1983.), poznatiji pod pseudonimom Tenesi Vilijams, veliki američki dramski pisac i jedan od najznačajnijih dramskih pisaca dvadesetog vijeka.\nIme „Tenesi“ su mu nadjenule kolege na koledžu inspirisane njegovim južnjačkim akcentom i činjenicom da mu je otac bio porijeklom iz Tenesija. Osvojio je dvije Pulicerove nagrade za dramu: za komad Tramvaj zvani želja 1948. i za dramu Mačka na usijanom limenom krovu 1955. Pored toga, njegove drame Staklena menažerija iz 1945. i Noć iguane iz 1961. osvojile su nagradu Njujorškog udruženja dramskih kritičara. Drama Tetovirana ruža (koju je posvetio svom ljubavniku, Frenku Marlouu) je 1952. osvojila nagradu Toni za najbolji pozorišni komad. Žanrovski kritičari su smatrali da je Vilijams pisao u južnjačkom gotskom stilu.\nOdrastao je u problematičnoj porodici koja mu je poslužila kao inspiracija za većinu djela. Rođen je u Kolambusu, država Misisipi, u kući majčinog djeda, lokalnog episkopalnog sveštenika (danas je ta kuća pretvorena u centar za dobrodošlicu u Misisipi i gradski centar za informacije za turiste). Njegov otac, Kornelijus Vilijams (Cornelius Williams), je bio trgovački putnik koji je postajao sve veći nasilnik kako su mu djeca odrastala. Često je favorizovao Tenesijevog brata, Dejkina Vilijamsa (Dakin Williams). Njegova majka, Edvina Vilijams (Edwina Dakin Williams), bila je potomak plemenite južnjačke porodice.\nU vrijeme kada je Tomas imao tri godine, porodica se preselila u Klarksdejl, u državi Misisipi. Sa pet godina mu je postavljena dijagnoza difterije, zbog čega su mu noge bile paralizovane dvije godine, a posljedica tog stanja je bila da nije mogao skoro ništa da radi. Potom ga je majka počela podsticati da koristi maštu, a u trinaestoj godini poklonila mu je pisaću mašinu.\nTenesi Vilijams je umro u sedamdeset prvoj godini od posljedica gušenja poklopcem od bočice sa ljekovima, u svojoj sobi u hotelu Elysee u Njujorku. Prema nekima, uključujući i brata Dejkina, slavni pisac je bio ubijen. Sa druge strane, prema policijskom izvještaju o njegovoj smrti, postoje indicije da su u pitanju bili ljekovi; u njegovoj sobi je nađeno mnogo recepata, pa se smatra da je do nesrećnog završetka došlo pod uticajem alkohola i lekova.\nCandles to the Sun (Svijeće suncu), 1936.\nSpring Storm (Proljećna oluja), 1937.\nSuddenly, Last Summer (Iznenada, prošlog ljeta), 1958.\nTinto Brass – Profil →\nGoran Tadić – Prepusti se


ORBAN ODRŽAO LEKCIJU UMORNOJ BRISELSKOJ ELITI: Nekada smo mislili da je 12\t242\n01.10.2018. 11:16h 01.10.2018. 11:16h\nLONDON - Ujedinjeno Kraljevstvo ima fiskalni kapacitet da se suoči sa napuštanjem Evropske unije i bez dogovora sa Briselom, izjavio je danas britanski ministar finansija Filip Hamond, ali je, ipak, izrazio uverenje da u Briselu žele dogovor o razlazu.\n"Očigledno je da ćemo imati fiskalni prostor da pružimo podsticaj britanskoj ekonomiji, ako se, nažalost, nađemo u situaciji da ne bude dogovora", rekao je Hamond za Skaj njuz.\n"Chancellor of the Exchequer Philip Hammond said on Monday the United Kingdom had the fiscal capacity to cope with leaving the European Union without any agreement but believed the mood in Brussels was to reach a divorce deal."https://t.co/Ju56VwHkrK\n— Kees (@keesfiere485) October 1, 2018\nIpak, Hamond naglašava da će narednih nekoliko nedelja biti od presudnog značaja za postizanje dogovora sa EU.\n"Raspoloženje je bez sumnje takvo da ljudi u Briselu žele dogovor sa Ujedinjenim Kraljevstvom. Ljudi žele da minimiziraju poremećaje izlaska Britanije iz EU, žele da nastave da imaju odnose sa nama i dobro trgovinsko partnerstvo u budućnosti", rekao je on.\nRT SkyNews "Chancellor Philip Hammond says a no-deal Brexit would "not be a good outcome" as he reinstates his support for the Chequers deal. Mr Hammond is launching a fightback on the economy, read the full story here: https://t.co/bX5DkPsLIR pic.twitter.com/ZfYY7vmgxk"\n— Brian Hughes (@BrianHughesTV) October 1, 2018\nHamond navodi i da je očigledno da je britanska ekonomija pretrpela udarac zbog neizvesnosti koju je proces Bregzita prouzrokovao.\n"Mnoga preduzeća odlažu aktivnosti kako bi videla ishod tih pregovora pre nego što potvrde svoje investicione planove", poručio je Hamond.\nFunta je ojačala za 0,2 odsto prema dolaru na 1,3050 dolara, i na 88,82 penija prema evru posle Hamondove izjave da su u Briselu za postizanje dogovora o Bregzitu.\nVelika BritanijaEUFilip HamondBregzitfiskalni kapacitet\nORBAN ODRŽAO LEKCIJU UMORNOJ BRISELSKOJ ELITI: Nekada smo mislili da je Evropa naša budućnost, a sada... (VIDEO) 12\t242


Inicijativa Ne davimo Beograd uputila je danas otvoreno pismo glavnim i odgovornim urednicima najvećih kontrolisanih medija u Srbiji, kako bi ih pozvali da “Deklaraciji o bojkotu izbora: Borba za slobodnu i demokratsku Srbiju”, kao i aktivnoj kampanji bojkota, daju adekvatnu važnost i prostor u medijima koje vode.\nDeklaracija o bojkotu je dokument kojim je inicijativa Ne davimo Beograd predstavila plan puta do poštenih izbora i izlaska iz krize, u kojoj je kriminalna politička elita okupirala našu državu i dovela do teških uslova života naših građana.\nVodeći ljudi u medijima, koje inicijativa Ne davimo Beograd ocenjuje kao kontrolisane od strane vlasti, pozivaju se da poštuju zakon i etički kodeks novinara Srbije i prestanu da budu saučesnici i pomagači onih koji su nam oteli slobodu i državu, odnosno doveli do toga da je jedini izlaz iz krize, bojkot martovskih izbora.\nPitanje poštenih izbora, slobodnih medija i mogućnosti javnog iskazivanja neslaganja sa vladajućom elitom, direktno je povezano sa ključnim temama i uslovima života i rada svakog građanina.\nPismo je upućeno Draganu Bujoševiću, generalnom direktoru Radio televizija Srbije, Nenadu Lj. Stefanoviću, d.d. glavnog i odgovornog urednika Informativnog programa RTS, Predragu Mihailoviću, glavnom i odgovornom uredniku dnevnih novina Blic, Žarku Rakiću, v.d. glavnog i odgovornog urednika dnevnih novina Politika, Miloradu Vučeliću, glavnom i odgovornom uredniku dnevnih novina Večernje novosti, Draganu Karadžiću, glavnom i odgovornom uredniku Televizije O2, Srđanu Milovanoviću, generalnom direktoru Prve srpske televizije i Maji Ćorac Ninković, direktorki informativnog programa Prve srpske televizije.\nOtvoreno pismo glavnim urednicima najvećih kontrolisanih medija u Srbiji\nZa inicijativu Ne davimo Beograd\nMale pobede! pic.twitter.com/kpnhzU1LNm\n@majator @StefanNemanja10 @dobrinacelnik @Balkan_Fund @PevaSuma 😳\nNe davimo Beograd predlaže da se u skladu sa preporukama stručnjaka i doktora iz inicijative Ujedinjeni protiv kovi… twitter.com/i/web/status/1…\n.@nedavimobgd: Hotel "Dom" pretvoriti u bolnicu za obolele od korone nova.rs/vesti/politika…


Španija deportovala 4.800 migranata u Maroko | Krupljani.BA\nŠpanija je deportovala u Maroko oko 4.800 od 8.000 migranata koji su prešli u Ceutu, špansku enklavu u sjevernoj Africi, rekao je u srijedu španski premijer Pedro Sanchez.\nMarokanci su iskoristili slabiju graničnu kontrolu u svojoj državi kako bi doplivali do evropske teritorije, što je izazvalo humanitarnu krizu u Španiji.\nMigranti su u ponedjeljak masovo počeli pristizati u Ceutu, a dolazak se nastavio i u utorak, premda u manjem broju, zbog pojačane kontrole na španskoj strani granice, gdje su bili raspoređeni policija i vojska.\nKasno u utorak, nakon bilateralnih susreta na visokom nivou, marokanske snage počele su kontrolisati granicu i zaustavljati grupe migranata.\nVojska i policija Španije mobilizovani su da kontrolišu situaciju.\nŠpanska enklava s 85.000 stanovnika, smještena je na sjevernom vrhu Maroka preko puta Gibraltara.\nMinistar unutrašnjih poslova Španije Fernando Grande Marlaska rekao je ranije da su vlasti vratile 1.600 migranata do utorka ujutro, a da će ostali biti vraćeni uskoro, budući da su Maroko i Španija prije tri decenije potpisali sporazum o vraćanju svih koji ilegalno preko mora dođu na špansku teritoriju.\nMnogi afrički migranti smatraju Ceutu i obližnju Melillu, takođe špansku teritoriju, ulazom u Evropu. Prošle, 2020. godine 2.228 migranata je odlučilo preći u dvije enklave morem ili kopnom, često rizikujući živote.


Kako prenosi Rojters, Sendi svedoči o stopiranju isporuke američke vojne pomoći Ukrajini.\nPrethodno je tokom nedelje Sendijev advokat objavio da će njegov klijent svedočiti ukoliko za to bude bio izdat obavezujući sudski poziv.\nPritisci američkog predsednika na Ukrajinu u fokusu su istrage koju predvode njegovi politički rivali demokrate, a koja pokušava da utvrdi da li je Tramp zloupotrebio američku spoljnu politiku da bi podrio svoje moguće protivnike na predsedničkim izborima 2020. godine, navodi Glas Amerike.\nTramp je u petak objavio desetine tvitova negativne konotacije tokom svedočenja Mari Jovanovič, bivše američke ambasadorke u Ukrajini, dok je javno svedočila u istrazi o njegovom opozivu.\n- Osećala sam se ugroženo zbog Trampovih reči - odgovorila je Jovanovič tokom svedočenja upitana kako je protumačila sve što je predsednik Tramp izneo o njoj u julskom razgovoru sa ukrajinskim predsednikom Vladimirom Zelenskim.\nJovanovič je drugog dana svedočenja koje je prenosila televizija, govorila o metodama borbe protiv korupcije u Ukrajini pre nego što je Trampova administracija smenila sa pozicije ambasadora u toj zemlji.\nDok je njeno javno izlaganje privuklo izrazitu pažnju javnosti u petak, tek poneki detalj procurio je o svedočenju iza zatvorenih vrata Dejvida Holmsa, zvaničnika američke ambasade u Kijevu.\nHolms je posvedočio da je čuo delove razgovora Trampa i američkog ambasadora pri Evropskoj uniji Gordona Sondlenda u kom se, kako je rekao Holms, Tramp interesovao za spremnost Ukrajine da sprovede istragu o Džou Bajdenu i njegovom sinu Hanteru, koji je bio član Upravnog odbora jedne ukrajinske energetske kompanije.\nTelefonski razgovor dogodio se dan posle telefonske konverzacije američkog i ukrajinskog predsednika, što je centralna tačka istrage o opozivu Donalda Trampa.\n- Dakle, sprovešće istragu? - bilo je pitanje koje je, prema tvrdnjama svedoka Dejvida Holmsa, Donald Tramp uputio Gordonu Sondlendu, aludirajući na ukrajinskog predsednika Vladimira Zelenskog.\n- Učiniće to - odgovorio je Sondlend, a naveo Holms, dodajući da je ukrajinski predsednik spreman da učini sve što se od njega bude zatražilo.\nSvedočenje Dejvida Holmsa, pomoćnika američkog diplomate Vilijama Tejlora, koji je u sredu bio na javnom pretresu u Predstavničkom domu Kongresa, direktnije povezuje Trampa sa kampanjom pritisaka na Ukrajinu radi podrobnije istrage porodice Bajden, a koju je predvodio predsednikov lični advokat Rudi Ðulijani.\nHolmsova izjava suprotstavljena je svedočenju koje je Gordon Sondlend dao pod zakletvom i u kojem nije pominjao telefonski razgovor sa Trampom, a koji je prema tvrdnjama američkog diplomate Holmsa, održan 26. jula.\nSondlend, koji je već jednom preinačio svoju izjavu u istrazi o opozivu američkog predsednika javno će svedočiti 20. novembra.\nIstog dana u Predstavničkom domu Kongresa će javno govoriti i zamenica ministra odbrane Lora Kuper i zamenik državnog sekretara Dejvid Hejl.\nDan pre, 19. novembra, na istom mestu će se naći i Aleksander Vindman, zvaničnik Saveta za nacionalnu bezbednost, Dženifer Vilijams, pomoćnica potpredsednika Majka Pensa, bivši specijalni izaslanik u Ukrajini Kurt Volker i zvaničnik Saveta za nacionalnu bezbednost Tim Morison.


Stipendija Sci-arc | industrijski dizajn | Industrijski dizajn\nSci-arc, stipendije se dodeljuju na osnovu zasluga i finansijskih potreba. One su i dalje na raspolaganju svim studentima koji trenutno pohađaju kurseve slične Sci-arc-a.\nSci-arc stipendije se dodeljuju redovnim studentima na osnovu akademskih dostignuca,slanje portfolia, kao i demonstracija finansijskih potreba. Kandidati mogu biti upisani na redovne, ili postdiplomske studije. Za međunarodne studente važi da su završili bar jednu godinu sličnog programa.\nBodovanje za stipendiranje odlučuje se sledećim:\n-Porfolio (40 poena)\n-Finansijske potrebe (25)\n-Servis ( max 10)\nStipendijski upis na raspolaganju je u Martu za narednu školsku godinu, zahteva sledeće:\n1. Popuniti stipendijsku prijavu\n2. Kratka izjava (250 reči ili manje) navodeci akademske karijere i ciljeve\n3. Sci-arc oblik finansijske pomoći ili za međunarodne studente prijava i Fafsa\n4. Jedno pismo preporuke od učenika\n6. Trenutni transkript\nPristigle informacije se pregledaju od strane diplomiranog stručnog komiteta.Vaša prijava mora biti podneta do Aprila. Posavetujte se kod akademskog saveta za tačan datum. Ne ispunjavanje tačnog datuma će se smatrati diskvalifikovanim iz procesa stipendijskog programa. Sve dodatne informacije se mogu dobiti od strane savetnika Peter Doug-a.\nBroj stipendija je ograničen i dodeljuju se na osnovu vašeg potencija, gledajući prijavu, portfolio i finansijsku potrebu.\nSciArc Web Site\nThis entry was posted in Stipendije and tagged arhitektura, dizajn proizvoda, fakulteti, industrijski dizajn, industrijski-dizajn.com, industrijskidizajn.com, Kalifornija, proizvodi, školovanje, Stipendije by Industrijski dizajn. Bookmark the permalink.


OSUĐENI NASILNIK Luka Lazukić dobiće sina, trudna Slađana nosi DEČAKA\nFoto: Instagram, Goran Srdanov / RAS Srbija\nOsuđeni nasilnik Luka Lazukić i njegova nova izabranica Slađana Ivanišević postaće roditelji dečaka, saznaje portal "Pink.rs".\nLuka Lazukić je postao poznat u javnosti kada je stupio u brak sa pevačicom Natašom Bekvalac, koju je pretukao malo nakon što se porodila, i za to delo i osuđen pred nadležnim organima.\nLazukić iz dva prethodna braka ima dve ćerke, a sada će dobiti sina.\n"JESTE LI VI NORMALNI?" Pitali smo Natašu Bekvalac kako komentariše novu vezu Luke Lazukića, evo reakcije (VIDEO)\nTELEVISA PRESENTA Natašu Bekvalac i novu devojku Luke Lazukića ne povezuje samo Dačina ljubavnica, već i jedna ROĐAKA koja se povukla iz javnosti\n- Njih dvoje su pre tri dana bili na pregledu kada se na ultrazvuku pokazalo da je u pitanju dečak. Slađa se super oseća i lepo podnosi trudnoću! Iako je jako vezan za svoje ćerke, Luku je oduševila vest da će dobiti i naslednika - kaže naš dobroobavešten izvor koji je insistirao na anonimnosti.\nPodsetimo, Slađana i Lazukić su u oktobru izašli u javnost i obelodanili da su u vezi, a ona je nedavno podelila fotografiju sa Lukom na društvenim mrežama, na kojoj se vidi da su bili na zimovanju, a uz sliku je stajao opis:\n- Zaljubljeni i srećni.\nVIDEO: VIDEO Luka Lazukić na motoru\n"ZALJUBLJENI I SREĆNI" Nasilnik Luka Lazukić ne krije vezu sa pevačicom, ona objavila zajedničku fotografiju i podigla BURU\nNE KRIJU LJUBAV Luka Lazukić otpočeo vezu sa SMEĐOKOSOM PLESAČICOM, pa isplivala njihova PRVA SLIKA\nSupruga fudbalera Filipa Đorđevića, Jovana, važi za jednu od najlepših Srpkinja. Ona je veoma aktivna na društvenoj mreži Instagram, gde svakodnevno objavljuje svoje fotografije kojima pomuti razum mnogima, te tako i Italijanima gde ona trenutno živi sa suprugom i dvoje dece.\nFinale "Zadruge 3" održava se u subotu, 11. jula, a sinoć je dvoje finalista izbačeno sa imanja u Šimanovcima.\nGlumica Marija Karan testirala se na korona virus, a rezultati su pokazali da nije zaražena.\nSAD JE DRUGA OSOBA Posvađala se sa Marijom Šerifović i napravila SKANDAL, a danas pevačica ima novi izgled i diplomu fakulteta\nDunja Popović pre pet godina takmičila se u "Zvezdama Granda", a gledaoci su je upamtili po skandalu sa Marijom Šerifović.\nPop zvezda Madona nastavlja da iznenađuje svet svojim provokativnim izdanjima.\nAtraktivna pijanistkinja Lola Astanova progovorila je o odnosu sa violončelistom Stjepanom Hauserom, nakon višegodišnjih šuškanja da su bili u emotivnoj vezi.\nNatašu Rodić, svastiku boksera Veljka Ražnatovića, u poslednje vreme sve češće vidimo na stranicama domaće štampe, a nedavno su je povezivali sa dva muškarca.\nDa je Ana Nikolić smršala, naju vrapci na grani, ali ono što malo ko zna je da je karijeru započela sa dvadesetak godina i to pesmomj "Poješću sve kolačiće" od Marine Perazić, Od tog razdoblja do danas kada ima 41 godinu i nešto više kilograma od tog broja - put je bio dug.


U Tuzli održana promocija knjige „Tragom drevnih Bošnjana“: Bosanstvo i Bosna su sinonimi za ljubav | Aktuelno.ba\n„Doći će vrijeme, uvjeren sam da će doći vrijeme, da će Bosna pripadati, ipak, samo Bosancima. Bošnjanima, ja bih rekao, svih nacionalnosti, bez obzira na religiju. Bosna je stvarno izvorište tolerancije, svih mogućnosti da se razvija kao država bosanstva, komšiluka i razumijevanja. Još jednom hvala“, zaključio je Bešlagić.


DRŽAVA U AMERICI NUDI 10.000 DOLARA SVAKOM KO SE DOSELI: Zvuči fantastično, ali ima jedna caka! | Planeta | Kurir\nDANSKOM MILIJARDERU UBIJENO TROJE DECE U MASAKRU NA ŠRI LANKI: Ćerka samo 8\t488\nTRAMP SE POJAVIO NA BALKONU, A SVI GLEDALI U ZECA PORED NJEGA: Evo kako 1\t10\nDRŽAVA U AMERICI NUDI 10.000 DOLARA SVAKOM KO SE DOSELI: Zvuči fantastično, ali ima jedna caka!\n14.06.2018. 07:00h 14.06.2018. 07:00h\nSuočena s negativnim demografskim trendovima, američka savezna država Vermont spremna je svakom Amerikancu u radnom odnosu koji svoj posao obavlja na daljinu da plati 10 hiljada dolara da se iz neke od drugih saveznih država preseli u Vermont.\nU pomenuti iznos uključeni su troškovi preseljenja, internet za novog stanovnika države, kao i pripadajući administrativni troškovi, dok sama nagrada Vermonta za preseljenje iznosi 5.000 dolara.\n"Smatramo da smo kao država dobro pozicionirani za one koji žele bolje da organizuju svoj posao na daljinu", obrazložio je odluku administracije Vermonta Majkl Širling, čelnik lokalne Agencija za trgovinu i razvoj zajednice. Izrazio je očekivanje kako će ponuda motivisati na preseljenje porodica čiji jedan član može da radi na daljinu, a drugi pronaći posao u Vermontu.\nFall foliage in the misty Waits River Valley, Vermont pic.twitter.com/uOtXcnsCpO\n— USA (@usa) June 10, 2018\nNa ovakav potez Vermont se odlučio nakon pojačanog starenja stanovništva i smanjenja broja onih koji plaćaju poreze. Sa 623 hiljade stanovnika Vermont je, uz Vajoming, američka savezna država s najmanjim brojem stanovnika i među šest država s najmanjom teritorijom.\nS nagrađivanjem doseljenika Vermont će početi iduće godine koja će, prema rečima Majkla biti test kako bi se videli efekti ove odluke, piše Jutarnji list.\nIako je guverner Vermonta Fil Skot potpisao pripadajući zakon o podsticanju useljavanja s osnovnim kriterijumima koje zainteresirani treba da ispune kako bi dobili pomoć, očekuje se da Agencija za trgovinu i razvoj zajednice dodatno razradi uslove za dobijanje podsticaja. Vermont je spreman da prihvatiti samo zaposlene u punom radnom vremenu za kompaniju čije je sedište izvan Vermonta, koji posao obavljaju iz stambenog ili poslovnog prostora na daljinu.\nVlasti te savezne države nadaju se da bi program mogao da motiviše one koji se trenutno školuju u Vermontu da nakon diplome ostanu u državi.\n(VIDEO) GRADIĆ U ITALIJI PRODAJE KUĆE ZA 95 DINARA: Zvuči kao ponuda koja se ne odbija, ali postoji jedna caka!\n(VIDEO) OTKRIVENI TAJNI GRADOVI SSSR: Za njih je znao samo KGB, a korišćeni su i za krvave rituale!\nDANSKOM MILIJARDERU UBIJENO TROJE DECE U MASAKRU NA ŠRI LANKI: Ćerka samo dva dana ranije objavila fotku sa letovanja, ne sluteći da je POSLEDNJA (VIDEO) 8\t488


Pajtić razgovarao sa hrvatskim ambasadorom o saradnji | Autonomija\nPajtić razgovarao sa hrvatskim ambasadorom o saradnji\nHrvatska nacionalna zajednica imaće punu podršku Izvršnog veća Vojvodine za projekte koje sprovodi na teritori…\nHrvatska nacionalna zajednica imaće punu podršku Izvršnog veća Vojvodine za projekte koje sprovodi na teritoriji pokrajine, izjavio je danas predsednik tog veća Bojan Pajtić.\nNa sastanku sa ambasadorom Hrvatske u Srbiji Željkom Kuprešakom u Novom Sadu, Pajtić je ukazao da i druge etničke zajednice imaju podršku Izvršnog veća preko Zavoda za kulturu, kao i drugih nacionalnih institucija i sopstvenih medija, saopšteno je iz Pokrajinskog sekretarijata za informacije.\nKuprešak i Pajtić su razgovarali i o nastavku „uspešne saradnje“ na ekonomskom i kulturnom planu i mogućnostima za dalji razvoj te saradnje.\nOsnivanje Srpske banke u Republici Hrvatskoj, koje je u toku, trebalo bi da obezbedi uslove za veću materijalnu podršku izbeglicama i njihovim porodicama koje žele da se iz Vojvodine vrate u Hrvatsku, ocenjeno je u razgovoru.\nSagovornici su zaključili i da postoji obostrani interes za proširivanje međusobne ekonomske saradnje i za veću prisutnost preduzeća iz Vojvodine i Srbije u Hrvatskoj, navedeno je u saopštenju.


GLAVNI SIMPTOM DEPRESIJE! Evo kada je vreme da se obratite lekaru - Informer\nB92.net/informer.rs | 17. 11. 2018.\nSvakodnevni stres, nezaposlenost, loši porodični odnosi, usamljenost - neki su od razloga depresije. "Bolest današnjice", kako još nazivaju depresiju, će prema podacima Svetske Zdravstvene Organizacije za manje od dve godine biti najčešći uzrok smrti kod žena, a drugi u ukupnoj populaciji\nOsobe koje boluju od depresije najčešće ne govore o tome i odlučuju da se same bore sa svojim problemom. Upravo zbog toga neophodna im je podrška i pomoć.\n- Negativne misli, to crnilo i mrak izazivaju osećanje bespomoćnosti. I to osećanje bespomoćnosit može biti okidač za želju da se okonča život ili u početku misli da se okonča život. Čovek ima utisak da nije u kontroli svog života da šta god da radi nema svrhu, praktično suicid može biti izazvan depresijom, depresivnim osećanjem bespomoćnosti - kazala je Branka Kordić, psihički psiholog .\nDepresija psiha simpromi bezvrednost\nISTRAŽIVANJE: Društvene mreže nisu za depresivne!\nUVEK, JA, NIŠTA.. Reči koje koriste DEPRESIVNI LJUDI!


S880 - Sistemi za evidenciju radnog vremena - VipTek\nTerminali tipa S880 (bezkontaktni) predstavljaju brze i kompaktne čitače proximity kartica i/ili privezaka, tzv. elektronskih ključića koji poseduju veliku memoriju i karakteriše ih povoljna cena. Sa softverom za evidenciju radnog vremena mogu se koristiti u jednoj LAN mreži. Uređaji poseduju integrisanu kameru koja pravi snapshoot osobe u trenutku čekiranja.\nKarakteristike sistema sa terminalima S880 su:\n- terminali su namenjeni unutrašnjoj montaži\n- poseduje praćenje ulaza, izlaza, pauzi, službeni izlazak, odlazak na teren, ...\n- maksimalno 50.000 korisnika\n- sistem radi samostalno, bez non-stop podrške računara\n- uz primenu izvora za neprekidno napajanje sistem može raditi i kada nema struje\n- sistem se povezuje na postojeću računarsku mrežu ili direktno na računar, tako da je potrebno minimalno ulaganje vremena i novca u izvodenje instalacije\n- sistem pamti u samostalnom režimu rada do 150.000 registracija zaposlenih, ali čim se uključi računar na kome je instaliran softver za evidenciju radnog vremena, softver preuzme sve registracije iz terminala i oslobađa mu memoriju za dalji rad\nKarakteristike terminala S880 uređaja su:\n- jezik menija: srpski i engleski\n- jednostavno puštanje u rad\n- dvostruka provera identiteta (šifra, kartica)\n- integrisana kamera u uređaju može napraviti snapshoot osobe u trenutku čekiranja\n- korišćenje smart kartica\n- za unutrašnju montažu\n- radi bez podrške računara\n- moguće je opremiti ga izvorom neprekidnog napajanja i omogućiti rad u slučajevima kada nema struje


Pokrenut postupak za isključenje Dimitrijevića iz DS-a – NovostiDana.rs\nBEOGRAD – Predsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić pokrenuo je danas disciplinski postupak za isključenje Bojana Dimitrijevića iz članstva zbog „relativizacije fašizma i zalaganja za odbranu generala Milana Nedića“.\n„Nijedan član, baš kao nijedan grđanin Srbije, ne sme sebi davati za pravo da pronalazi opravdanja za one koji imaju simpatije i razumevanje za kolaboracioniste, kvislinge i saradnike okupatora. Antifašistička prošlost DS i, pre svega, žrtve najvećeg zla koje je svet ikada video mu ne smeju to dozvoliti“, navodi se u saopštenju.


DS izbacio samohranu majku sa dvoje dece iz stana na ulicu! – NAJNOVIJE VESTI\nDS izbacio samohranu majku sa dvoje dece iz stana na ulicu!\n7th October 2017 , 05:44 7th October 2017 , 11:49 RTS\nIako je opozicija pokušala da iskoristi slučaj iseljenja prodice Petrović iz stana u Njegoševoj ulici u Beogradu, protiv predsednika države Aleksandra Vučića, oglsila se iseljena žena i poručila da predstavnici DS nisu hteli da je prime na razgovor dok su vodili opštinu\nOvim činom po ko zna koji put opozicionim partijama koje su htele da iskoriste ovaj događaj da bi na najniži način iskritikovali vlast, predsednika Vučića i SNS pokazali su za razliku od njih da im je briga i o svakom pojedincu prioritet.DS je juče i danas sve vreme pokušavala preko svojih medija d ovaj događaj predstavi kao jedan neljudski čin, ali usta im je zapušila Dobrila Petrović koja je baš njih lično, Kuzmanovića i Tatića označila kao glavne krivce zbog čega je iseljavaju. – U svoje ime i ime moje porodice koja je noćas iseljena od strame sudskih izvršitelja iz stana u Njegoševoj 65 zahvaljujem se predsedniku Aleksandru Vučiću i članovim SNS s Vračara za pomoć koju je dobila moja porodica – navela Petrovićeva u otovorenom pismu.– Zahvaljujući pomoći koju su prikupili članovi SNS sa Vračara moja porodica će imati krov nad glavom narednih godinu dana – istakla je ona.\n– Agonija moje porodice traje godinama jer protiv sebe imamo advokata koji može sve da završi na sudu. Godinama obilazimo pragove džavnih institucia i niko nam nije pomogao. Ne znam ni sama koliko sam puta tražila prijem kod bivšeg predsednika opšine Vračar Kuzmanovića koji nikada nije imao vremena da me primi. Opština je dok je on bio predsednik 2007. godine odbila da se umeša u spor i o tome je obavestila sud i tako nas je ostavila na milost i nemilost surovom advokatu koji može sve u sudu – navela je Petrovićeva.Ona se zahvalila svim ljudima koji su se sinoć okupili da spreče njeno iseljenje i dodala da tu nje bilo mesto ljudima iz DS Kuzmanoviću i Tatiću koji nisu hteli da je prime dok su vodili opštinu Vračar.\n– Kuzmanović i Tatić su krivi što je opština Vračar 2007. godine odbila da se umeša u moj spor i zato što sam danas ja, moja kćerka Snežana i njena deca na ulici. Hvala ljudima koji su za nekoliko sati prikupili pomoć i predsedniku Vučiću koji je to predložio – istakla je Petrovićava. Posetimo sporan stan se, kako su pisali mediji, vodi na Dobrilu Petrović, a radi se o takozvanim “zaštićenim stanarima”. Oni su stan dobili, pa otkupili, ali je sada u postupku restitucije vraćen starim vlasnicima.Njima, navodno, nije bio ponuđen neki drugi stan zauzvrat, na nekoj drugoj lokaciji. Situaciju je pokušao da razreši i novi vlasnik stana koji je Petrovićima ponudio da se isele do nedelje, alioni tvrde da “nisu imali gde da odu”.\nDrustvoDS IZBACIO PORODICU NA ULICU, IZBACILI ZENU SA DECOM, NJEGOSEVA BEOGRAD, NJEGOSEVA ULICA, PORODICA PETROVIC, VUCIC NASAO RESENJE


► Varheji: Srbija treba da ubrza reforme na putu ka EU\nNovi evropski komesar za proširenje Oliver Varheji pozvao je danas Srbiju da ubrza proces reformi na putu ka EU istakavši da su potrebni "čvrsti, sveobuhvatni i opipljivi rezultati u ključnim oblastima demokratije, vladavine zakona i slobode medija".\nNa Okruglom stolu o evrointegraciji Zapadnog Balkana u ;Evropskom parlamentu (EP), na kojem su učestvovali i predstavnici nacionalnih parlamenata zemalja Zapadnog Balkana, Varheji je rekao da će proširenje EU ostati prioritet EP i njegov lično i da će Evropska komisija ubrzo izaći sa predlogom o novom pristupu u procesu proširenja.\n"Evropska komisija će početkom sledeće godine predstaviti sugestije za proces pridruživanja kako bi se ojačao pregovarački proces", rekao je Varheji u prvom obraćanju u EP od izbora za komesara EU.\nGovreći o Kosovu Varheji je izrazio očekivanje će nova vlada Kosova raditi na ponovnom pokretanju dijaloga sa Beogradom ;uključujući korake kao što je ukidanje taksi od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije.\nVarheji je naveo da je važno da, nakon objavljivanja rezultata izbora, Kosovo što pre dobije ;novu vladu jer mu predstoji važan posao u oblastima kao šo su ekonomski razvoj i borba protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nFokus pritom mora da bude na stvarnom uticaju reformi na terenu, a najbolja mera napretka će biti brzina ekonomskog razvoja, povećanje prosepriteta i kvaliteta života kao i sloboda ljudi, rekao je.\nPrema njegovim rečima, u zemljama Zapdnog Balkana neophodno je "snažno politčko angažovanje za sprovođenje reformi", ne zbog EU već zbog sopstvenih građana.\nDodao je da "i EU takođe mora da se pripremi da bude spremna da primi nove članice, kada budu ispunjeni uslovi, ali ne na uštrb procesa pristupanja".\n"Proces produbljivanja evrointegracija može teći paralelno sa procesom pristupanja", naglasio je.\nVarheji je ponovio da je veoma razočaran zbog nepostizanja konsenzusa o otvaranju pregovora sa Severnom Makeodnijom i Albanijom i dodao da će, bez obzira na to, nastaviti da se zalaže da se donese pozitivna odlika o tome pre samita u Zagrebu i maju 2020.\nGovoreći pojedinačno o zemljama koje teže članstvu u EU, Varheji je rekao da je Severna Makedonija "uradila ono što se od nje tražilo, čak i više, kroz istorijski Prespanski sporazum koji je inspiracija za čitav region i za Evropu" i da nastavlja reforme posebno u oblasti vladavine zakona.\nAlbanija je, prema njegovim rečima, ostvarila ;napredak u oblasti reforme pravosuđa.\nCrna Gora je, podsetio je, sa 32 otvorena poglavlja najviše napredovala na putu ka EU, ali još treba da ostvari opipljive rezultate u oblastima kao što su vladavina zakona i sloboda medija, poltička debata treba da se vrati u parlament gde joj je i mesto, a važno je takođe da se nastavi posao oko izbornog zakonodavstva.\nOliver Varheji /


Star Wars: Posteri iza Gvozdene zavese | CityMagazine\nSovjetska umetnost je bila u službi režima. Reklamni, propagandni i filmski posteri su kreirani sa zadatkom ojačavanja i širenja ideja komunizma i socijalizma. Ovaj trend je započet u Sovjetskom Savezu, a kasnije se proširio i na ostale zemlje istočne Evrope.\nMeđutim, to ne znači da umetnici iza Gvozdene zavese nisu bili kreativni i da nisu stvarali dela koja su i danas neverovatno popularna. Kreiranje muzičkih omota i filmskih postera su im bili idealan način da se izraze, a stroga kontrola svega što dolazi sa suprotne strane zavese je bila rigorozna, pa umetnici nisu mogli da se upoznaju sa radovima svojih kolega s one strane. Ali film, koji je postao fenomen pop kulture, širio se na još filmova, knjiga, kompjuterskih igara, televizijskih serija i na mnoge druge oblasti. Ratovi zvezda su zavladali svetom, probili sve barijere i ujedinili politički razdvojene narode.\nKada je početkom osamdesetih godina trebalo da se prikazuje u bioskopima širom istočne Evrope, grafički dizajneri su dobili zadatak da kreiraju postere. U našoj galeriji, pogledajte na koji način su umetnici odgovorili na zadatak i predstavili, kroz postere, film Ratovi zvezda, fenomen koji je u tom trenutku došao sa zabranjenog Zapada.\nPoster poljskog umetnika Vitolda Dubovskog 1984.Otvori galeriju\nPogledajte prvi trejler za film „Solo: A Star Wars Story“ gvozdena zavesa · istoćna evropa · posteri · star wars · umetnici\nNajbolja filmska ostvarenja u javnom prevozu


ZORAN RADOVANOVIĆ, POZNATI EPIDEMIOLOG IZ BEOGRADA: NE ZAVARAVAJTE SE HLADNOĆA NE UBIJA VIRUS | RTV Slobomir\nZORAN RADOVANOVIĆ, POZNATI EPIDEMIOLOG IZ BEOGRADA: NE ZAVARAVAJTE SE HLADNOĆA NE UBIJA VIRUS\nNiske temperature i snijeg pospješuju razvoj respiratornih infekcija, ali trenutne vremenske prilike neće u znatnoj mjeri utucati na rast broja zaraženih virusom korona jer će hladno vrijeme kratko trajati.\nIstakao je za "Glas Srpske" poznati beogradski epidemiolog Zoran Radovanović navodeći da nema istine u pričama kako toplo vrijeme pogoduje razvoju virusa, a hladnoća ih ubija.\n- Za respiratorne zaraze kao što je grip, nazeb a evo sada i virus korona, pogoduje hladno i suvo vreme, i takve bolesti se obično javljaju u zimskim danima. Ljudi misle zima je, topi se sneg i vlažnost je velika, ali ne, vazduh je zimi suvlji nego leti - priča Radovanović.\nOn ističe da će, prema najavama meteorologa, epizoda sa snijegom trajati samo nekoliko dana i da se hladnije vrijeme u velikoj mjeri neće odraziti na porast zaraženih građana.\n- To se pogotovo ne odnosi na virus korona, koji je novi soj i manje poštuje ograničenja i vremenske prilike - dodao je Radovanović.\nPrema njegovim riječima veoma je teško prognozirati do kada će trajati pandemija virusa korona.\n- Obične respiratorne infekcije se završe tokom proljeća, ali pošto je ovo nova bolest osjetljivost populacije je veća tako da je zasigurno da će se razvući, a koliko dugo zavisi isključivo od preduzetih mjera i njihove primjene. Ako se rigorozne mjere poštuju tokom četiri sedmice je moguć drastičan pad oboljevanja, s tim da niko ne zna kada će uslijediti drugi talas - navodi Radovanović.\nPrema njegovim riječima već je izvjesno da će se drugi talas zasigurno pojaviti, navodeći da će se zaraza širiti sve dok se 60 ili 70 odsto populacije ne inficira.\n- Drugi talas može uslijediti odmah mjesec dana nakon smirivanja situacije a možda neće sve do pozne jeseni. Virus korona je suviše rasprostranjen, prenosi se lako i nemoguće je da spontano nestane. Kada se zarazi najveći dio stanovnika zemlje postaće običan sezonski grip i javljaće se zimi - kazuje Radovanović i dodaje da je broj zaraženih virusom korona već sada sigurno premašio milion, s tim da je registrovano nešto više od 300.000.\nGrađanima savjetuje da se ponašaju shodno preporukama koje im zdravstveni radnici već danima upućuju.\n- Socijalna distanciranost je izuzetno važna jer se bolest prenosi kihanjem, kapljicama, kašljanjem i glasnim govorom tako da je neophodno da razmak između ljudi bude minimalno jedan metar. Treba izbjegavati ljubljenje, grljenje, kao i dodirivanje predmeta koje su koristili zaraženi - savjetuje Radovanović.


Kup UEFA:Bayern i Bayer u Portugal! | TEME | DW | 01.09.2007\nKup UEFA:Bayern i Bayer u Portugal!\nPrvi inernacionalni nastup novog i jakog Bajerna u Portugalu-Belenenses.Bayer takodjer u Portugal-HSV u Bukurešt.\nŠalke 04 i Bajer Leverkuzen igrali su sinoć neriješeno u prvoj utakmici 4. Kola Bundeslige. Drugoligaški derbi pak u Minhenu: Minhen 1860-FC Koln završen je istim rezultatom. Drugoligašku utakmicu u Alianz-Areni pratilo je preko 50 000 gledalaca.\nNjemački klubovi u evropskim takmičenjima uglavnom su zadovoljni protivnicima koje je odredio jučerašnji žrijeb Kupa UEFA. Novi i moćni Bayern prvi iskorak na medjunarodnoj sceni imaće protiv portugalske ekipe Belenenses.\nHSV će nakon što je prošao kvalifikacije kroz IUC-Inet-toto Cup u Cupu UEFA igrati protiv bugarske ekipe Litex Lowič, Bayer Leverkusen igra protiv potugalske Leirije,a pobjednik Kupa Nirnberg za protivnika u 1. kolu Kupa UEFA ima Rapid iz Bukurešta


Zaplenjeno više od četiri kilograma heroina | Beogradske vesti\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova – Uprave granične policije presekli su još jedan lanac trgovine opojnom drogom i zaplenili više od četiri kilograma heroina.\nPolicija je danas na graničnom prelazu Batrovci, na izlazu iz zemlje kontrolisala automobil „ford“ kojim je upravljao državljanin Turske (1981), dok se na mestu suvozača nalazio francuski državljanin (1950). Prilikom detaljne kontrole, u zadnjem braniku i iza zadnjeg sedišta, u ručno pravljenom bunkeru pronašla je devet paketa u kojima je bilo spakovano četiri kilograma i 402 grama opojne droge za koju se sumnja da je heroin.\nZbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, dvojici stranih državljana je određeno zadržavanje do 48 sati.\nPrevious post:Osumnjičen za primanje mita\nNext post:Uhapšen zbog sumnje za pedofiliju


Vrijeme je za okolišno novinarstvo | MC_ONLINE\nBh. medijske kuće nemaju specijalizirane novinare i posebne rubrike ili programe namijenjene klimatskim promjenama i zaštiti životne sredine. Medijski izvještaji o zagađenju zraka u urbanim sredinama tokom zimskog perioda, o borbama lokalnog stanovništva protiv izgradnji mini hidroelektrana i protestima zbog nelegalnih deponija otpada su reaktivni i dnevno-aktuelni, nastali kako bi se prenijele informacije o nekom incidentu ili protestu. Nezavisne samoinicijativne istraživačke analitičke priče o zagađenju životne sredine i njegovom uticaju na zdravlje stanovništva su rijetke, tekstovi o klimatskoj krizi se sporadično prenose iz stranih medija, a okolišne teme još uvijek su manje bitne u odnosu na protokolarne ili druge aktivnosti bh. političara. Da li će mediji reagovati na ugrožavanje životne sredine i zdravlja stanovništva od strane pojednih privatnih i javnih preduzeća ovisi i o politikama onih koji ih plaćaju, dok su takve primjere dodatno zasjenile vijesti o pandemiji COVID-19.\nCivilni sektor kao najznačajniji izvor informacija\nU BiH postoji veći broj nevladinih organizacija koje se bave zaštitom životne sredine. One su medijima i najveći izvori informacija o zaštiti životne sredine, a predstavnici nekih od njih kažu kako kada se radi o težim temama koje je potrebno dodatno istražiti, uključiti drugu stranu, npr. ispitati investitora određenih štetnih projekata po životnu sredinu, takve teme se u medijima ne obrađuju često.\n„Najčešće, kada pošaljemo saopštenje, ono se prosto prekopira i objavi. Neki mediji nas nazovu za dodatnu izjavu i na tome se završava. Rijetki su tekstovi ili emisije u udarnim terminima koje obrađuju ekološke teme detaljno sa gostima, gdje možete dobiti širu sliku određene tematike, bilo da je riječ o transportu, biodiverzitetu, energiji ili nekoj drugoj ekološkoj temi“, kaže Sandra Josović iz Centra za životnu sredinu iz Banje Luke. Razlog tome je, kaže, što nema mnogo novinara koji pokrivaju ovu tematiku.\nDenis Žiško iz Centra za ekologiju i energiju iz Tuzle navodi da će mediji prenijeti informaciju o ugrožavanju životne sredine ukoliko je ta informacija senzacija ili eksces, te im može donijeti veću čitanost, gledanost i slušanost i uglavnom onda ukoliko se ne kosi sa politikama onih koji ih finansiraju kroz budžetska sredstva ili reklame.\n„Najveći i najprolematičniji ekscesi se dešavaju kao posljedica nepoštovanja zakona pojedinih javnih preduzeća. Ukoliko mi ukazujemo na taj problem, imat ćemo jako malu, ako ne nikakvu podršku od strane budžetskih medijskih kuća“, govori Žiško i prisjeća se ekscesa sa azbestnom prašinom prilikom demontaže jednog objekta u Tuzli.\n„Objekt je bio domontiran mimo zakona, mimo svega, prašina azbestna je letjela na sve strane, koja je kancerogena, koja ubija. Onda sam kontaktirao jedan budžetski medij, da poprate tu informaciju, čak sam poslao video snimke i fotografije. Nažalost odgovor koji sam dobio od njih je (...) bio da on baš i ne može objaviti tu informaciju, da se obratim onim portalima, koji objavljuju svašta. Imamo situaciju gdje budžetski medij, koji mi plaćamo, ne želi da objavi informaciju koja je izuzetno važna za zdravlje stanovništva“, kaže Žiško i dodaje da je nakon desetak dana taj medij objavio propagandni film firme koja je radila demontažu objekta.\nOd komercijalnih online portala imaju podršku, ali govori da su se dešavale situacije kada bi oni tražili novac za objavu određene informacije.\n„Ono što mi kao organizacija koja se bavi zaštitom okoliša radimo i objavljujemo, to nije naš propagandni materijal. To je informacija koja ukazuje na greške koje pojedine firme, ministarstva, vlasti prave i na taj način ugrožavaju okoliš i u konačnici zdravlje ljudi. Mi nemamo novac da platimo da se takva informacija pusti u javnost. Mediji su, ovi naši, pobrkali informaciju i propagandu. Mediji su tu za informaciju, a ne za EPP“, dodaje.\nDajana Cvjetković, projektna koordinatorica Centra za promociju civilnog društva iz Sarajeva, koja vodi projekt Misli o priprodi, a koji uključuje i grantove za medije i edukaciju novinara, smatra da mediji često izvještavaju o okolišnim temama jer su zanimljive i imaju veliku čitanost, tiču se ljudskih života i često sadrže neki vid korupcije ili nepoštivanja zakona. Ipak, kaže da postoji više problema u načinu njihovog izvještavanja, a jedan od osnovnih jeste što novinari ne poznaju dovoljno dobro ovu problematiku.\n„I onda dolazi do – ne bih rekla pogrešne, ali više – nedovoljno tačne interpretacije određenih izjava. S druge strane, za ovu oblast je jako teško naći sagovornike, i onda su mediji tu osuđeni na gotovo uvijek iste sagovornike koji imaju stav o određenim pitanjima zaštite okoliša, koji čak ne mora biti tačan, naučno utemeljen, ali ako se pojave u medijima 10 ili 15 puta javnost prihvata njihov stav. Mislim da je tu donekle odgovornost medija da biraju kvalitetne sagovornike“.\nDodaje da nedostaje i raznovrsnost ekspertize sagovornika, koji su često aktivisti, a koji, iako vrijedan izvor informacija, ne moraju uvijek govoriti objektivno i imati sve informacije. Njih mediji često 'guraju u isti koš' i u jednoj temi ne uključuju različite stavove eksperata i aktivista.\n„Recimo imamo više organizacija koje drugačije objašnjavaju kriterije za mjerenje zagađenosti. Mislim da bi bilo korektno da građani nešto više znaju o tome, a ne da koriste jedan pristup“.\nMediji mogu biti podrška onima koji se bore za zaštitu životne sredine. O tome svjedoči i priča žena Kruščice kod Viteza koje su svojim protestima spriječile izgradnju dvije mini-hidroelektrane, a kojima su se nakon medijskih izvještaja pridružili i drugi građani BiH. Mini hidroelektrane se i dalje grade po BiH, neke bez dozvola, a one, kako tvrde pojedini stručnjaci, nemaju ekonomsku opravdanost, imaju beznačajnu korist i ogromnu ekološku štetu jer dovode do ekocida.\nNačin medijskog izvještavaja o takvim projektima, koji često znaju biti predstavljeni samo kao kapitalna ulaganja kojima će se otvoriti nova radna mjesta, a ne i naštetiti okoliš, može dovesti do prihvatanja takvih inicijativa od strane građana, smatra Cvjetković. Takvo je, kaže, bilo izvještavanje o izgradnji mini hidroelektrane na rijeci Miljacki u Istočnom Sarajevu, gdje mediji nisu potaknuli pitanje kako će izgradnja ove mini hidroelektrane uticati na okoliš, te kako je alociran budžetski novac.\nSagovornici se slažu da je u vrijeme pandemije COVID-19 bilo nedovoljno medijskih sadržaja o zloupotrebi zabrane kretanja i okupljanja od strane donosioca odluka, koji su, kako Cvjetković govori, krenuli sa određenim aktivnostima, znajući da se građani ne smiju okupiti.\nKod Foče je krenula izgradnja mini hidroelektrana na rijeci Bjelavi i njenoj pritoci Maloj Bjelavi, za koje Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS nije izdalo dozvole. Pojedini mediji su izvijestili da je manji broj građana uprkos zabrani okupljanja, sa maskama i uz određenu fizičku distancu, održao proteste, ali izostali su, ipak, istraživački novinarski tekstovi o tome kako je uopće došlo do nelegalne izgradnje mini hidroelektrana.\nPažnju javnosti tokom pandemije umjesto ovakvih primjera privukle su senzacionalističke vijesti o pozitivnom uticaju pandemije na okoliš. Brojni bh. portali prenijeli su lažne vijesti da su se uslijed zabrane kretanja i smanjenog saobraćaja delfini i labudovi vratili u venecijske kanale. National Geographic je objavio da informacije nisu tačne jer se labudovi redovno pojavljuju u kanalima Burano, malom ostrvu u širem gradskom području Venecije, a snimci delfina napravljeni su zapravo na Sardiniji.\nUticaj pandemije na okoliš i medijsko izvještavanje\nSmanjen cestovni i avionski saobraćaj i smanjena industrijska proizvodnja privremeno su uticali na okoliš. Samir Lemeš, vanredni profesor na Univerzitetu u Zenici i dugogodišnji aktivista nevladine organizacije Eko-forum Zenica, navodi nekoliko primjera.\nU Kini, emisije CO2 smanjene su za 25% tokom trajanja pandemije, a koncentracije NO2 manje su za 36% u odnosu na isti period prošle godine. Pad intenziteta cestovnog saobraćaja u SAD za 38% tokom pandemije smanjio je u istom ili većem obimu emisije CO2, jer zbog manjeg broja vozila, nije bilo zastoja i saobraćajnih gužvi, dok je potrošnja električne energije u Italiji u martu 2020 manja za 27% u odnosu na prethodnu godinu, a koncentracije NO2 smanjene su za oko 40%.\nU BiH, kaže Lemeš, nisu smanjene emisije zagađujućih materija u zrak iz termoelektrana jer je proizvodnja bila čak i veća u odnosu na isti period prošle godine. Potrošnja električne energije, prema podacima Nezavisnog operatera sistema u BiH u martu 2020., bila je manja za 13% u odnosu na mart 2019. Međutim, proizvodnja električne energije iz termoelektrana veća je za 4%, a iz hidroelektrana za 10% u odnosu na isti mjesec prošle godine, što znači da se električna energija izvozila jer je privreda u BiH smanjila potrošnju električne energije. O svemu ovome mediji u BiH su propustili da izvijeste.\n„Moje mišljenje je da će se samo smanjiti emisije iz saobraćaja dok blokada traje, ali industrijska proizvodnja velikih firmi uopšte neće trpiti. Nijedna zemlja nije obustavila rad termoelektrana, željezara, hemijske industrije, pogođeni su samo mali biznisi koji svakako ne doprinose puno zagađenosti. Jedino je naftna industrija pogođena, ali to se na BiH ne odražava puno“, navodi Lemeš.\nU Federaciji BiH zbog pandemje je odgođeno usvajanje novog zakona o zaštiti okoliša, novog zakona o zaštiti zraka i zakona o fondu za okoliš, govori Lemeš.Dodaje da su bh. mediji na početku pandemije objavili nekoliko vijesti o smanjenju koncentracije azotnih oksida uslijed smanjenja intenziteta saobraćaja i industrije na sjeveru Italije, ali nisu izvještavali o takvim slučajevima kod nas.\n„Samo su prenosili strane vijesti. Bilo je nešto kratkih izvještaja o ekološkim incidentima koji su se dešavali u ovom periodu. Bio je jedan u Zenici, u Tuzli, u jezeru Modrac, nedavno u Mostaru, ali ti su izvještaji ostali nezapaženi zato što je, jednostano su ostali u sjeni, iza ovih vijesti o pandemiji, o mjerama zaštite, jer su se ljudi tome više posvetili“.\nVijest da je Vlada Federacije 12. maja usvojila informaciju o planiranju izgradnje mini hidrolektrana i zaključke da se imenuju radne grupe koje će predložiti izmjene propisa, napraviti upustva za korištenje kataloga kriterija za održivi razvoj u sektoru mini hildroeletrana je prošla nezapaženo.\n„Doduše, nije prihvaćen u potpunosti zahtjev civilnog društva da se izvede moratorij na izgradnju hidroelektrana i davanju dozvola, dok se ti dokumenti ne usvoje ali ni jedno ni drugo mediji nisu prenijeli“.\nPandemija COVID-19 je zasjenila brojne ekološke probleme s kojima se građani u BiH suočavaju. Josović kaže da je problem piralena u Banjoj Luci gotovo zaboravljen u medijima, iako je tema i dalje itekako aktuelna, jer problem nije riješen.\n„U moru novih informacija, političkih previranja, pandemije, ta je tema prosto 'isparila'. To je samo jedan od primjera“, kaće Josović.\nCvjetković navodi da su izostala i istraživanja o tome šta se dešava sa deponijom Uborak kod Mostara, koja je u martu deblokirana, nakon što su je aktivisti i građani držali u blokadi tražeći da se to odlagalište otpada izmjesti, optužujući vlasti za nepravilno upravljanje otpadom i za odlaganje, između ostalog, medicinskog otpada. U Tuzli, s druge strane, mediji su propustili da izvijeste o nepravilnom održavanju površine odlagališta šljake i pepela Termoeletrane Tuzla, zbog čega se, tokom vjetrovitih dana, otrovna prašina raznosila po naseljima, govori Žiško. Informaciju su zasjenile vijesti o požaru koji se tih dana dešavao u Tuzli.\nOkolišni bh. novinari\nBiti okolišni ili eko-novinar u BiH nije lako. To mogu potvrditi oni koji se godinama bore i, kako kažu, „nameću“ urednicima, kolegama i publici da se ova tema nađe među prioritetima medijskih kuća. Sanela Habeš, novinarka BH Radija 1, tokom svog 28-godišnjeg rada je uspjela u Redakciji za kulturu, nauku i obrazovanje, ekologiju postaviti među prioritete. Kaže da je imala sreću što je učila od pionira okolišnog novinarstva Nijaza Abadžića, a dobitnica je velikog broja nagrada za izvještavanja o okolišu, među kojima i od UN-a i OSCE-a. U početku su je od milja zvali „smetljarka“ jer je, kaže, devedesetih bilo smiješno da se neko brine o okolišu.\n„Unazad 20-25 godina znam da smo bili preokupirani nekim drugim stvarima, dosta ljudi nije razmišljalo o tome kako zaštititi svoj okoliš. Bilo je golo preživljavanje, ratne traume i post-ratne, zaposlenje. Nikakvog opravdanja nemamo da 2020. godine mediji ne budu lideri u toj okolišnoj borbi, mi bismo trebali biti glas te prirode... 2020. nam je trebala biti mogućnost da okoliš bude ako ne među prvim, onda bar u vrhu prioriteta kada se govori o kulturi življenja na prostoru BiH“.\nKaže da je za okolišno novinarstvo ipak potrebna određena doza ljubavi prema prirodi. „Vi morate početi živjeti ono što govorite. Ne mogu ja govoriti o reciklaži, a ne raditi to kao jedinka, kao osoba, ne odgajati svoju djecu u tom nekom zelenom okruženju“.\nDo informacija se, kaže, može doći, ali za ovu temu su potrebni specijalizirani novinari koji će znati šta je to npr. Arhuska konvencija, koja definiše prava pojedinaca i organizacija civilnog društva u vezi sa životnom sredinom i gdje tražiti informacije. Zbog toga smatra da bi se okolišno novinarstvo trebalo izučavati na odsjecima za žurnalistiku u BiH kako bi se zainteresirali i obučili budući okolišni novinari. Njima savjetuje upornost i volju da se nametnu kao okolišni novinari urednicima i kolegama.\n„Ja sam uporno godinama, godinama, godinama gurala te teme, nauštrb svog vremena, nauštrb svoje porodice i svega, radila ali se trud isplati. Budeš zadovoljan kada uradiš nešto, ne zbog posla, nego zbog prirode, tvoje djece, tvojih sugrađana. Nešto si uradio. Treba se novinar nametnuti, željeti i ne odustati“.\nSanel Kajan 26 godina radi u medijima, a veći dio svog vremena je posvetio temama zaštite životne sredine za koje je i nagrađivan. Nekadašnji novinar Al Jazeere Balkans, a danas dopisnik FTV-a iz Mostara, kaže da se susretao sa velikim poteškoćama i opstrukcijama prilikom izvještavanja o zaštiti okoliša. Smatra da bh. mediji vrlo malo pažnje posvećuju ovoj temi i da on ne može sebi priuštiti da samo izvještava o okolišu, već mora izvještavati i o drugim dešavanjima i temama u Mostaru.\n„Šta bi čovjek bez prirode, bez sunca, bez vode, bez zraka. Nažalost većina je onih koji to ne shvataju ozbiljno, oni smatraju da je priroda i zaštita okoliša neka marginalna tema. Tema o kojoj ne vrijedi razgovarati, tema koja nije toliko bitna. Njima su mnogo bitni protokolarni susreti naših političara, naših silnih zamjenika ministara, savjetnika, pomoćnika direktora i slično. A to su upravo teme od kojih nemamo ništa“, kaže Kajan i dodaje kako iz Mostara često izvještava o odnosu vlasti prema zaštiti okoliša.\n„Mi imamo zaista ekološku bombu u gradu. To je ova deponija Uborak, koja je davno trebala da bude zatvorena ili sanirana, sve više se smeće dovozi u nju, ne samo iz Mostara, nego i iz svih gradova iz ovog dijela BiH. Vlastima je samo bitno koliko će para uzeti po jednom kamionu smeća, nije im bitno što je ta deponija odavno prevazišla kapacitete. Što ta deponija truje našu zemlju, truje naše podzemne vode, truje naš zrak. To im zaista nije bitno“.\nIako je pandemija dodatno otežavala njegov rad, Kajan ne odustaje. Trenutno radi na priči o kolektorima o Mostaru, zašto se još uvijek na više od 100 mjesta kanalizacija direktno ulijeva u Neretvu i šta je sa 130 miliona maraka koji su uloženi u taj projekt.\n„Ja se i dalje bavim tim temama jer smatram da su one mnogo važnije, mnogo važnije od protokolarnih aktivnosti i aktivnosti općenito političara u BiH“.\nOd elektronskog otpada do energetske tranzicije\nI dok traju epidemija i politička previranja u BiH, brojne okolišne teme ostaju nezabilježene u medijskim sadržajima. Habeš govori da bi novinari svaki dan mogli da objave po jednu priču o okolišu, a ne samo onda kade se dese neki ekscesi. A tema je, kaže, bezbroj: elektronski i elektronički otpad, recikliranje, kompostiranje, otvaranje organskih farmi, poljoprivredno zemljište, močvare, zvučno i svjetlosno zagađenje i rijeke, ali bez mini hidroelektrana.\nO klimatskoj krizi se piše samo kada se pojavi neka prirodna katastrofa, a članci se prenose iz stranih medija, nikad se ne obrađuje iz ugla BiH, govori Sandra Josović. Novinari bi, naprimjer, mogli da pišu i o energetskoj tranziciji koja je neophodna u cilju smanjenja emisija CO2.\n„Mi i dalje gradimo termolektrane na ugalj, iako su fosilna goriva jedan od najvećih zagađivača i uzročnika klimatske krize. Iako se cijeli svijet okreće obnovljivim izvorima energije i polako izlazi iz ere uglja, naše vlasti ne odustaju od uglja. Činjenica je da nas očekuje energetska tranzicija i da ćemo u taj proces morati ući. Šta podrazumijeva energetska tranzicija, zašto je ona neophodna, šta znači pojam pravedne energetske tranzicije, kako da, kao država, doprinesemo rješenju za klimatsku krizu? Sve su to teme koje su slabo zastupljene u našim medijima, osim ako nije riječ o izvještaju sa nekog samita ili konferencije“.\nKako bi se podržalo istraživačko novinarstvo u zaštiti okoliša, koje je nedovoljno afirmisano u BiH, Centar za životnu sredinu objavio je konkurs za dodjelu novčane podrške novinarima za priče o zaštiti prirode.\n„Na ovaj način moguće je podržati izgradnju i jačanje kritičke svijesti javnosti koja ima najveću ulogu u smislu uticaja na promjenu negativnog ponašanja i aktivnosti različitih aktera kao što su vladin i biznis sektor koje direktno utiču na prirodu i prirodne resurse“, poručuje Josović.


Šta je elektroencefalografija? – Poliklinika Atina\nŠta je elektroencefalografija? – Poliklinika Atina\nElektroencefalografija (EEG) je najčešće upotrebljavana dijagnostička metoda u neurologiji zbog svoje vrednosti u dijagnostici, jer detektuje abnormalnosti moždane aktivnosti, a pored toga je bezopasna, bezbolna i jednostavna metoda.\nŠta je elektroencefalografija (EEG)? Zašto se primenjuje i kada je potrebno uraditi? Odgovor na ova pitanja pružiće vam neurolozi u poliklinici Atina u Novom Sadu. Zakažite pregled na kontakt telefon:\nElektroencefalografija (EEG) predstavlja dijagnostičku metodu kojom se registruje električna aktivnost mozga uz pomoć elektroda postavljenih na površini glave. Tako dobijamo grafički prikaz električne aktivnosti mozga. Dijagram koji nastaje tokom snimanja EEG-om se iscrtava na papiru pri promeni napona, odnosno kao digitalni crtež sa računara.\nElektroencefalografija radi se u cilju analize niza neuroloških i psihijatrijskih oboljenja.\nPregled u proseku traje oko 30 minuta i pruža nam veoma značajne informacije o funkciji mozga i karakteru moždanih ritmova koje nije moguće utvrditi na osnovu snimka “skenera”.\nZašto se primenjuje?\nEEG – elektroencefalografija našla je široku primenu kod poremećaja svesti. Koristi se za otkrivanje epilepsije, kod dijagnostikovanja encefalitisa, tumora mozga, infekcije centralnog nervnog sistema i demencije. Takođe, koristi se i za praćenje spavanja, komatoznih stanja i utvrđivanje moždane smrti.\nKada je potrebno uraditi EEG?\nElektroencefalografiju potrebno je uraditi ukoliko vas:


Pronađite besplatan WiFi pomoću iPhonea | SN\nPronađite besplatan WiFi pomoću iPhonea\nAutor: Stefan Marjanov Objavljeno: 17.05.2015\nWiFi je postao svakodnevnica i ima ga u većini lokala, autobusima, taksi vozilima, aerodromima… i ostalim javnim mestima. Ipak, ako se nalazite u nekom gradu koji ne poznajete pa ne znate gde postoji besplatan WiFi, ili jednostavno ne znate u svom gradu gde sve ima, pomoću ove aplikacije to možete otkriti.\nWiFiMapper je naziv te aplikacije i dostupna je za iPhone telefone a svrha joj je da mapira što više otvorenih WiFi mreža. Najbolje od svega je što korisnici sami dodaju mesta i potvrđuju već dodata tako da su podaci uvek ažurni. Pored toga, postoje i komentari za određeno mesto a mogu se postavljati i slike. Mapa sa WiFi mrežama je u glavnom fokusu.\nAplikacija je besplatna i može se preuzeti sa ovog linka: https://itunes.apple.com/app/id935258365/


RTV BUGOJNO - U Novom Travniku otvorena nova zgrada OŠ "Safvet-beg Bašagić"\nU Novom Travniku otvorena nova zgrada OŠ "Safvet-beg Bašagić"\tIstaknuto\nIzgradnja i opremanje nove škole koštalo je oko 2,5 miliona maraka, a sredstva su osigurali Vlada Federacije BiH i SBK-a, te općina Novi Travnik i Turska agencija za međunarodnu saradnju i koordinaciju (TIKA).\n- Riješili smo jedan problem i omogućili našoj djeci da imaju normalne uslove za rad. Međutim, pitanje obrazovanja u BiH nije do kraja riješeno. Imamo sve zakone u toj oblasti i vjerujem da je i ovo jedan od koraka da se konačno dođe do njihove potpune implementacije. Želio bih u BiH vidjeti obrazovni sistem koji će poštovati ličnost svakog učenika i roditelja, ali i djeci omogućiti da idu u škole zajedno, bez segregacije. Gradimo dobre međunacionalne odnose i mislim da to možemo postići – istakao je Džaferović.\nUz poruku da je obrazovanje temelj svakog društva i države, potpredsjednica Federacije BiH Melika Mahmutbegović kazala je da su učenici u Novom Travniku dobili bolje uslove za stjecanje novih znanja i vještina.\nDa je nova školska zgrada znak nastavka prijateljstva između Turske i BiH, naglasio je turski veleposlanik u BiH Haldun Koç, te je najavio kako će to prijateljstvo jačati i u narednom periodu.\n- I dalje ćemo zajedno raditi i susretati se na ovakvim projektima. Iako postoje spekulacije da je Turska ekonomija na koljenima i da neće ispuniti obećanja prema svojim prijateljima, mogu reći da to nije tačno i da ćemo mi ustrajati na projektima, poput ove škole, na isti način kao i do sada - kazao je veleposlanik Turske.\nSretnu novu školsku godinu učenicima su poželjeli premijer SBK-a Tahir Lendo i ministrica obrazovanja SBK-a Katica Čerkez, poručivši kako je obrazovanje investicija koja se najviše isplati te da je cilj i obaveza omogućiti svim učenicima dobre uslove za edukaciju.\nNa svečanosti u povodu početka nastave u novoj školskoj zgradi, načelnik općine Novi Travnik Refik Lendo i direktorica OŠ "Safvet-beg Bašagić" Nizada Skrobo istakli su kako su učenici 25 godina nastavu pohađali u teškim uslovima bivšeg učeničkog doma, te da je nova školska zgrada od ključnog značaja, kako za njih, tako i za njihove nastavnike i roditelje.\nSvečanosti u Novom Travniku prisustvovali su predstavnici svih razina vlasti u BiH, TIKA-e i Veleposlanstva Turske u BiH.\nOŠ Safvetbeg Bašagić,\nViše iz kategorije: « 11.juli Dan žalosti u F BiH\tSvečanom sjednicom Općinskog vijeća obilježen Dan općine Gornji Vakuf-Uskoplje »


KAMENOVO SE ZAGRIJAVA ZA PREDSTOJEĆU SEZONU, OVO SU NOVITETI (VIDEO) | Lifestyle\nKAMENOVO SE ZAGRIJAVA ZA PREDSTOJEĆU SEZONU, OVO SU NOVITETI (VIDEO) | Mondo.Me Prod\nKAMENOVO SE ZAGRIJAVA ZA PREDSTOJEĆU SEZONU, OVO SU NOVITETI (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n02.06.2021. / 08:18 08:21\nAutor Nikoleta Vukčević 02.06.2021. / 08:18 08:21\nČuvena plaža Kamenovo jedna je od rijetkih koja je već počela sa radom, a mi smo je obišli i evo šta najavljuju i kakva je trenutno situacija!\nKao i ranijih godina i ove ćemo vas rado informisati o aktuelnostima, cijenama i situaciji na našim plažama.\nNakon što smo prošle nedjelje posjetili plažu Jeff u Bečićima, sada donosimo priču sa jedne od najpopularnijih domaćih plaža, Kamenova.\nEVO KADA SE OTVARAJU NEKE OD NAJPOZNATIJIH PLAŽA NA NAŠEM PRIMORJU!\nKUPAČI NA PLAŽI JEFF USRED RADNE NEDELJE OBEĆAVAJU SJAJNU LJETNJU SEZONU!\nkamenovo Plaže MONDO magazin\nUpravo gledate POSJETILI SMO NAJVEĆI SKUP MOTORA U REGIONU! 0 Video Prije 20 min Posjetili smo Trebinje gdje se po 21. put organizovala tradicionalna motorijada koju su posjetili ljubitelji...\nUpravo gledate BOŽOVIĆ: CILJ JE EVROPA, U BUDUĆNOSTI ĆU VJEROVATNO ZAVRŠITI KARIJERU! 0 Video Prije 23 min Najbolji igrač domaćeg fudbalskog prvenstva, Draško Božović, smatra da bi Budućnost, uz malo sreće, mogla ove godine...