Viši sud presudio da Informer mora da plati Obradoviću 300.000 dinara odštete\nVesti Autor:Beta10. jul. 202017:05 > 17:12\nViši sud u Beogradu doneo je pravosnažnu presudu kojom se novinar dnevnog lista Informer Aleksandar Ignjatović i izdavačka kuća tog lista obavezuju da plate odštetu predsedniku Dveri Bošku Obradoviću od 300.000 dinara zbog teksta na portalu Informera u kome je taj novinar uvredio Obradovića, saopštio je Pokret Dveri.\n„Pravosnažnom presudom Višeg suda u Beogradu dokazano je ono o čemu govorimo godinama unazad – da režimski dnevni list Informer obmanjuje javnost i plasira laži sa ciljem da pokuša da diskredituje svakoga ko drugačije misli od Aleksandra Vučića i aktuelne vlasti Srpske napredne stranke“, navodi se u saopštenju Dveri.\nDveri ističu da je Informer, koga ocenjuju kao režimski tabloid, „konačno sudski nateran“ i da objavi presudu Višeg suda na svom sajtu.\n„Ono što ostaje problem srpskog pravosuđa u ovakvim slučajevima jesu male kazne, jer tabloidi mnogo više zarade nego što budu novčano kažnjeni za svoje laži, tako da im to ne smeta da nastavljaju sa svakodnevnim uvredama, posebno što za svoje laži i konstantne negativne kampanje protiv opozicije dobijaju i subvencije iz državnog budžeta“, navodi se u saopštenju.\nDveri navode da je jedan od primera „laži Informera“ bio i tekst zbog koga je i kažnjen u kome je objavljeno da je „Boško Obradović prodao članove Glavnog odbora Dveri za 125.000 evra da bi prećutno podržao izdaju Kosova i ulazak Srbije u NATO i uništio srpsku patriotsku opoziciju kao deo američke operacije Hologram“.


1994. AKT – Maja Erdeljanin\nTehnika: ulje na platnu /\nDimenzije: od 50 x 70 do 90 x 120 cm /\nGodina: 1994-2001 /\nGodine i mesta samostalnih izložbi: 1994. Novi Sad, Galerija PC „Apolo“; Novi Beograd, Dom kulture „Studentski Grad“ (sa Violetom Vojvodić); Novi Sad, Likovni salon Tribine mladih / 1995. Bečej, Galerija „Krug“ / 1996. Novi Sad, donji foaje male sale SNP / 1997. Novi Sad, Galerija DA; Patra (Grčka), Galerija „Danubia“; Novi Sad, Galerija SULUV-a / 1998. Ruma, Zavičajni muzej Novi Sad, Galerija „Da“; Sombor, Galerija KC „Laza Kostić“ / 2000. Bečići, Hotel „Mediteran“ / 2001. Petrovac na moru, Galerija KC Crvena komuna „Marko K. Gregović“; Kragujevac, Narodni muzej, Moderna galerija / 2002. Sveti Stefan, Galerija „Art“ / 2003. Novi Sad, Galerija „Prometej“\nNOVI SAD, GALERIJA DA, 1997\nNOVI SAD, GALERIJA SULUV-A, 1997\nRUMA, ZAVICAJNI MUZEJ, 1998\nKRAGUJEVAC, MALI LIKOVNI SALON, 2001\nMr Dušan Todorović (tekst u katalogu)\nU snažnom i upečatljivom okruženju jedne talentovane generacije Maja Erdeljanin, slikarka talentovana i privržena svom poslu, zauzima jedno od vodećih mesta. Oslonce u njenom slikarstvu pronaćićemo u ekspresionizmu, fovizmu i novoj slici, a krajnja rezultanta njenog slikarstva je ljudska figura, osvetljena izvorima spoljašnje i unutrašnje svetlosti. U celokupnom utisku njenih dramatikom nabijenih slika, koje kao da zrače sa ekrana ili nekog reklamnog neonskog izvora, možemo sagledati probleme savremenog čoveka pritisnutim civilizacijskim outđenjem. U novijim slikama Maja Erdeljanin ponovo unosi živi kolorit unutrašnjeg zračenja i na taj način pojavljuju se znaci optimizma u njenim snažno slikanim aktovima. Poznavajući kao profesor njeno postupno stasavanje kao mlade nadarene slikarke shvatio sam da ona od samog početka svoje slikarske avanture ima stav istraživača i umetnika potpuno posvećenog svom delu.\nDavid Kecman (Nedeljni Dnevnik, 1998)\nDRAMA SKRIVENE INTIME\nOd kako se čovek osmelio, ili povinovao zahtevu unutrašnjeg zova, da linijom ugarka na zidu pećine, ili vrhom štapa na čistoj površini tla, obelodani vlastiti doživljaj stvarnosti, misao koja se ne da u celosti obelodaniti, da iskaže poruku, ljudsko telo je u središtu likovnosti. Telo, kao «opšte mesto», ili večni motiv nakon svih iskustava, posebno u opusu slikara međaša u istoriji umetnosti, osim što je tajni izazov za dokazivanje umeća, istovremeno je rizični zalogaj koji nedovoljno «pripremljen» može da zastane na najnezgodnijem mestu. A tada..? Da li je i koliko neko uopšte slikar, i to onog tragalačkog nerva, ili samo kopista, trabant koji umeće crtanja koristi, bez imalo mašte, za podražavanje viđenog, u prirodi ili u delu drugih, lako se saznaje naspram svake slike u čijem je središtu figura, realna ili apstraktna, čoveka ili životinje, svejedno.\nEHO «SUDBINSKOG TRENA»\nNimalo slučajno upravo ova, više opaska, nego podsećanje na nešto manje ili više znano svakom iole obaveštenom o umeću «građenja slike». Na svim platnima mlade novosadske slikarke Maje Erdeljanin (rođena je u Novom Sadu 1971. godine, gde je 1995. završila studije na Akademiji umetnosti, odsek slikarstvo u klasi profesora Dušana Todorovića), ljudska figura je centralni motiv.\nNesporno je njeno crtačko umeće, umešnost u dostizanju kolorističkog sklada, tamo gde je to najteže, u bojama istog spektra, pitkost nijansiranja, nadasve jednostavnosti u predočavanju onog ključnog, a što se snagom znaka razotkriva položajem celog tela, ili samo jednog njegovog dela, ruke, noge, glave.\nSlike Maje Erdeljanin ostvarene su kao eho prelomnog, sudbinskog trena u drami duboko skrivene intime, koja se događa između četiri zida, pred samim sobom, oslobođenog straha od zavereničkog oka. Ponekad je telo zgrčeno u klupko vlastite zebnje, iščekivanja, nedoumice, potom telo prepušteno laganom tihovanju, u trenucima odmora ili samoposvećivanja, ponekad samo ruka ili vrhovi prstiju tren uoči dodira; telo utopljeno u maglu od košmara svakodnevice u kojem se jadva i nazire i biva vidljivo samo pogledom kroz trepavice; telo viđrno iz svih uglova, zatečeno u svojoj prirodnosti, ali i sa verom u njegovu snagu da se očuva ne samo ssvojom muskulaturom, čemu ova autorka pridaje izuzetan značaj, nego i onim u čijoj je službi sva ta gola smesa od vode i kostiju.\nSlikanjem ljudskog tela, u celini ili fragmentarno, Maja Erdeljanin bi da prodre do zaumnog, krajnje zagonetnog, do središta same misli portretisanog obličja. Većina njenih slika ostvarene su kao pejzaži ljudskog neprohoda od sebe ka drugom, ali i od drugih, sa svim ožiljcima neostvarene čežnje, ka sebi, kad se «podvlači crta» i kad se, bez ičeg suvišnog na sebi, ogoljen najčešće, sabiraju ostaci svekolikog nedohvata i sva preostala snaga usredsređuje na nov skok.\nSVET GLASNE JEDNINE\nLjudsko telo, podjednako i muško i žensko, na platnima Maje Erdeljanin ima samo jedninu. Nakon svih oduzimanja i sbiranja, slikom se obelodanjuje istina: oslonac je u sebi samom, u ljušturi koja se kruni i iznova zbira, a sve je uslovljeno čistoćom misli i verom u smisaonost vlastitog poduhvata čiji cilj nije samo opstajanje, ili tavorenje u mnoštvu, koje svojom neograničenošću u beskrupuloznosti ništi svaku individualnost, svaku glasnu jedninu. Cilj ili ishod iz lavirinta svih neprohoda nije izvan ljudskog tela. Naprotiv. Ono što je istovremeno preduslov prepoznavanja u mnoštvu, reč li je o čoveku ili u stvaralačkom identitetu, sadržano je u umeću vladanja sobom. Crtačkim umećem, racionalnim odabirom «ključnog trena», skladnim koloritom, snažnom liričnošću pri poniranju «do dna samog sebe» (Vasko Popa), mlada slikarka Maja Erdeljanin na dobrom je putu da rizik «opšteg mesta» ili «večnog motiva» probrazi u svoj znak raspoznavanja, u svoju prednost naspram svih, ne samo iz svoje generacije slikara, koji samo vešto podražavaju, «citiraju», komercijalizuju se i uklapaju u trend «tražene robe» samoreklamera, tržišnih miljenika, sladunjavih, na sebi svojstven način, takođe večitih molera. Na samom startu, okrenuti se i otrgnuti od gomile koja trči u istom smeru, pružiti makar samo i nagoveštaj buduće samosvojnosti, prvi je i stvarni stvaralački uspeh slikarke Maje Erdeljanin. Sve drugo je tajna, a slika je njen trajni unutrašnji odjek.\nPrevious PostPrevious NAJAVE\nNext PostNext 1995. SKULPTURA


Bolle FREEZE PLUS, skijaške naočare, crna | Intersport\nU današnjem svijetu sportskih i modnih naočara, brand Bolle poznat je po najsavremenijim tehnološkim rešenjima za zaštitu vida. Bolle sunčane naočare se smatraju brojem 1, a u širokom rasponu različitih modela, uvijek postoji prikladan model za svakoga, bilo da se radi o svakodnevnoj upotrebi ili za određeni sport.\nCrna / 22055\nBolle MUTE, kaciga skijaška, crna\nBolle SYNERGY, kaciga skijaška, bijela\nBolle Freeze Plus su naočare za skijanje koje nude odličan kompromis između kvaliteta i cijene. Dizajnirane su da odgovaraju različitim oblicima kaciga, a pored toga, naočare su obrađene tehnologijama koje sprečavaju magljenje i štite od ogrebotina. Okvir je dvostruko postavljen, što pruža izuzetan komfor i prianjanje uz lice i kacigu, a za još veću udobnost naočare imaju silikonski premaz na kaišu, tako da će uvijek biti na svom mestu.\nDvostruko staklo sa P80 PLUS / CARBO GLASS tehnologijom\nFlow-Tech sistem za ventilaciju\nSilikonski premaz na traci\nTehnologije korištene u Bolle Freeze Plus\n2 sloj pjene\nNapišite o čemu razmišljate… Bolle FREEZE PLUS, skijaške naočare, crna


VRHOVNI sud Republike Srpske ukinuo je presudu kojom je Dragan B. (25) iz Laktaša osuđen na 19 godina zatvora zbog obljube nad četiri maloletne devojčice.\nReč je najšokantnijem slučaju pedofilije, ikada otkrivenom u Srpskoj, budući da su žrtve četiri sestre (2005., 2007., 2008. i 2013. godište). Optuženi je ljubavnik njihove majke M.J. (40), protiv koje se vodi odvojeni postupak zbog sumnje da je pred kćerkama imala seksualne odnose s optuženim. Međutim, optužnica protiv nje nije podignuta.\nU Vrhovnom sudu RS navode da je presuda ukinuta nakon što je sudsko veće uvažilo žalbu odbrane, dok tužilaštvo nije ni ulagalo žalbu.\n- Prvostepena presuda je ukinuta i predmet je vraćen Okružnom sudu u Banjaluci na novo suđenje - rekla je sekretar Vrhovnog suda RS Jelena Despotović.\nSAOBRAĆAJNA NEZGODA U BANJALUCI: Vozio sa 3,97 promila alkohola u krvi\n22. 03. 2021. u 12:33\nBranilac optuženog, advokat Aleksandar Jokić, žalbom je osporavo zakonitost dokaza koji su se odnosili na saslušanje oštećene dece. Odbrana se žalila i na pravnu kvalifikaciju krivičnog dela i drugo.\n- Odbrana je tokom čitavog postupka ukazivala na nezakonitost dokaza na kojima se zasnivala prvostepena presuda, što je ovom odlukom Vrhovni sud RS i potvrdio. U ponovljenom postupku sud će morati da ispravi utvrđene nezakonitosti, da presudu zasnuje na zakonitim dokazima i da ceni sve navode odbrane i to obrazloži - rekao je Jokić.\nZbog prirode krivičnog dela, te činjenice da je postupak bio zatvoren za javnost, Jokić nije želeo da iznosi detalje o predmetu i ostalim navodima žalbe.\nUkinutom presudom Dragan B. je osuđen na jedinstvenu kaznu od 19 godina zatvora zbog obljube nad tri maloletnice, te druge polne radnje sa najmlađom devojčicom. Oglašen je krivim za tri obljube nad detetom mlađim od 15 godina, drugu polnu radnju izjednačenu sa obljubom i zadovoljene polnih strasti pred detetom.\nU optužnici se navodi da je Dragan B. bio u ljubavnoj vezi sa majkom žrtava, te da je u odsustvu oca dece svakodnevno boravio u njihovoj kući, pomažući u poljoprivrednim radovima i slično. Zlostavljanje se odvijalo od februara 2019. do februara 2020. godine kada je, prema optužnici, Dragan B. više puta imao seksualne odnose s devojčicama u svojoj, ali i njihovoj kući. U nekoliko navrata se to dešavalo u vreme dok je majka žrtava bila u drugoj prostoriji kuće.\nU obrazloženju prvostepene presude sudija Pane Gavrić je navodio da je krivica dokazana na osnovu priznanja optuženog za jednu od žrtava, a za ostale pomoću izjava svedoka i drugih izvedenih dokaza. Naveo je i da je optuženi iskazao upornost, te zloupotrebio poverenje dece i porodice.\n- To je nemoralno ponašanje koje je izazvalo zgroženost kompletne mesne zajednice i zgražavanje celokupne javnosti - istakao je tada Gavrić.\nOvaj šokantni slučaj zlostavljanja dece otkriven je u februaru 2020. godine, kada je Dragan B. uhapšen zajedno s majkom devojčica. Ona je nakon saslušanja puštena na slobodu, dok se Dragan B. od tada nalazi u iza rešetaka. Iako je presuda ukinuta optuženom je pritvor produžen.\nRepublika Srpska Laktaši pedofil presuda obljuba deteta zatvorska kazna vrhovni sud republike srpske\n10:25 HAOS U INDONEZIJI: Broj poginulih od erupcije vulkana se popeo na 39


Pandemija korona virusa usporila je kretanja u automobilskoj industriji, jer su potrošači manje skloni novim tehnologijama i više se okreću tradicionalnim platformama, navodi se u globalnom istraživanju kompanije Deloitte.\nKako se navodi, iako je trend kupovine električnih automobila sve zastupljeniji, potrošači su zabrinuti zbog situacije sa pandemijom, pa su im pri izboru automobila prioritet poznavanje vozila i pristupačnost. O tome svedoči činjenica da 74 odsto američkih potrošača u svom sledećem vozilu želi tradicionalni motor sa unutrašnjim sagorevanjem.\nU istraživanju se naglašava da iako je prodaja automobila putem interneta porasla zbog pandemije, u budućnosti će 71 odsto američkih potrošača radije birati da automobile kupuje lično.\nVeće interesovanje potrošača za električna vozila\nKako se ističe u istraživanju, pre nego što električni pogon u potpunosti zameni motore sa unutrašnjim sagorevanjem, potrebno je potrošačima garantovati kilometražu pokrivenu jednim punjenjem baterije, uspostaviti pouzdanu infrastrukturu za punjenje vozila i obezbediti pristupačnu električnu energiju. Iako pandemija i dalje doprinosi jačanju ovog stava, stroži propisi u pogledu emisije ugljenika u bližoj budućnosti smanjiće mogućnosti za tradicionalnu upotrebu motora sa unutrašnjim sagorevanjem.\nZbog potrebe za poznavanjem vozila i finansijske zabrinutosti zbog pandemije Covid-19, potrošači širom sveta zaziru od zamene motora sa unutrašnjim sagorevanjem drugom tehnologijom u narednom periodu. Samo jedna četvrtina (26 odsto) američkih potrošača razmatra drugu vrstu motora za svoje sledeće vozilo, što je pad od 15 odsto u odnosu na prošlu godinu.\nIstraživanje pokazuje da neprekidne finansijske brige utiču na kupovinu automobila širom sveta. Zbog pandemije Covid-19, potrošači na mnogim tržištima premišljaju se ne samo kada će kupiti svoje sledeće vozilo, već i koji tip automobila će to biti. S obzirom na to da sve više potrošača brine cena novog vozila, u porastu je broj ljudi koji odlažu plaćanje rata kredita/lizinga, dok neki planiraju da kupe povoljniji automobil nego što su prvobitno nameravali.\nJedan od deset Amerikanaca (10 odsto) odlučio je da odloži plaćanje svojih rata u 2020. godini, ali taj procenat je veći (23 odsto) među kupcima starosti između 18 i 34 godine.\nVirtuelna kupovina automobila\nAmerikanci i dalje radije biraju kupovinu licem u lice (71 odsto), međutim, kupci u Indiji deluju kao najotvoreniji za virtuelne transakcije u automobilskom sektoru, pa skoro jedna trećina potrošača (27 odsto) navodi kako preferira potpuno virtuelno iskustvo kupovine.\nOvlašćeni distributeri i dalje će ostati deo postupka virtuelne kupovine jer više od polovine (59 odsto) američkih potrošača više voli da posluje sa ovlašćenim prodavcem.\nMogućnost provere izgleda automobila i dalje je prepreka potpunom prelasku na virtuelnu prodaju, prema mišljenju 75 odsto američkih potrošača kao i 80 odsto ispitanika u Japanu, i 76 odsto ispitanika u Nemačkoj.\nInače, ovogodišnje istraživanje globalnog automobilskog tržišta kompanije Deloitte obuhvatilo je 24.000 potrošača u 23 države.


Salon lepote Vršac | BEAUTY BOOM VŠ\nU našem salonu možete dobiti kompletnu negu tela. Radimo depilaciju,solarijum, manikir, pedikir i kao posebno izdvajamo sve aktuelniji fish spa.\nDa li imate slobodan termin sutra izmedju 12-15h ili uvece posle 20h? Treba mi pedikir I depilacija pola ruku pozzz


Peršun (Petroselinum crispum) je biljka koja se koristi kao začin u kulinarstvu, a i kao lekovita biljka u narodnoj medicini, od njega se pravi čaj koji je izuzetno lekovit. Upotrebljava se njegov koren, list i seme. Na primer, čaj od semenki peršuna tradicionalni je lek protiv probavnih smetnji, dobar je rad za creva, poboljšava varenje, dok je čaj od korena ove biljke dobar diuretik koji eliminiše višak tečnosti iz organizma i otklanja nadutost. Peršun je niskokalorična namirnica bogata vitaminom K koji jača kosti i sprečava osteoporozu jer poboljšava ugradnju kalcijuma u kost, vitaminom C...


Koželj, predelovanje zelišč - RASTIN V krema za masažu\nKrema RASTIN V sadrži ekstrakte divljeg kestena i ginka (japanska leska). Krema je namenjena za masažu mišića na nogama. Upotrebljavamo je pre i posle intenzivnih sportskih aktivnosti ili nekih drugih fizičkih napora jer povećava prokrvavljenost mišića.\nNa kožu nanesemo 1-2 cm kreme (približno 2g) te je nežnim masiranjem utrljamo u kožu. Preporučuje se masiranje ujutro i uveče u zavisnosti od opterećenja i bolova u mišićima.\nKreme ne upotrebljavamo na oštećenoj koži.\nRok upotrebe je utisnut na ambalaži.


Mesna zajednica podelila novogodišnje paketiće deci u Bačkom Brestovcu – Moji Odzaci App\nMesna zajednica podelila novogodišnje paketiće deci u Bačkom Brestovcu\nDeci u Bačkom Brestovcu podeljeni su novogodišnji paketići koje je obezbedila Mesna zajednica uz pomoć sponzora.\nPripremljeno je 300 paketića i podeljeno mališanima. Kočije sa konjima vozile su Deda Mraza kroz selo, a paketić je dobilo svako dete mlađe od 12 godina koje se našlo na ulici u vreme prolaska Deda Mraza i njegovih pomoćnika.\n– Želimo da to postane tradicija i da svake godine obezbedimo poklone deci i tako ih uveselimo u vreme novogodišnjih praznika. Oduševljenje je bilo neopisivo, a dečji osmesi govore više od reči. Vremenski uslovi su malo diktirali brzinu podele paketića. Nadam se da će nam ljudi oprostiti što smo morali malo brže da prođemo kroz neke ulice, ali verujem da je većina građana zadovoljna – kaže Vanja Kosovac, predsednica Saveta MZ Bački Brestovac.\nIz Mesne zajednice zahvalili su se sponzorima koji su pomogli da deca dobiju novogodišnje paketiće. To su: PP “Vojvodina”, “Goran-prom”, “DM Niveta”, ZZ “Brestovo” i Božidarka Kostić.\nČlanovi Saveta Mesne zajednice Bački Brestovac iskoristili su ovu priliku da svima čestitaju novogodišnje i božićne praznike. Najmlađim Brestovčanima čestitku je sa paketićem lično uručio Deda Mraz, a oni su mogli da mu došapnu svoje želje za 2021. godinu.\nTri saobraćajne nezgode u opštini Odžaci, jedna osoba teže povređena\nKorona presek: Sedmoro novoobolelih, 396 aktivnih slučajeva u opštini Odžaci\nU Srpskom Miletiću održana tradicionalna Trka za srećnije detinjstvo\nProsečna zarada u decembru u opštini Odžaci 52.137 dinara\nZa izgradnju i održavanje verskih objekata u opštini Odžaci 7 miliona dinara\nJavna prezentacija projekta Za bolju budućnost u Karavukovu


Smederevac Vojin Kocić najbolji mladi muzičar Švajcarske - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tSmederevac Vojin Kocić najbolji mladi muzičar Švajcarske\nSmederevac Vojin Kocić najbolji mladi muzičar Švajcarske\nMladi gitarista Vojin Kocić (24) juče je u Ženevi osvojio prvo mesto na prestižnom Credit Suiss Grand Prix takmičenju klasične muzike, u konkurenciji najboljih studenata, izvođača na svim instrumentima. Proglašen je za najboljeg mladog muzičara u Švajcarskoj u 2014. godini.\nVojin Kocić, rođen je 1990. godine u Smederevu, gde je klasičnu gitaru počeo da uči kod profesora Jovice Miloševića. U Beogradu je završio srednju muzičku školu „Josip Slavenski“ u klasi profesora Darka Karajića, diplomirao je na na Fakultetu Muzičke umetnosti u Beogradu, u klasi profesora Srđana Tošića, a trenutno je na poslediplomskim studijama u Cirihu u Švajcarskoj.\nPohađao je majstorske kurseve kod najpoznatijih svetskih gitarista i učitelja klasične gitare.\nNa nacionalnim takmičenjima osvojio je sedam prvih i specijalnih nagrada, a posebno su zapaženi uspesi na evropskim takmičenjima za mlade gitariste. Svoje najveće uspehe, Vojin je ostvario na prestižnim internacionalnim takmičenjima bez starosne granice.\nOdržao je preko trideset solističkih koncerata u zemlji i inostranstvu, kao i zapažene koncerte sa najboljim srpskim orkestrima („Simfonijski orkestar RTS“, „Sveti Đorđe“, „Dušan Skovran“), a sa samo trinaest godina nastupao je u „Sava centru” sa kamernim orkestrom „Atina Kamerata“ iz Atine.\nVojin je za postignute uspehe nagrađen Svetosavskom poveljom za 2007. godinu, nagradom „Beogradski anđeo“ i nagradom Fonda za mlade talente Republike Srbije u 2006.\nProglašen je najperspektivnijim mladim umetnikom u Srbiji u 2010. godini.\nPrevrnuo se kombi, jedna osoba poginula\nSmederevci izvezu godišnje 9.000 tona jabuka u...


London i Pariz spore se oko broja dozvola koje je Velika Britanija dodelila francuskim plovilima koje im omogućava ribolov u britanskim vodama posle Bregzita.\n-Francuske vlasti treba da spreče moguće nezakonite radnje i da protest ne utiče na trgovinu. Nastavićemo da pažljivo pratimo razvoj događaja, naveo je portparol.\nFrancuski ribari u aprilu su već bili blokirali kamione koji su prevozili ribu iz britanskih voda do prerađivačkih centara u Francuskoj.\nVeći incident zbog spora oko dozvola za ribolov dogodio se u maju kada je britanska mornarica poslala dva patrolna broda jer su francuska plovila blokirala ostrvo DŽerzi u Lamanšu.\nVelika Britanija Francuska Lamanš ribari blokada Lamanša


OSNOVCI IZ BEGEČA RECIKLIRAJU\nEKOLOŠKA AKCIJA NA PREMIJERI FILMA “NAJMRAČNIJI SAT 3D”\nIzvoz opasnog otpada u Bugarsku - Novine "Blic"\nUčenici tehničke škole "23. maj" Pančevo posetili BiS Reciklažni centar\nKontejneri za odlaganje staklenog otpada u Vladi Srbije\nNAJVAŽNIJA JE DOBRA ANALIZA I PROCENA\nVREDNE NAGRADE U AVIV PARKU\nDANI EKOLOŠKE PISMENOSTI U POŽAREVCU\nDONIRANO PET RAČUNARA\nPOKLON KABINETU ZA BIOLOGIJU\nI ČISTIJI NOVI BEOGRAD I JEFTINIJE STANOVANJE\n“BOŽIĆ I SINOVI”: proizvođač i izvoznik ekoloških proizvoda\nBiS Reciklažni centar preporučuje: PROJEKAT „TRAG“\nPRVI IZVOZ OPASNOG OTPADA\nPočela je akcija: BUDI ODLU(I)ČAN, RECIKLIRAJ\nPOKLON GRAĐANIMA NOVOG SADA - KONTEJNER NA TOČKOVIMA\nBUDI ODLU(I)ČAN. RECIKLIRAJ.\nNovo - Totalna reciklaža svih vrsta sijalica\nZA “BOŽIĆ I SINOVE” - PRIZNANJE IZ ŽENEVE\nSVE SU VEĆA “VELIKA DELA MOG MALOG SELA”\nUSKORO SERTIFIKAT O POSLOVANJU PREMA ISO STANDARDIMA\nVELIKA DELA MOG MALOG SELA - na redu je Beška!\nSTARČEVO NOVI REKORDER!\n8. MEĐUNARODNI SAJAM ZAŠTITE ŽIVOTNE OKOLINE “ECO FAIR”\nBiS Reciklažni centar - MODEL ODGOVORNOG POSLOVANJA\nSARADNJA KOJA MOTIVIŠE\nEKOLOŠKE VEŠTINE STARČEVAČKE OPŠTINE\nZA ZDRAVIJU PRIRODU U NAŠEM KOMŠILUKU\nBiS Reciklažni centar donirao table\nNESTLE - U SLUŽBI ZDRAVLJA I EKOLOGIJE\nBiS Reciklažni centar: SAČUVAJMO SVE PRAVE VREDNOSTI\n“Božić i sinovi” – Biznis partner za 2011. godinu\nPočetak akcije “Recikliram – dakle, postojim.”\nDA BI BUDUĆNOST BILA SVETLA, NIJE DOVOLJNA METLA\nDANI PANČEVAČKE EKOLOŠKE PISMENOSTI\nRačunar za JKP Omoljica\nBiS Reciklažni centar održao seminar u okviru projekta "Eko LeTo"\nOmoljica postavila rekord, na redu je – Starčevo!\nMINJA SUBOTA – GOST AKCIJE “VELIKA DELA MOG MALOG SELA”!\nPOČELA AKCIJA: VELIKA DELA MOG MALOG SELA!\nVELIKA DELA MOG MALOG SELA!\nOtpad donesi, kulturi podršku ponesi – pravo u Krčedin!\nBIS za Stefana i Igora\nIntervju sa Jovicom Božić - najčitaniji tekst na eKapiji\nSa eKapije: Intervju - Jovica Božić, vlasnik Kompanije "Božić i sinovi"\nSaradnja BiS Reciklažnog centra i “NADIN”-a iz Bugarske\nPregovori su uspešno završeni sklapanjem Ugovora o dugoročnoj saradnji i trajnom zbrinjavanju opasnog otpada (elektronskog, električnog, računarskog) iz Srbije u tom bugarskom reciklažnom centru.\nDruštveno odgovorna – UMETNOST.\nOve godine, organizatori ove Umetničke kolonije odlučili su da demonstriraju društveno – odgovornu UMETNOST I odlučili se za saradnju sa BiS Reciklažnim centrom iz Pančeva. Tako će krčedinska Kolonija dobiti još jednu angažovanu dimenziju, a to je – ekologija. S obzirom da je računarski otpad svuda u svetu proglašen opasnim otpadom sa najbržim rastom, Kolonija i BiS Reciklažni centar su inicirali akciju “Otpad donesi, kulturi podršku ponesi!”.\nUSKORO NA TV PRVOJ I RTV B92 - SERIJAL „Recycle Bin Eco guerilla”\nProjekat je koncipiran tako da odgovara svim uzrastima, a naziv - “RECYCLE BIN Eco Gerilla“ najbolje sugeriše sadržaj. Svaka epizoda će ukazivati na značaj zaštite čovekove sredine i uticaj reciklaže u očuvanju naše planete i života na njoj. U emisiji će biti reči i o značaju obnovljivih izvora energije kao i o održivom razvoju, a gledaoci će moći da čuju i konkretne savete na temu ličnog doprinosa kao ključnog faktora u sprečavanju daljeg zagađenja životne sredine\nMERKUR I BiS RECIKLAŽNI CENTAR – U duhu društveno odgovornog poslovanja\nU cilju pravilnog zbrinjavanja elektronskog, električnog i računarskog otpada, kao i poštujući poslovnu filozofiju društveno – odgovornih kompanija, MERKUR International i BiS Reciklažni centar nastavljaju saradnju, ovoga puta na zadovoljstvo kupaca u prodajnim objektima MERKURA.\nBiS RECIKLAŽNI CENTAR u Shopping centru “UŠĆE”\nBiS Reciklažni centar je prošle nedelje potpisao ugovor o saradnji i sa Shopping cenrom “UŠĆE”, tako da se još od utorka, 19. jula naš najveći i najlepši šoping centar pridružio kompanijama koje se pridržavaju načela društveno-odgovornog poslovanja i kada je u pitanju pravilno odlaganje elektronskog, električnog i računarskog otpada (EE otpada).\nKompanija “Božić i sinovi” ulaže u budućnost Srbije\nSrdjan Ognjanović, direktor beogradske Matematicke gimnazije i Jovica Bozic, vlasnik Kompanije "Bozic i sinovi", dogovorili su kontinuiranu saradnju\n"Recycleton 2011" - Prikupljanje EE otpada u Loznici\nBiS Reciklažni centar na Privrednoj izložbi u Pančevu\nOčistili Srbiju - do „UŠĆA“\nVest o Recycleton 2011 na sajtu State Department-a\nBiS Reciklazni centar počeo saradnju sa NIS-om\nPrvi put na “MIKSERU” – mikser!\n“BiS Reciklažni centar” rešen da OČISTI SRBIJU!\nSELEKCIJA KOMUNALNOG OTPADA – USLOV ZA RECIKLAŽU EEO\nNA „MIKSER“ - MIKSER PONESI!\nBiS Reciklažni centar - centar edukacije za decu i mlade\nDULIĆ: Reciklaža važna, počela da se isplaćuje.\nPočelo veliko čišćenje Srbije\nU Vladi Srbije postavljena prva eko-kutija za odlaganje fluorescentnih cevi\n“Komšija” i "Baby EXIT" pomažu reciklažu!\nOtpad na reciklažu, a glavna nagrada – u Starčevo\nPovodom Međunarodnog Dana porodice, u nedelju 15. maja, NVO „Eco Green Team“ iz Pančeva, organizovao je drugu po redu Akciju „Otpad donesi, poklon ponesi“. Porodice su donosile električni i elektronski otpad, a nagrade su delili „Đak“ i BiS Reciklažni centar, koji je ujedno bio i tehnička podrška, uz JKP „MLADOST“ koji se pokazao kao odličan domaćin ovog sportsko-ekološkog druženja.\nRadio Pančevu – računar na poklon\nBiS Reciklažni centar na Evropskoj večeri u Beogradu\nBriga o tajnosti vaše poslovne dokumentacije\nBiS Reciklažni centar je proširio asortiman usluga i na oblast fizičkog uništavanja poslovne dokumentacije, što je novina u Srbiji.\nBiS Reciklažni centar na Konferenciji “ZELENA SRBIJA”\nU četvrtak, 7. Aprila u beogradskom Hotelu “Hyatt Regency”, održana je Druga konferencija “ZELENA SRBIJA”\nPredstavljamo naše saradnike: NAJBOLJE NOVOSADSKE "KOMŠIJE"\nEKSKLUZIVNO - JOVICA BOŽIĆ\nJovica Božić, investitor s londonskom adresom koji je podigao medijsku prašinu zbog nekretnina na Ivanici i projekta izgradnje naselja s pristupačnim luksuznim vilama. Tko je zapravo Jovica Božić, za dubrovačke prilike (ali i hrvatske) misteriozni investitor naselja luksuznih vila na Ivanici? Kakvo je vaše osobno i poslovno zaleđe?\nSABADAŠ SADA IMA DRUGOVE\nVukašinu s ljubavlju\nPovodom rođendana desetogodišnjeg Vukašina Petrova iz Kovina, "Božić i sinovi - BiS Reciklažni centar" su dečaku poklonili računar, a na predlog Društva za borbu protiv šećerne bolesti, čiji je Vukašin član, jer od ove opake bolesti boluje od rođenja.\nObrazovana posebna Radna grupa za izradu Predloga Nacionalnog plana za upravljanje EE otpadom\nBiS Reciklažni centar podržao globalnu akciju „Sat za našu planetu“\nVisoka cena nedomaćinskog ponašanja\nSAČUVATI VOJVOĐANSKE PAŠNJAKE – ZA MEDALJU!\nOTPAD DONESI, VEŠ MAŠINU DRUGARICI – ODNESI!\nMladi Pančevci iz NVO „Eco Green Team“ su ovog 8. Marta, povodom Dana žena, inicirali ekološku akciju pod nazivom: Otpad donesi, poklon ponesi. Tako su oni vredniji pripadnici jačeg pola, koji su toga dana od 8 ujutro do 15 sati i 8 minuta doneli više od osam predmeta elektro, električnog ili računarskog otpada – obradovali svoje supruge, majke, sestre... cvetom ili kartama za pozorišnu predstavu „Čekaonica“, što su bile nagrade za njihovu, na ovaj način iskazanu, brigu o okruženju.\nEkološka akcija "Otpad donesi, poklon ponesi" povodom 8. marta\nPovodom Dana žena, naši mladi sugrađani iz NVO „Eco Green Team“, a uz organizacionu podršku Grada Pančeva, tehničku podršku „BiS Reciklažnog centra“ i JKP „Zelenilo“, kao i uz medijsko pokroviteljstvo RTV Pančevo i „Pančevac“- organizovaće interesantnu ekološku akciju pod nazivom „Otpad donesi, poklon ponesi“,\nDOMAĆI RECIKLERI ELEKTRONSKOG I ELEKTRIČNOG OTPADA REŠENI DA SPREME SRBIJU ZA EU\nSrpski operateri za elektronski i električni otpad na sastanku u Ministarstvu za zaštitu životne sredine dogovorili sa Ministrom Oliverom Dulić ključne stvari o reciklaži.\nBiS Reciklažni centar donirao refabrikovane računare Prvoj kragujevačkoj gimnaziji\n“Božić i sinovi“ uručili su refabrikovane računare direktorki Prve kragujevačke gimnazije, Slavici Milenković. U pitanju je jedanaest računara sa licenciranim Microsoft softverom a jedan računar je uručen Udruženju za borbu protiv dijabeta.\nEkološka akcija povodom svetskog dana edukacije o zaštiti životne sredine\nBiS Reciklažni centar je u saradnji sa NVO „Eco Green Team“ organizovao ekološku akciju u ETŠ „Nikola Tesla“ u Pančevu povod svetskog dana edukacije o zaštiti životne sredine\nKompanija "Božić i sinovi" dobila sertifikat u okviru projekta "Čistija proizvodnja u lokalnoj samoupravi"\nNa završnoj konferenciji povodom predstavljanja rezultata projekta „Čistija proizvodnja u saradnji sa lokalnom samoupravom“ kompanija „Božić i sinovi“ dobila je sertifikat kao jedna od samo dve pančevačke kompanije koje su učestvovale na ovom projektu.


Godinu dana od protesta: Organizatori nisu prijavili skup jer nisu otkriveni napadači na studenta, guranje ispred Skupštine | Insajder\nDanas se navršava godinu dana od prvog protesta „Jedan od pet miliona“ održanog u Beogradu. Večeras je održan i 53. protest, ali on, kako su organizatori i ranije najavili, nije prijavljen MUP-u. Neprijavljivanje protesta je reakcija organizatora na to što policija nije otkrila ko je napao studenta Srđana Markovića na prethodnom protestu, a studentkinja Valentina Reković kaže da su građani sami regulisali saobraćaj tokom protestne šetnje.\n53. protest ''Jedan od pet miliona'' / Foto: poceloje.rs\nKada je u pitanju prijavljivanje narednih protesta, studentkinja kaže da će se „oglasiti u skladu s razvojem događaja“.\nKada su građani stigli do zgrade Skupštine Srbije, gde su na poziv organizatora krenuli simbolično da "provere da li institucije rade", grupu koju je krenula ka vratima, a koju je predvodio lider Dveri Boško Obradović, zaustavilo je obezbeđenje u civilu i u tim trenucima došlo je do guranja i manjih fizičkih nastraja, javlja N1.\nOkupljeni su skandirali "Ustanak" i "Gotov je", a među njima je u prvom redu bio lider Dveri Boško Obradović.\nProstor kod ulaznih vrata Skupštine je bio ispunjen učesnicima protesta koji su dovikivali ljudima na vratima da li "čuvaju (predsednicu Skupštine Srbije) Maju Gojković".\nNa večerašnjem protestu koji je kao i obično započet na platou Filozofskog fakulteta govornici su bili psiholog i profesor Filozofskog fakulteta Žarko Trebješanin, advokat Vladimir Gajić i poslanica i potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić.\nProfesor Trebješanin je rekao da se „vlast hvali naduvenim i fiktivnim uspesima u privredi i ekonomiji“.\n„Ali ne spominje ono u čemu je veoma uspešna: u proizvodnji afera, skandala, govora mržnje, nasilja, primitivizma… Umesto da se zaista, a ne samo deklarativno, promovišu znanje, kultura, tolerancija, poštenje, istinoljubivost, pravednost, kreativnost, ova autokratska vlast svojim postupcima i preko svojih medija podstiče i širi neznanje, udvorištvo, neobrazovanost, netrepeljivost, nekulturu, glupost i vulgarnost… To nije slučajno, već je smišljeno i sistematsko uništavanje obrazovanja, prosvećivanja i zatiranje kulture“, naveo je profesor.\nAdvokat Vladimir Gajić je podsetio da je danas 81. dan od kada je uhapšen radnik Krušika Aleksandar Obradović.\n„Ni posle 81 dana ni jedan jedini dokaz se ne nalazi u spisima Višeg tužilaštva u kojem se protiv njega vodi istraga. Na taj način naše pravosuđe pokazuje da srpski režim liči na Staljinovu Rusiju. Ali u Staljinovoj državi okrivljeni su morali sve da priznaju. Aleksandar Obradović je narodu priznao samo jednu stvar –a to je istina“, poručio je Gajić, branilac Obradovića.\nStefanović: Obradović nije uzbunjivač\nAleksandar Obradović uhapšen je tri dana nakon što je na međunarodnom portalu Arms voč objavljena informacija da je otac ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića, Branko, umešan u trgovinu oružjem. Radnik Krušika je u pritvoru proveo gotovo mesec dana.\nZa njegovo hapšenje i pritvaranje nije se, međutim, znalo duže od 20 dana.\nInače, ministar Stefanović nedavno je ponovo izneo tvrdnje da Aleksandar Obradović nije uzbunjivač „iako postoji čitava kampanja dela opozicije da ga proglasi uzbunjivačem“.\n„Obradović od kada je njegova majka otišla iz Krušika, gde da je i zaposlila, počinje njegovo prikupljanje dokumentacije iz Krušika, i to radi pet godina. Šta bi rekli Amerikanci ili Rusi o čoveku koji pet godina iz njihove vojne fabrike iznosi informacije? Ali neka tužilac dokaže da li je uzimao novac, da li je radio za druge kompanije, ali on po zakonu ne može da bude uzbunjivač“,rekao je Stefanović.\nPoslanica Marinika Tepić je rekla da veruje da građani nisu ni bili svesni da mogu da postignu nešto veliko kada su pre tačno godinu dana krenuli da šetaju ulicama Beograda.\n„Ali dostigli smo nešto veliko – oslobodili smo ljude od straha, a oslobodićemo ih i od mraka. Svako od vas ko je makar jednom šetao u ovoj koloni ili u bilo kojoj koloni širom Srbije tokom ovih godinu dana može da bude ponosan na sebe. Ovo je borba za normalan život, da vratimo državu narodu“, rekla je Tepić.\nUčesnici protesta postavili su na ulaznim vratima zgrade Radio televizije Srbije transparent s natpisom "Odbor Srpske napredne stranke - RTS".\nNa ulazna vrata RTS-a zalepljene su naslovne strane tabloida.\nTačno pre godinu dana počeli su protesti Jedan od pet miliona. O tome da li su oni doneli rezultate ili nova razočarenja polemišu čak i oni koji su u početku podržali proteste. O tome, svako iz svog ugla za Insajder su govorili glumica Bojana Maljević koja više ne učestvuje u protestima i glumac Radoslav Milenković koji šeta iz subote u subotu.


POGLEDAJTE SNIMAK ZA NEVERICU! Dok Evropa gori, Brazil pogodio ISTORIJSKI TALAS HLADNOĆE, narod izašao na ulice, gledaju i ne veruju šta se dešava! /VIDEO/ - Informer Ad\nInformer.rs/Srbija Danas | 29. 07. 2021.\nIstorijski talas hladnoće prolazi kroz Brazil i već je doneo sneg u državi Rio Grande do Sul na krajnjem jugu zemlje, javio je portal "G1"\nSESTRE BLIZNAKINJE NATERAO DA KLEKNU, PODIGNU KOSU U PUNĐU, PA IM PUCAO U POTILJAK! Zastrašujuću egzekuciju prenosio uživo na Instagramu!\nUhvatile bi nas za ruku i rekle: Ja moram da se vratim svojoj porodici! TRUDNICE MOLILE LEKARE DA IH SPASU - Korona odnela više od 1.000 Brazilki! sledeća vest\nPOTPIŠI MI SE NA GRUDI! Šmeker Ronaldinjo, vidi se da mu nije prvi put! /VIDEO/\nOGLASIO SE SIN PREDSEDNIKA BOLSONARA, stanje brazilskog lidera ozbiljnije nego što se mislilo!\nHOROR U BRAZILU! Urinirao u plićaku, ajkula mu otkinula ruku i deo noge!\nInformer.rs/Dejli mejl | Sreda, 14. 07. 2021.\nBolsonaro hospitalizovan zbog HRONIČNOG ŠTUCANJA!\nnevreme sneg Brazil oluja


Završena "Tour of Istria" | Bicisvet\nZavršena "Tour of Istria"\nAnaliza ekskluzivno za BiciSvet od strane našeg specijalnog izveštača, učesnika i pravog sportiste\nEtapa nije bila toliko teška osim jednog brda na 30 km do cilja ...pre tog brda sam dobio defekt i posle nisam mogao da uhvatim grupu jer je na tom brdu bilo kidanje i išlo se jako. Gaja mi je rekao da dodjem do cilja lagano zato što je generalni plasman zbog tog defekta već bio izgubljen. Dolke (Uroš Jovanović) je odlično odveza tu etapu. Morao je sam da se gura u grupi za sprint...i na kraju je pao na 1km do cilja. Marko, Đorđe i Miloš su došli u grupi dok je Lazar došao samnom u grupi.\nOdlično sam se osećao i bio sam u par begova od samog starta,znajući da je teško brdo već na 30 km pokušao sam da odem u beg pre njega. Bio sam u begu sa Dancem i Čehom. Kasnije kada nas je grupa uhvatila vozio sam se u sredini grupe gde je uvek kočenje i guranje. U jednoj od borbi za poziciju, meni je pukla sajla od prednje kočnice. To se dogodilo baš pred spust koje je bio opasno i dugačak (6-7 km); Uros Jovanovic je odlično odvezao tu etapu, jer je proveo mnogo vremena u begu.\nI na ovoj etapi sam se odlično osećao i išao u dosta begova ali su Rusi sve lovili zato što su imali žutu majicu. Otišao sam u beg sa Dancem, Poljakom i Britancem. Proveli smo napred nekih 20km ali su nas Slovenci, Fracnuzi i Rusi ulovili. Djordje Stevanovic je bio drugi na jednom brdskom cilju, a na kraju smo svi došli u velikoj grupi. Sreća mi nije bila naklonjena, ali glavu gore ispravićemo to već za 2 nedelje u Českoj kada se takođe vozi kup nacija.\nREZULTATI SA SVIH ETAPA:\nEtapa1 - Rovinj-Buzet 97km\n1 Aleksei Ribalkin (Rus) Russian Federation 2:14:34\n2 Magnus Cort Nielsen (Den) Denmark 0:00:01\n3 Jonathan Diebben (GBr) Great Britain 0:00:12\n4 Jan Brockoff (Ger) Germany\n5 Taco Van Der Hoorn (Ned) Netherlands\n6 Michele Senni (Ita) Italy\n7 Martin Otonicar (Slo) Slovenia\n8 Martin Gron (Den) Denmark\n9 Daan Myngheer (Bel) Belgium\n10 Stefan Kung (Swi) Switzerland\n11 Vadim Zhuravlev (Rus) Russian Federation\n12 Maxime Piveteau (Fra) France\n13 Théry Schir (Swi) Switzerland\n14 Szymon Rekita (Pol) Poland\n15 Adam Majorek (Pol) Poland\n16 Mike-Aaron Egger (Ger) Germany\n17 Mathias Hemmsen (Den) Denmark\n18 Aleksei Ryabkin (Rus) Russian Federation\n19 Matej Mohoric (Slo) Slovenia\n20 Yoan Verardo (Fra) France 0:01:08\n21 Markus Hoelgaard (Nor) Norway\n22 Daniel Hoelgaard (Nor) Norway\n23 Niccolo Bonifazio (Ita) Italy\n24 Kevin Deltombe (Bel) Belgium\n25 Luka Pibernik (Slo) Slovenia\n26 Doron Hekic (Slo) Slovenia\n27 Marc Sarreau (Fra) France\n28 Kenneth Van Rooy (Bel) Belgium\n29 Hermann Keller (Ger) Germany\n30 Merijn Korevaar (Ned) Netherlands\n31 Michael Vakoc (Cze) Czech Republic\n32 Seppe Verschuere (Bel) Belgium\n33 Roman Ivlev (Rus) Russian Federation\n34 Simone Consonni (Ita) Italy\n35 Sondre H Enger (Nor) Norway\n36 Boris Vallee (Bel) Belgium\n37 Fabian Lienhard (Swi) Switzerland\n38 Tomasz Zechmeister (Cze) Czech Republic\n39 Rasmus Lund (Den) Denmark\n40 Thijs Leygraaff (Ned) Netherlands\n41 Matej Zahalka (Cze) Czech Republic\n42 Jan Dieteren (Ger) Germany\n43 Jakub Buco (Svk) Slovakia\n44 Mads Lillelund Christiansen (Den) Denmark\n45 Samuel Lowe (GBr) Great Britain\n46 Nicola Rossi (Ita) Italy\n47 Daniel Paulus (Aut) Austria\n48 Chris Latham (GBr) Great Britain\n49 Arkadiusz Owsian (Pol) Poland\n50 Rick Theis (Lux) Luxembourg\n51 Matthew Holmes (GBr) Great Britain\n52 Nicky Gieskens (Ned) Netherlands\n53 Michael Gogl (Aut) Austria\n54 Kerim Barhoumi (Swi) Switzerland\n55 Felix Grosschartner (Aut) Austria\n56 Josip Rumac (Cro) Croatia\n57 Bruno Maltar (Cro) Croatia\n58 Djordje Stevanovic (Srb) Serbia\n59 Adam Valeš (Cze) Czech Republic\n60 Kristoffer Skjerpig (Nor) Norway\n61 Filippo Ranzi (Ita) Italy\n62 Jure Miškulin (Slo) Slovenia\n63 Goeffrey Millour (Fra) France\n64 Antoine Mores (Lux) Luxembourg\n65 Tadej Lemut (Slo) Slovenia\n66 Francesco Castegnaro (Ita) Italy\n67 Thomas Boudat (Fra) France\n68 Balint Varro (Hun) Hungary\n69 Arne Enger (Ger) Germany\n70 Tomasz Kulpa (Pol) Poland\n71 Tom Schwarmes (Lux) Luxembourg\n72 Mateusz Dubieniecki (Pol) Poland\n73 Lex Losch (Lux) Luxembourg\n74 Magnus Tonsager (Nor) Norway\n75 Joshua Papworth (GBr) Great Britain\n76 Yuri Vasyliv (Ger) Germany\n77 Mario Daško (Svk) Slovakia\n78 Josef Cerny (Cze) Czech Republic\n79 Gilles Heymes (Lux) Luxembourg\n80 Miloš Borisavljevic (Srb) Serbia\n81 Roland Thalmann (Swi) Switzerland\n82 Kevin Lesselier (Fra) France\n83 Matvei Mamykin (Rus) Russian Federation\n84 Erik Kramer (Ned) Netherlands\n85 Michal Habera (Svk) Slovakia\n86 Vaclav Viktorin (Cze) Czech Republic\n87 Richard Della Schiava (Lux) Luxembourg\n88 Michael Taferner (Aut) Austria\n89 Lennard Hofstede (Ned) Netherlands\n90 Marko Danilovic (Srb) Serbia\n91 Daniel Lehner (Aut) Austria\n92 Maxime Farazijn (Bel) Belgium\n93 Abel Kenyeres (Hun) Hungary\n94 Mate Radonics (Hun) Hungary\n95 Owain Doull (GBr) Great Britain\n96 Akos Kiss (Hun) Hungary\n97 Mamyr Stash (Rus) Russian Federation\n98 Uroš Jovanovic (Srb) Serbia\n99 Kristian Johasson (Nor) Norway\n100 David Magas (Hun) Hungary\n101 Stefan Matzner (Aut) Austria 0:04:37\n102 Marcell Bedike (Hun) Hungary 0:07:06\n103 Alexander Kamp (Den) Denmark\n104 Lukaš Fabian (Svk) Slovakia 0:08:29\n105 Petar Perica (Cro) Croatia\n106 Bartosz Zajac (Pol) Poland\n107 Aleksa Velickovic (Srb) Serbia\n108 Roberto Pasi-Puttini (Swi) Switzerland\n109 Lazar Jovanovic (Srb) Serbia\n110 Marko Herceg (Cro) Croatia\n111 Luboš Malovec (Svk) Slovakia 0:23:45\n112 Petar Brodaric (Cro) Croatia 0:24:18\n113 Robert Malik (Svk) Slovakia\n114 Pavel Potocki (Cro) Croatia 0:24:24\nEtapa 2 - Umag -Labin/stari grad/ 90km\n1 Aleksei Ribalkin (Rus) Russian Federation 2:24:01\n2 Luka Pibernik (Slo) Slovenia 0:00:16\n3 Daniel Paulus (Aut) Austria 0:00:21\n4 Matej Mohoric (Slo) Slovenia 0:00:31\n5 Kristoffer Skjerpig (Nor) Norway 0:00:51\n6 Yoan Verardo (Fra) France 0:00:52\n7 Jonathan Diebben (GBr) Great Britain 0:00:54\n8 Boris Vallee (Bel) Belgium 0:00:57\n9 Kenneth Van Rooy (Bel) Belgium\n10 Magnus Cort Nielsen (Den) Denmark\n11 Merijn Korevaar (Ned) Netherlands 0:01:00\n12 Fabian Lienhard (Swi) Switzerland\n13 Maxime Piveteau (Fra) France\n14 Kevin Deltombe (Bel) Belgium 0:01:03\n15 Doron Hekic (Slo) Slovenia\n16 Nicola Rossi (Ita) Italy\n17 Maxime Farazijn (Bel) Belgium 0:01:07\n18 Daan Myngheer (Bel) Belgium\n19 Sondre H Enger (Nor) Norway\n20 Adam Majorek (Pol) Poland\n21 Jan Dieteren (Ger) Germany\n22 Adam Valeš (Cze) Czech Republic\n23 Taco Van Der Hoorn (Ned) Netherlands\n24 Vaclav Viktorin (Cze) Czech Republic\n25 Matvei Mamykin (Rus) Russian Federation\n26 Erik Kramer (Ned) Netherlands\n27 Mario Daško (Svk) Slovakia 0:01:15\n28 Vadim Zhuravlev (Rus) Russian Federation 0:01:17\n29 Tadej Lemut (Slo) Slovenia 0:01:19\n30 Martin Gron (Den) Denmark\n31 Josip Rumac (Cro) Croatia 0:01:27\n32 Martin Otonicar (Slo) Slovenia\n33 Daniel Hoelgaard (Nor) Norway\n34 Markus Hoelgaard (Nor) Norway 0:01:32\n35 Arkadiusz Owsian (Pol) Poland 0:01:39\n36 Goeffrey Millour (Fra) France 0:01:43\n37 Stefan Kung (Swi) Switzerland 0:01:48\n38 Matthew Holmes (GBr) Great Britain 0:01:52\n39 Uroš Jovanovic (Srb) Serbia 0:01:55\n40 Niccolo Bonifazio (Ita) Italy 0:02:30\n41 Marc Sarreau (Fra) France 0:03:23\n42 Gilles Heymes (Lux) Luxembourg 0:03:24\n43 Szymon Rekita (Pol) Poland 0:03:33\n44 Kevin Lesselier (Fra) France 0:03:46\n45 Felix Grosschartner (Aut) Austria 0:03:56\n46 Michael Gogl (Aut) Austria 0:04:38\n47 Roland Thalmann (Swi) Switzerland 0:04:44\n48 Kristian Johasson (Nor) Norway 0:04:51\n49 Lennard Hofstede (Ned) Netherlands 0:06:21\n50 Josef Cerny (Cze) Czech Republic 0:06:58\n51 Owain Doull (GBr) Great Britain 0:07:08\n52 Aleksei Ryabkin (Rus) Russian Federation 0:07:10\n53 Kerim Barhoumi (Swi) Switzerland 0:07:12\n54 Filippo Ranzi (Ita) Italy 0:07:16\n55 Mike-Aaron Egger (Ger) Germany 0:07:19\n56 Abel Kenyeres (Hun) Hungary\n57 Michael Taferner (Aut) Austria 0:07:27\n58 Tomasz Zechmeister (Cze) Czech Republic 0:08:58\n59 Mathias Hemmsen (Den) Denmark 0:09:00\n60 Matej Zahalka (Cze) Czech Republic 0:09:02\n61 Hermann Keller (Ger) Germany 0:09:12\n62 Antoine Mores (Lux) Luxembourg 0:09:14\n63 Samuel Lowe (GBr) Great Britain 0:09:15\n64 Michal Habera (Svk) Slovakia 0:09:17\n65 Magnus Tonsager (Nor) Norway 0:09:18\n66 Seppe Verschuere (Bel) Belgium\n67 Mateusz Dubieniecki (Pol) Poland 0:09:21\n68 Francesco Castegnaro (Ita) Italy 0:09:23\n69 Mate Radonics (Hun) Hungary\n70 Jure Miškulin (Slo) Slovenia\n71 Arne Enger (Ger) Germany\n72 Daniel Lehner (Aut) Austria\n73 Mamyr Stash (Rus) Russian Federation 0:09:27\n74 Alexander Kamp (Den) Denmark\n75 Michele Senni (Ita) Italy\n76 Simone Consonni (Ita) Italy\n77 Roman Ivlev (Rus) Russian Federation\n78 Nicky Gieskens (Ned) Netherlands\n79 Joshua Papworth (GBr) Great Britain\n80 Richard Della Schiava (Lux) Luxembourg 0:09:33\n81 Rasmus Lund (Den) Denmark\n82 Lex Losch (Lux) Luxembourg 0:09:50\n83 Yuri Vasyliv (Ger) Germany 0:10:06\n84 Théry Schir (Swi) Switzerland 0:10:17\n85 Bartosz Zajac (Pol) Poland 0:16:33\n86 Jakub Buco (Svk) Slovakia 0:16:35\n87 Thomas Boudat (Fra) France 0:16:42\n88 Michael Vakoc (Cze) Czech Republic 0:16:47\n89 Djordje Stevanovic (Srb) Serbia 0:19:10\n90 Robert Malik (Svk) Slovakia 0:19:12\n91 Lukaš Fabian (Svk) Slovakia 0:19:15\n92 Mads Lillelund Christiansen (Den) Denmark 0:19:18\n93 Tom Schwarmes (Lux) Luxembourg\n94 Stefan Matzner (Aut) Austria 0:19:22\n95 Petar Brodaric (Cro) Croatia 0:19:27\n96 Miloš Borisavljevic (Srb) Serbia 0:19:29\n97 Rick Theis (Lux) Luxembourg 0:20:00\n98 Balint Varro (Hun) Hungary 0:20:16\n99 Thijs Leygraaff (Ned) Netherlands 0:20:21\n100 Chris Latham (GBr) Great Britain\n101 Petar Perica (Cro) Croatia 0:20:29\n102 Roberto Pasi-Puttini (Swi) Switzerland 0:22:35\n103 Marko Herceg (Cro) Croatia 0:27:07\n104 Marko Danilovic (Srb) Serbia 0:27:16\n105 Lazar Jovanovic (Srb) Serbia\n106 Aleksa Velickovic (Srb) Serbia\n107 Pavel Potocki (Cro) Croatia 0:27:36\n108 Marcell Bedike (Hun) Hungary 0:27:40\n109 Akos Kiss (Hun) Hungary 0:28:00\n110 Tomasz Kulpa (Pol) Poland 0:28:17\n111 David Magas (Hun) Hungary 0:28:27\nEtapa 3 - Vrsar – Pula 115km\n1 Niccolo Bonifazio (Ita) Italy 2:45:47\n2 Kristoffer Skjerpig (Nor) Norway\n3 Yoan Verardo (Fra) France\n4 Luka Pibernik (Slo) Slovenia\n5 Kevin Deltombe (Bel) Belgium\n6 Jure Miškulin (Slo) Slovenia\n7 Francesco Castegnaro (Ita) Italy\n8 Merijn Korevaar (Ned) Netherlands\n9 Simone Consonni (Ita) Italy\n10 Thijs Leygraaff (Ned) Netherlands\n11 Kenneth Van Rooy (Bel) Belgium\n12 Arkadiusz Owsian (Pol) Poland\n13 Martin Otonicar (Slo) Slovenia\n14 Roberto Pasi-Puttini (Swi) Switzerland\n15 Adam Valeš (Cze) Czech Republic\n16 Daniel Hoelgaard (Nor) Norway\n17 Tom Schwarmes (Lux) Luxembourg\n18 Jakub Buco (Svk) Slovakia\n19 Felix Grosschartner (Aut) Austria\n20 Stefan Kung (Swi) Switzerland\n21 Lex Losch (Lux) Luxembourg\n22 Goeffrey Millour (Fra) France\n23 Théry Schir (Swi) Switzerland\n24 Yuri Vasyliv (Ger) Germany\n25 Balint Varro (Hun) Hungary\n26 Magnus Tonsager (Nor) Norway\n27 Matej Mohoric (Slo) Slovenia\n29 Taco Van Der Hoorn (Ned) Netherlands\n30 Roland Thalmann (Swi) Switzerland\n31 Adam Majorek (Pol) Poland\n32 Maxime Piveteau (Fra) France\n33 Maxime Farazijn (Bel) Belgium\n34 Rick Theis (Lux) Luxembourg\n35 Kevin Lesselier (Fra) France\n36 Magnus Cort Nielsen (Den) Denmark\n37 Antoine Mores (Lux) Luxembourg\n38 Jonathan Diebben (GBr) Great Britain\n39 Matej Zahalka (Cze) Czech Republic\n40 Mike-Aaron Egger (Ger) Germany\n41 Tomasz Kulpa (Pol) Poland\n42 Mario Daško (Svk) Slovakia\n43 Petar Brodaric (Cro) Croatia\n44 Chris Latham (GBr) Great Britain\n45 Matthew Holmes (GBr) Great Britain\n46 Daan Myngheer (Bel) Belgium\n47 Tadej Lemut (Slo) Slovenia\n48 Miloš Borisavljevic (Srb) Serbia\n49 Seppe Verschuere (Bel) Belgium\n50 Tomasz Zechmeister (Cze) Czech Republic\n51 Aleksei Ribalkin (Rus) Russian Federation\n52 Mateusz Dubieniecki (Pol) Poland\n53 Michele Senni (Ita) Italy\n54 Josip Rumac (Cro) Croatia\n55 Abel Kenyeres (Hun) Hungary\n56 Martin Gron (Den) Denmark\n57 Filippo Ranzi (Ita) Italy\n58 Szymon Rekita (Pol) Poland\n59 Roman Ivlev (Rus) Russian Federation\n60 Uroš Jovanovic (Srb) Serbia\n61 Mamyr Stash (Rus) Russian Federation\n62 Erik Kramer (Ned) Netherlands\n63 Arne Enger (Ger) Germany\n64 Nicky Gieskens (Ned) Netherlands\n65 Aleksa Velickovic (Srb) Serbia\n66 Vadim Zhuravlev (Rus) Russian Federation\n67 Lennard Hofstede (Ned) Netherlands\n68 Mate Radonics (Hun) Hungary\n69 Richard Della Schiava (Lux) Luxembourg\n70 Samuel Lowe (GBr) Great Britain\n71 Kerim Barhoumi (Swi) Switzerland\n72 Marc Sarreau (Fra) France\n73 Marko Danilovic (Srb) Serbia\n74 Mathias Hemmsen (Den) Denmark\n75 Vaclav Viktorin (Cze) Czech Republic\n76 Matvei Mamykin (Rus) Russian Federation\n77 Josef Cerny (Cze) Czech Republic\n78 Doron Hekic (Slo) Slovenia 0:00:20\n79 Michael Taferner (Aut) Austria\n80 Daniel Paulus (Aut) Austria\n81 Hermann Keller (Ger) Germany 0:00:24\n82 Aleksei Ryabkin (Rus) Russian Federation\n83 Gilles Heymes (Lux) Luxembourg 0:00:28\n84 Owain Doull (GBr) Great Britain 0:00:31\n85 Alexander Kamp (Den) Denmark 0:00:32\n86 Djordje Stevanovic (Srb) Serbia 0:00:33\n87 Rasmus Lund (Den) Denmark 0:00:37\n88 Michael Gogl (Aut) Austria 0:01:07\n89 Nicola Rossi (Ita) Italy\n90 Boris Vallee (Bel) Belgium\n91 Kristian Johasson (Nor) Norway 0:01:46\n92 Sondre H Enger (Nor) Norway\n93 Jan Dieteren (Ger) Germany\n94 Markus Hoelgaard (Nor) Norway\n95 Marko Herceg (Cro) Croatia 0:30:03\n96 Petar Perica (Cro) Croatia\n97 Robert Malik (Svk) Slovakia\n98 Bartosz Zajac (Pol) Poland\n99 Stefan Matzner (Aut) Austria\n100 Michael Vakoc (Cze) Czech Republic\n101 Daniel Lehner (Aut) Austria\nDNF Joshua Papworth (GBr) Great Britain\nDNF Mads Lillelund Christiansen (Den) Denmark\nDNF Lukaš Fabian (Svk) Slovakia\nDNF Michal Habera (Svk) Slovakia\nDNF Marcell Bedike (Hun) Hungary\nDNF Akos Kiss (Hun) Hungary\nDNF Pavel Potocki (Cro) Croatia\nDNF David Magas (Hun) Hungary\nDNS Lazar Jovanovic (Srb) Serbia\nDNS Thomas Boudat (Fra) France\n1 Aleksei Ribalkin (Rus) Russian Federation 7:24:12\n2 Matej Mohoric (Slo) Slovenia 0:00:53\n3 Magnus Cort Nielsen (Den) Denmark 0:01:02\n4 Jonathan Diebben (GBr) Great Britain 0:01:12\n5 Maxime Piveteau (Fra) France 0:01:22\n6 Taco Van Der Hoorn (Ned) Netherlands 0:01:29\n7 Adam Majorek (Pol) Poland\n8 Daan Myngheer (Bel) Belgium\n9 Luka Pibernik (Slo) Slovenia 0:01:34\n10 Vadim Zhuravlev (Rus) Russian Federation 0:01:39\n11 Daniel Paulus (Aut) Austria\n12 Martin Gron (Den) Denmark 0:01:41\n13 Martin Otonicar (Slo) Slovenia 0:01:49\n14 Kristoffer Skjerpig (Nor) Norway 0:02:03\n15 Yoan Verardo (Fra) France 0:02:06\n16 Stefan Kung (Swi) Switzerland 0:02:10\n17 Kenneth Van Rooy (Bel) Belgium 0:02:15\n18 Boris Vallee (Bel) Belgium\n19 Merijn Korevaar (Ned) Netherlands 0:02:18\n20 Fabian Lienhard (Swi) Switzerland\n21 Kevin Deltombe (Bel) Belgium 0:02:21\n22 Nicola Rossi (Ita) Italy\n23 Adam Valeš (Cze) Czech Republic 0:02:25\n24 Maxime Farazijn (Bel) Belgium\n25 Sondre H Enger (Nor) Norway\n26 Jan Dieteren (Ger) Germany\n27 Erik Kramer (Ned) Netherlands\n28 Matvei Mamykin (Rus) Russian Federation\n29 Vaclav Viktorin (Cze) Czech Republic\n30 Mario Daško (Svk) Slovakia 0:02:33\n31 Tadej Lemut (Slo) Slovenia 0:02:37\n32 Doron Hekic (Slo) Slovenia 0:02:41\n33 Daniel Hoelgaard (Nor) Norway 0:02:45\n34 Josip Rumac (Cro) Croatia\n35 Markus Hoelgaard (Nor) Norway 0:02:50\n36 Arkadiusz Owsian (Pol) Poland 0:02:57\n37 Goeffrey Millour (Fra) France 0:03:01\n38 Matthew Holmes (GBr) Great Britain 0:03:10\n39 Uroš Jovanovic (Srb) Serbia 0:03:13\n40 Niccolo Bonifazio (Ita) Italy 0:03:38\n41 Szymon Rekita (Pol) Poland 0:03:55\n42 Marc Sarreau (Fra) France 0:04:41\n43 Kevin Lesselier (Fra) France 0:05:04\n44 Gilles Heymes (Lux) Luxembourg 0:05:10\n45 Felix Grosschartner (Aut) Austria 0:05:14\n46 Roland Thalmann (Swi) Switzerland 0:06:02\n47 Michael Gogl (Aut) Austria 0:07:03\n48 Lennard Hofstede (Ned) Netherlands 0:07:39\n49 Mike-Aaron Egger (Ger) Germany 0:07:41\n50 Kristian Johasson (Nor) Norway 0:07:55\n51 Aleksei Ryabkin (Rus) Russian Federation 0:07:56\n52 Josef Cerny (Cze) Czech Republic 0:08:16\n53 Kerim Barhoumi (Swi) Switzerland 0:08:30\n54 Filippo Ranzi (Ita) Italy 0:08:34\n55 Abel Kenyeres (Hun) Hungary 0:08:37\n56 Owain Doull (GBr) Great Britain 0:08:57\n57 Michael Taferner (Aut) Austria 0:09:05\n58 Mathias Hemmsen (Den) Denmark 0:09:22\n59 Michele Senni (Ita) Italy 0:09:49\n60 Tomasz Zechmeister (Cze) Czech Republic 0:10:16\n61 Matej Zahalka (Cze) Czech Republic 0:10:20\n62 Antoine Mores (Lux) Luxembourg 0:10:32\n63 Samuel Lowe (GBr) Great Britain 0:10:33\n64 Seppe Verschuere (Bel) Belgium 0:10:36\n65 Magnus Tonsager (Nor) Norway\n66 Théry Schir (Swi) Switzerland 0:10:39\n67 Mateusz Dubieniecki (Pol) Poland\n68 Jure Miškulin (Slo) Slovenia 0:10:41\n69 Francesco Castegnaro (Ita) Italy\n70 Arne Enger (Ger) Germany\n71 Mate Radonics (Hun) Hungary\n72 Simone Consonni (Ita) Italy 0:10:45\n73 Roman Ivlev (Rus) Russian Federation\n74 Nicky Gieskens (Ned) Netherlands\n75 Mamyr Stash (Rus) Russian Federation\n76 Richard Della Schiava (Lux) Luxembourg 0:10:51\n77 Hermann Keller (Ger) Germany 0:10:54\n78 Lex Losch (Lux) Luxembourg 0:11:08\n79 Yuri Vasyliv (Ger) Germany 0:11:24\n80 Rasmus Lund (Den) Denmark 0:11:28\n81 Alexander Kamp (Den) Denmark 0:17:15\n82 Jakub Buco (Svk) Slovakia 0:17:53\n83 Tom Schwarmes (Lux) Luxembourg 0:20:36\n84 Miloš Borisavljevic (Srb) Serbia 0:20:47\n85 Djordje Stevanovic (Srb) Serbia 0:21:01\n86 Rick Theis (Lux) Luxembourg 0:21:18\n87 Balint Varro (Hun) Hungary 0:21:34\n88 Thijs Leygraaff (Ned) Netherlands 0:21:39\n89 Chris Latham (GBr) Great Britain\n90 Marko Danilovic (Srb) Serbia 0:28:34\n91 Tomasz Kulpa (Pol) Poland 0:29:35\n92 Roberto Pasi-Puttini (Swi) Switzerland 0:31:14\n93 Aleksa Velickovic (Srb) Serbia 0:35:55\n94 Daniel Lehner (Aut) Austria 0:40:44\n95 Petar Brodaric (Cro) Croatia 0:43:55\n96 Michael Vakoc (Cze) Czech Republic 0:48:08\n97 Stefan Matzner (Aut) Austria 0:54:12\n98 Bartosz Zajac (Pol) Poland 0:55:15\n99 Petar Perica (Cro) Croatia 0:59:11\n100 Marko Herceg (Cro) Croatia 1:05:49\n101 Robert Malik (Svk) Slovakia 1:13:43


KARNEVAL U VENECIJI 2017. - Deus Travel\nObilazak grada u kome se nalazi sedište poznatog brenda “Benetton”: Loggia dei Cavalieri, Piazza dei Signori, Palazzo di Podesta, Duomo… Slobodno vreme za individualne aktivnosti. U kasnim prepodnevnim satima nastavak puta do Padove, grada sa univerzitetskom tradicijom dugom gotovo osam vekova. Upoznavanje sa glavnim znamenitostima: Prato della Valle, Santa Giustina, Basilica di Sant Antonio, Gattamelata, Palazzo del Bo, Caffe Pedrocchi, Palazzo della Ragione, Piazza dei Signori… Pauza za ručak. Odlazak do mesta Mira, smeštaj u hotel. Noćenje.\n3. dan.februar 2016. – Doručak. Fakultativni obilazak Vile Kontarini i Vićence. Prelepa arhitektura i još impozantniji interijer vratiće Vas u period XVII veka, doba kada je karneval predstavljao vrhunac društvenog života Mletačke Republike. Dotaknite raskoš u kojem su uživali najimućniji građani Venecije. Nastavak puta do Vićence, grada duge istorije, poznatog po remek delima renesansnog arhitekte Andree Paladia. Videćete Porta Castello, Palazzo Thiene Bonin Longare, Casa Pigafetta, Piazza dei Signori, Basilica Palladiana, Loggia del Capitaniato, Palazzo Thiene… Slobodno vreme za individualne aktivnosti. Povratak u hotel. Večera. Noćenje februar 2017. – Doručak. Napuštanje hotela i polazak u pravcu Venecije sa dolaskom u luku Fusina. Vožnja brodom do prostaništa Riva degli Schiavoni, obilazak grada – domaćina najpoznatijeg Karnevala sveta: Piazza di San Marco, Ponte dei Sospiri, Palazzo Ducale, Canal Grande, Ponte Rialto… Slobodno vreme za individualne aktivnosti. Polazak za Srbiju u 18h. Noćna vožnja sa neophodnim pauzama za odmor i granične formalnosti… 5. dan. 09. februar 2017. – Dolazak u NOVI SAD- Beograd u jutarnjim satima. Kraj usluga.\nCena: u pripremi!!!\n( Plativo u 3 jednake mesečne rate )\nPrevoz autobusom sa polaskom iz Novog Sada turističke klase ( audio, video oprema, A/C ) na navedenoj relaciji, 2 noćenja na bazi noćenja sa doručkom ( usluga kontinentalni doručak ) u hotelu sa 3***, smeštaj u dvokrevetnim i trokrevetnim sobama.Obilazak Trevisa, Padove i Venecije prema aprogramu\nUsluge vodiča, licenciranog od strane Ministarstva Trgovine i Turizma Srbije,Troškovi organizacije putovanja\nTroškovi medjunarodnog putnog zdravstvenog osiguranja ( 441,00 din prema uslovima “Milenijum Osiguranje” osiguranja, može se uplatiti u agenciji.\nTuristički brod na relaciji Fusina – Venecija – Fusina ( 15 € po osobi )\nFakultativni izleti ( minimum za realizaciju je 30 prijavljenih )\nFakultativni izlet Vila Kontarini – Vićenca 25 € ( uključuje ulaznicu u Vilu Kontarini )\n– 40% prilikom rezervacije, ostatak najkasnije 14 dana pre početka putovanja\n– 40% prilikom rezervacije, ostatak na jednake mesečne rate zaključno sa 15.03.2015. Za rate koje dospevaju nakon realizacije putovanja, čekovi se deponuju najkasnije 14 dana pre početka putovanja.\n3. Platnim karticama – Dinacard, Visa, Visa electron, Mastercard, Maestro.\nTreća odrasla osoba u 1/2+1 sobi ostvaruje pravo na popust od 5%.\nHotel “Poppi” 4* www.hotelpoppi.com nalazi se u mestu Mira, na tzv. Rivijeri reke Brenta, okružen Venecijanskim vilama iz XVII i XVIII veka. Poseduje restoran, bar, parking prostor, a svaka soba ima kupatilo, TV, sef, balkon. Hotel je kategorisan prema lokalnim kriterijumima zemlje koja se posećuje.\nProgram će biti realizovan u slučaju 40 prijavljenih putnika.\nU slučaju nedovoljnog broja prijavljenih putnika, krajnji rok za obaveštavanje o otkazu aranžmana od strane organizatora jenajkasnije 5 dana pre datuma polska.\nOpšti uslovi putovanja agencije “Zodiac Travel” su sastavni deo ovog programa.\nOrganizator putovanja “Zodiac Travel” d.o.o. Licenca OTP 44/2014 od 12.05.2014. Ovaj program putovanja važi sa cenovnikom br. 17 od 07.11.2014. godine.


24.05.2020 u 12:03\nEpidemiološka situacija povoljna, ali sporo opada broj novootkrivenih slučajeva\nImunolog Srđa Janković rekao je danas da je epidemiološka situacija povoljna, ali da sporo opada broj novootkrivenih slučajeva na dnevnom nivou i da rep epidemije mora da traje. On je za RTS naveo da se nada da će se tokom leta dogoditi dan bez novoobolelih od kovida-19, kada će i skinuti masku koju uvek nosi. Naveo je da sve mere koje su na snazi kao preporuke još uvek imaju ključni značaj da se epidemija privede kraju kako treba. Istakao je da bi broj novootkrivenih slučajeva padao stabilnije da nije bilo novih žarišta. Kako je rekao, epidemiološka slika ohrabruje, ali ne treba prerano misliti da je kraj jer, „dokle god imamo osetljivu populaciju, moguće je razbuktavanje virusa”.\n21.05.2020 u 13:56\nHrvatska još neće proglasiti kraj epidemije\nMinistar zdravstva Vili Beroš tvrdi da još neće proglasiti kraj zaraze u Hrvatskoj, jer je, kako kaže, u pitanju nova bolest i izazovi su s tim u vezi brojni. Iako je Slovenija kraj epidemije proglasila pre pet dana, Hrvatska to sigurno neće učiniti još neko vreme, rekao je Beroš.„Još sigurno nećemo. Nova je bolest u pitanju, izazovi su brojni”, kratko je izjavio Beroš za hrvatski portal 24sata, prenosi Tanjug. Po ovom pitanju se oglasio i primarijus Bernard Kaić, šef Službe za epidemiologiju zaraznih bolesti pri Hrvatskom zavodu za javno zdravlje (HZJZ) I istakao da se sa ovakvom situaciju nije sretao tokom svoje 25 godina duge karijere. Kaže da kada su manje epidemije u pitanju o njihovom kraju odlučuju epidemiolozi.„Na primer, kada smo imali epidemiju ospica, njen smo kraj odredili


Belgrade Open | Otvorena komunikacija\nBelgrade Open je jedna od najvažnijih aktivnosti Otvorene komunikacije i jedan od najvećih događaja u kalendaru debatnih aktivnosti u centralnoj i istočnoj Evropi. Finale turnira se tradicionalno održava u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nPrethodnih godina turnir je privlačio debatere iz Austrije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Hrvatske, Češke, Nemačke, Grčke, Mađarske, Irske, Makedonije, Moldavije, Crne Gore, Rumunije, Slovačke, Slovenije, Turske, Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država.\nBelgrade Open je prvi put održan 2000. godine u američkom parlamentarnom formatu. Okupio je debatere iz zemalja bivše Jugoslavije koji su debatovali na maternjim jezicima. Od 2002. godine turnir je dobio međunarodni karakter, a zvanični jezik turnira je postao engleski. Već 2003. godine prvi veliki proboj se desio kada je turnir postao zvanični događaj Međunarodne debatne edukativne asocijacije (IDEA), privlačeći studente i iz Sjedinjenih Američkih Država. Turnir je u američkom parlamentarnom formatu poslednji put održan 2004. godine.\nTurnir je ponovo zaživeo 2008. godine u formatu britanske parlamentarne debate sa međunarodnim karakterom, što je privuklo studente iz desetine evropskih zemalja. Tokom 2009. i 2010. godine turnir je još više rastao sa preko 50 takmičarskih timova i zavidnim sudijskim panelom.\nPoslednji Belgrade Open se dogodio u februaru 2011. godine kada je učestvovalo preko 130 inostranih studenata iz 17 zemalja, čime je ujedno uspešno položen test za predstojeće Evropsko univerzitetsko debatno prvenstvo koje će biti održano po prvi put u Srbiji.\n(David Moscovici, Alexandra Neacsu)\n(Serban Pitic, Mihnea Giurgea)\n(Oskar Avery, Russell Haswell)\n(Manos Moschopoulos, Matt Šimunec)\n(Goran Jankuloski, Matija Blaće)\n(Laura Horvat, Lea Tafra)\n(Borna Sor, Vilko Kos)\n(Arthur Khotenovsky, Vassilis Boukas)\n(Maja Cimerman, Filip Muki Dobranic)\nVex & Silence\n(David Moscovici, Eveline Dicu)\nOttoman Debating Society\n(Engin Arikan, Berkay Ozludil)\n2012 – Evropsko univerzitetsko debatno prvenstvo održano u Beogradu


Održan deveti karate turnir memorijal Svetlana Ceca Radojević - MARSH online\nPočetna Vesti Društvo Održan deveti karate turnir memorijal Svetlana Ceca Radojević\nU nedelju 02.02.2020. godine u Valjevu, održan je deveti karate turnir memorijal Svetlana Ceca Radojević u organizaciji Karate kluba 014 iz Valjeva. Po deveti put u gradu na Kolubari u sportskoj hali Student, skupili su se karatisti iz cele Srbije i po prvi put i gosti iz Republike Srpske, koji su ovom turniru dali i epitet međunarodni. Na turniru je nastupilo 46 karate klubova iz Srbije i 1 iz Republike Srpske sa oko 200 takmičara u raznim uzrasnim kategorijama. Turnir se u poslednje dve godine organizuje uz podršku grada Valjeva. Uvodnu reč na turniru dao je trener KK 014 Vladan Živanović, koji je pozdravio sve prisutne i poželeo sportsku sreću takmičarima uz podsećanje na fer plej i viteštvo plemenite veštine karatea. Čast da otvori deveti memorijalni turnir imala je majka Svetlane Radojević, gospođa Mira Radojević.NA turniru su uručene nagrade za najmlađe takmičare, za najbolje tkmičare i za nauspešni klub. Nagradu za najuspešni klub na ovogodišnjem turniru poneo je karate klub Bor iz Bora, či su takmičari ostvarili najbolje rezultate i pored domaćina osvojili najviše odličja.Karate klub 014 nastupi je sa 19 takmičara i to 17 u kategoriji kata i 2 u kumite, borbama, posebno se mora istaći da su na turniru o prvi put nastupili mladi takmičari KK 014, generacija 2012 i malđi: Lana Pavlović, Sara Nešić, Dušan Mileić i Tedora Blagojević, kojima je ovo bilo prvo takmičarsko iskustvao. Mladi takmičari su uspeli da pobede protivnike i da savladaju strah od nastupa, što nam daje nadu za buduće nastupe. Pored mladih takmičara na turniru su nastuppili i već prekaljeni takmičari Pionirke Ana Živanović, Ksenija Kosić, Tamara Dražić, Ivana Matić, Višnja Đurđević i Anđela Mitrović, koje su osvojile najvrednija odličja u kata timovima, apsolutnoj klasi i u svojim takmičarskim klasama. U kategoriji kadetkinja nastupile sue Milica Vulović i Jovana Marković, koje us zauzele drugo mesto. U kategoriji borbi nastupili su David Petrović, koji je osvojio dva prva mesta i Nikola Milivojević koji je osvojio drugo mesto.Trenerski tim KK 014: Milan Lepojević, Milenko Lukić, Predrag Branković, Vladan Živanović i Čedomir Bajkin, svojim zalagnjem i trudom učinili su da i ovaj kao i predhodni karate turniri u organizaciji KK 014, budu na zavidnom nivou, i da prestavljaju praznik sporta u gradu Valjevu.\nPored nastupa na turniru u Valjevu, KK 014 je dana 01,02.2020,godine nastupio i na takmičenju Sretenje 2020 u Aranđelovcu. Na ovom turniru skromnu družinu od pet takmičara predvodio je trener Vladan Živanović. Na ovom takmičenju postignuti su sledeći rezultati. Ana Živanović zlatna u klasi D Ksenija Kosić srebrna u klasi D Tamara Dražić brontana u apsolutnoj Ivana Dražić srebrna u apsolutnoj. Skroman nastup ali dosta odličja, na prestižnom turniru u Aranđelovcu.\nPrethodna objava Izdajem dvosoban, nov, nenamešten stan u Pop Lukinoj ulici, odmah useljiv 064/ 387-6-357\nSledeća objava Veliki trijumf odbojkašica Železničara


"Wonder Woman" - Tijana Bošković\n“Wonder Woman” – Tijana Bošković\nPostavio: eTrebinje Utorak, 08.01.2019. Utorak, 22.01.2019. 0\nSimbolično rođena na dan žena, postala je jedna sa prefiksom super. Tijana Bošković najbolja je odbojkašica svijeta i Evrope, a u sportu joj nema ravne u Srbiji. Zvanično.\nProjektil Tijane Bošković za novi svjetski rekord (VIDEO)


MIKOLOGIJA PEĆINA + GLJIVE + SLEPI MIŠ\nKao i u drugim šumama u Srbiji u to vreme, ni tamo nije bilo gljiva. Tek poneka. Uzalud nas je naš domaćin ubeđivao da je na tim terenima, nekada, punio korpe plemenitim vrganjima i lisičarkama. A kao utehu za promašaj, ponudio nam je obilazak pećine Ceremošnje, u čijoj smo blizini bili. Prihvatili smo ponudu. Stigli smo do pećine i saznali da je vodič već u pećini sa jednom grupom posetilaca i da će se ubrzo pojaviti. Bez njega, zabranjen je ulaz.\nTu i tamo zavirivali smo po okolini. Na jednoj tzv. žalosnoj vrbi primetili smo na hiljade larvi bubamara, a i puno njih koje su se preobrazile u nama poznate insekte. Bilo je za nas novo saznanje da tek izlegle bubamare nemaju onu crvenu već sivu boju, istu onakvu kakvu su imale kao larve. Crvenu ili žutu boju, zavisno od vrste, dobijaju kasnije.\nPosle polusatnog čekanja pojavio se vodič s grupicom posetilaca i odmah se uputio s nama u novi obilazak pećine. Spuštanje niz blagu i prilično mračnu padinu prema veličanstvenom ulazu unosilo je u nas neku mistiku i opreznost. Vodič nas je savetovao da obučemo svu garderobu jer je u pećini tek sedam stepeni, premalo za ovo doba godine kada je temperatura napolju bila celih 25° C.\nPedesetak metara od ulaza, u hodniku osvetljenom rasvetom koja se nalazila u nivou staze, ugledao sam s moje desne strane pečurkicu na zemlji. Ubrali smo je. Identifikovao sam je kao vrstu iz roda Coprinus .\nU dubini pećine naišli smo na skelet pećinskog medveda, kako nas je obaveštavala tabla sa zida pećine. Tu je u blizini bio oltarčić, ne hrišćanski već paganski. Na njemu je bilo novčića, končića, zalogajčića i drugih relikvijica koje imaju veze sa nekim prastarim verovanjima.\nRazgledajući veličanstvenu dvoranu, nazvanu Arena, na drvenim stepenicama koje su vodile prema gornjoj prostoriji, zapazio sam desetak gljiva koje su rasle na kosoj osnovi stubišta. Pripadale su istom rodu kao i ona otkrivena u prvom pećinskom hodniku.\nNo, pored njih, na ivici stepenika, primetio sam svilenkastu miceliju u obliku lepeze, kao i nešto sasvim belo koje je visilo između dva stepenika. Izvadio sam fotoaparat i, ne znajući šta fotografišem, odnosno naslućujući da slikam miceliju, napravio sam 2-3 snimka.\nVrativši se sa izleta, po običaju, fotografije urađene tog dana s digitalnog aparata preneo sam na kompjuter. Zavirujući u belu miceliju koja se nalazila između dva stepenika, zastao sam zapanjen. Kroz pamučasti omot uočio sam konturu nekakvog stvora. Istog trena bilo mi je jasno da je reč o slepom mišu. Video sam mu mršave nožice i mišiće na butinama, primetio sam i natečeno oko i karakterističnu podvijenu na gore njuškicu.\nNazvao sam prijatelja prof. mikrobiologije Nikšića, s kojim sam bio na izletu, i uzbuđeno mu saopštio svoj nalaz. Ni on nije ostao ravnodušan pa mi je potražio gljivu-eksikat koju sam bio poneo iz pećine, da pokušaju u laboratoriji da iz nje dobiju novo plodno telo. No, paralelno uz istraživanje na Poljoprivrednom fakultetu, nastavio sam potragu za čudnim bićem na Internetu. I nemalo sam se iznenadio i zabrinuo kada sam saznao da je 2009. godine u SAD-u registrovana i u Mykotaxonu (internacionalnom časopisu za taksonomiju i nomenklaturu), objavljen podatak o novootkrivenoj vrsti pod imenom Geomyces destructans , čiji su autori Blehert & Gargas. Gljiva pripada podrazdelu Ascomycotina , optimalni uslovi za njen razvoj su onakvi kakvi vladaju u pećinama sa konstantnom temperaturom od 4 do 15° C. Gljiva je izazvala pomor stotine hiljada slepih miševa koji žive u pećinama Severne Amerike, naročito u državi Njujork. No, ona je otkrivena i u Evropi. Zabeležena je u Češkoj, Slovačkoj, Mađarskoj, Nemačkoj, Švajcarskoj i Francuskoj, ali bez slučajeva napada na slepe miševe.\nPosle ovog dramatičnog saznanja izvestio sam o mom nalazu kustose u Prirodnjačkom muzeju u Beogradu, mikologa i chiropterologa.\nSa Interneta sam saznao da gljiva napada određenu vrstu pećinskih slepih miševa još dok su u stanju hibernacije. No, postavlja se pitanje: da li je ova vrsta gljive, koja je postojala i pre njenog otkrića, bila opasna po stanovnike pećina, ili se nešto dogodilo sa slepim miševima pri čemu su izgubili imunitet pa su postali njen lak plen. Slepi miševi se, izgleda, iritirani ovom gljivom koja se prvo javlja na njihovom nosu (pa je zbog toga bolest i nazvana Sindrom belog nosa WNS), bude iz sna i izleću iz pećina kada je spoljnja temperatura oko nule, ili još ispod nule, i usled nedostatka hrane i potrošenih poslednjih rezervi masnoće u telu zbog leta, jednostavno umiru od iscrpljenosti i gladi.\nNa osnovu fotografije iz Ceremošnje nemoguće je utvrditi da li se radi o sindromu WNS, ili je to nova “igra” u kojoj učestvuje neka druga vrsta pokazujući svoju razornu moć, recimo ona iz roda Coprinus koja je rasla u blizini spavajućeg slepog miša. U protivnom, ako je reč o vrsti Geomyces destructans , koja je napala slepog miša, to bi bio prvi zabeležen slučaj na Balkanu i Evropi. To saznanje trebalo bi dići do alarma jer bi ova opasna gljiva mogla naneti nenadoknadivu štetu populaciji ovih zanimljivih, za čoveka izuzetno korisnih stvorenja koja u priličnom broju žive na našim terenima.


Izmestiti opremu BIA i VBA pre prodaje Telekoma! - Vesti - Politika - ALO!\nDIREKTOR RATEL-A SE SETIO\nAutor: Tanjug | 07.07.2015 - 14:57:00h | Komentara: 0\n- Bilo bi dobro da se pre privatizacije to razreši za sistem specijalnih veza, da se ne bi ti sistemi prodali nekome, pa taj onda treba da brine o bezbednosti zemlje. Drugo, da država posle ne zakupljuje, kao što se desilo Hrvatskoj, po komercijalnim uslovima telefonske i telekomunikacione usluge - kazao je direktor Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge (RATEL).\n- Do 1997. godine su postojali ugovori i postojala je obaveza Telekoma da za svoje prostorije po određenoj ceni plaća Pošti, pošto je sve ostalo u vlasništvu Pošte. Od tada se promenila tehnologija i mnoge od tih prostorija Telekomu nisu neophodne i o tome se vode pregovori kako bi se videlo koje su realne potrebne budućeg ili sadašnjeg Telekoma za prostorom i koliko ta cena treba da bude - kazao je Janković.


Pevačica sa unucima dočekuje najradosniji hrišćanski praznik\nNeda Ukraden, zajedno sa svojom ćerkom zetom i unucima, proslavlja Božić, a pevačica je u "Novom jutru" otkrila i kako praznici izgledaju u njenom domu.\nPročitajte još: Uroš Jovčić za Magazin Novosti: "2020. pamtiću po važnoj ŽIVOTNOJ ODLUCI koju sam doneo" (VIDEO)\n- Pošto ja živim u kući sa divnim unucima, celu kuću smo okitili i balkoni svetle. Bar da nam je u kući lepo. Za Božić smo uvek bili kod kuće, to su trenuci koje treba podelili sa najdražima i to meni ostaje uvek u sećanju i kao deteta i odrasle žene i bake, sada. Ti neki lepi porodični običaji i tradicija, to je nešto što nas veže i spaja i čini bićima koja nisu bez korena - rekla je Neda u emisji i dodala:\n- Postoji tradicija. Kod nas se tradicionalno za Badnji dan sprema bakalar, ja sam to već sinoć krenula da radim i danas ću ceo dan provesti oko pripreme. Uveče svi čekamo da založimo ovaj kamin iza, on uveče svetli, vatra gori, unosi se slama, tu nam je i položajnik sutra za Božić. Nastojimo da naša porodična priča bude lepa. Mi se radujemo kao mala deca - izjavila je pevačica.\nBožićna pesma Maraje Keri\n"Jednom sam dobio DžEMPER crvene boje, mami je išao na živce" Bojan Marović ispričao po čemu će pamtiti 2020. (VIDEO)


Komesar za ljudska prava SE u poseti Zaštitniku građana\nZaštitnik građana Saša Janković sa saradnicima razgovarao je danas sa komesarom za ljudska prava Saveta Evrope Nilsom Muižnjeksom koji se nalazi u radnoj poseti našoj zemlji. Osnovne teme sastanka bile su sloboda medija i diskriminacija.\nJanković je rekao da mediji u Srbiji nisu slobodni u meri primerenoj za evropsku državu i društvo, kao ni za već dostignuti nivo medijskih sloboda. Postupci organa javne vlasti, koji često negativno ocenjuju kritičko izveštavanje pogoduju autocenzuri i tendencioznom izveštavanju. Ekonomsko stanje i zaštita radnih prava novinara su na niskom nivou, a njihovo sindikalno organizovanje je slabo.Janković je naglasio da je normativni napredak načinjen donošenjem tri medijska zakona i da u narednom periodu treba očekivati praktične rezultate primene ovih zakona.\nZamenica zaštitnika građana za prava osoba sa invaliditetom Vladana Jović govorila je o značaju razvijanja sistema podrške u zajednici osoba sa intelektualnim teškoćama, kao preduslovu deinstitucionalizacije. Ukratko je predstavila dokument „Mapa puta deinstitucionalizacije u Republici Srbiji“.\nZamenica zaštitnika građana za prava deteta i rodnu ravnopravnost Gordana Stevanović govorila je o problemima žena, žrtava porodičnog nasilja, kako sa društvenog stanovišta, tako i kroz dosadašnju pravnu regulaciju. Predstavila je osnove prve radne verzija modela Zakona o rodnoj ravnopravnosti i naglasila da je ovaj dokument baziran na politici jednakih mogućnosti, da propisuje posebne mere u svakoj od oblasti od značaja za ostvarivanje principa rodne ravnopravnosti, uključujući i instrumente za njihovu primenu i praćenje primene, kao i da sadrži niz normi posvećenih zaštiti od rodno zasnovanog nasilja\nPoseta Domu „Veternik“\nKomesar za ljudska prava SE Nils Muižnjeks je sa zaštitnikom građana Sašom Jankovićem i zamenikom zaštitnika građana Milošem Jankovićem posetio Dom „Veternik“. Direktor Doma Zoran Arbutina upoznao je goste sa smeštajnim kapacitetima, brojem i strukturom korisnika i zaposlenih u vaspitnoj i zdravstvenoj službi. Gosti su obišli prostorije u kojima borave korisnici Doma i tom prilikom razgovarali sa njima i vaspitačima o svakodnevnim problemima sa kojima se susreću.\nKancelarija Zaštitnika građana Republike Srbije


PREDLOG ZAKONA O OPŠTEM UPRAVNOM POSTUPKU: DRżAVNA UPRAVA BIćE OBAVEZNA DA PO ZAHTEVU GRAđANA PRIBAVLJA PODATKE IZ DRżAVNIH EVIDENCIJA PO SLUżBENOJ DUżNOSTI, BEZ NADOKNADE. ZA NEPOšTOVANJE OVE ODREDBE PREDVIđENE SU RIGOROZNE KAZNE\nPrema Predlogu zakona o opštem upravnom postupku, koji se nalazi u skupštinskoj proceduri, državna uprava biće obavezna da po zahtevu građana pribavlja podatke iz državnih evidencija po službenoj dužnosti, bez nadoknade.\nPredlogom zakona, između ostalog, predviđena je razmena podataka iz službene evidencije. To znači da državni organi i organi lokalne samouprave više neće moći od građana da traže donošenje dokumenata iz službenih evidencija, kao što su razni izvodi (uverenje o državljanstvu, izvod iz matične knjige rođenih…), već će ih međusobno razmenjivati.\nKad Predlog zakona bude usvojen, a očekuje se da to bude učinjeno pre raspuštanja parlamenta zbog izbora, građani više neće morati da vade uverenja, izvode i druga lična dokumenta. Biće dovoljno samo da podnesu zahtev, a dokumenta će pribavljati nadležni organi.\nDa je to moguće, svedoče primeri iz Gornjeg Milanovaca i Šapca, gde se razmena podataka iz službenih evidencija koristi zahvaljujući isključivo pojedinačnom entuzijazmu. Kad bude usvojen Predlog zakona, pojedinačni entuzijazam zameniće obaveza službenika i nadležnih državnih i organa lokalne samouprave da razmenjuju podatke.\nGrađanin će postati upućen i informisan u vezi sa svim detaljima postupka, na primer koje ovlašćeno službeno lice odlučuje u njegovom postupku, na osnovu kojih propisa...\nIzvor: Vebsajt Politika, Mirjana Čekerevac, 22.02.2016.


E-Smart Systems postao EMEA Gemalto Enterprise Security partner E-Smart Systems postao EMEA Gemalto Enterprise Security partner – Personal magazin\nE-Smart Systems postao EMEA Gemalto Enterprise Security partner\nNastavljajući svoju uspešnu saradnju sa kompanijom Gemalto, E-Smart Systems produžio partnerstvo u statusu Gemalto Enterprise Security Partner za Evropu, Srednji Istok i Afriku za 2011 godinu. Ovaj partnerski status pokazuje…\nNastavljajući svoju uspešnu saradnju sa kompanijom Gemalto, E-Smart Systems produžio partnerstvo u statusu Gemalto Enterprise Security Partner za Evropu, Srednji Istok i Afriku za 2011 godinu.\nOvaj partnerski status pokazuje da je E-Smart Systems od strane kompanije Gemalto prepoznat kao partner koji ima najviši nivo ekspertize na polju implementacije projekata u enterprise sektoru, baziranih na Gemalto i Microsoft bezbednosnim platformama i proizvodima.\nGemalto Enterprise Security Partner za Evropu, Srednji Istok i Afriku svojevrsno je priznanje za dosadašnji rad kompanije E-Smart Systems i predstavlja dodatnu motivaciju za kvalitetan budući rad i istraživanje u oblasti bezbednosti informacionih sistema.\nE-Smart Systems postao EMEA Gemalto Enterprise Security partner was last modified: May 24th, 2011 by Redakcija\nSve više digitalnih izdanja


Republika / Komentari / Tramp odredio Pompea da reši pitanje Kosova: Šiptari u panici lobiraju na sve strane\npetak, 19. 7. 2019.| 05:53\nAmerika mora da preuzme vodeću ulogu u dijalogu Beograda i Prištine, a zadatak da se dođe do rešenja američki predsednik poverio je prvom saradniku i šefu Stejt departmenta Majku Pompeu.


Dušan ucjenjuje Tanju intimnim videom ali to nije najgore što joj radi! - BIGportal.ba\n29 Aprila, 2021 29 Aprila, 2021 0914\nSuprug Tanje Savić, Dušan navodno je pokušao da uceni pevačicu intimnim snimkom, međutim ona je ceo slučaj prijavila policiji i sad muža tuži zbog pretnji i ucena.\nOd kada je počela da se vodi borba oko starateljstva, Dušan ne bira sredstva! Ucenjuje Tanju čime stigne, ali ona nije ni sanjala da će je otac njenih sinova uceniti i snimkom intimnog odnosa. Naime, navodno postoji snimak na kom su Dušan i Tanja intimni. Tanja kaže da ne zna da snimak postoji, ali ne isključuje mogućnost da je tajno snimao”, počinje izvor Stara.\n“Kada je presuđeno u njenu korist, Dušan je jednom njihovom zajedničkom prijatelju rekao da će da uloži žalbu i da će snimak na kom sa Tanjom ima s**s priložiti sudu, ali i dati medijima, kako bi dokazao da ona nije dobra majka. On je uz to naveo i kako je nabavio dokaze da mu je Tanja bila neverna u braku”, priča izvor i dodaje:\n“Taj prijatelj je odmah pozvao Tanju i rekao joj šta mu je Dušan ispričao. Međutim, ona je odmah rekla da mu neće dozvoliti da se na taj način bori za sinove. Napomenula je da dokaze da ga je varala u braku sigurno nema, i da, i ako nešto postoji, da je to on sam montirao, a za snimak s**sa nije sigurna, tačnije ne sme da tvrdi, jer postoji šansa da je tajno snimao. To je još više frapiralo, jer ne može da veruje na šta je on sve spreman”, kaže izvor.\n“Tanja je ceo slučaj prijavila policiji, odmah se našla sa svojim advokatom i protiv Dušana podnela tužbu, a za svedoka je predložila tog prijatelja koji poseduje snimak razgovora. Koliko sam upućen, sada se čeka odluka na koji način će Tanja preuzeti decu”, završava izvor.\n(Kurir.rs/ Svet Foto: printscreen)


Zvali su je Minjon, bila je voljena i volela je. Ali o kraljici Mariji ovo niste znali - Zena.rs\nZvali su je Minjon, bila je voljena i volela je. Ali o kraljici Mariji ovo niste znali\nU serijalu "Znamenite žene Srbije" pisali smo o Dragi Ljočić, Mini Karadžić, Isidori Sekulić, Dijani Budisavljević, Milevi Marić... Ovo je priča o najvoljenijoj kraljici Mariji Karađorđević (1900–1961).\nPrinceza Marija, omiljena na rumunskom dvoru, sa majkom je u Prvom svetskom ratu negovala ranjenike Foto:\nElegantnu i prefinjenu, kraljicu Mariju Karađorđević volele su i građanke i žene sa sela Foto:\n"Bila je to ljubav na prvi pogled, što se ne bi očekivalo, a s vremenom je ta ljubav i rasla", beleži Kristina Oksenberg Karađorđević u knjizi "Kraljevska dinastija – Povratak kući porodice Karađorđević".\nPOZDRAV KRALJEVSKOJ VERENICI\nU čas dobri sa nebeskog svoda\nBog nam posla nove zvezde sjaj\nDa nam dična na Tvojega roda\nDođeš srećno u naš zavičaj\nVali šume Dunava i Save\nJednu želju da pomogne Bog\nI zablista s Tvoje gorde glave\nCarska kruna pored Vojna tvog\nS plodnih njiva, gradova i sela\nSve do mora naš se ori jek\nPod okriljem krstaš orla bela\nSrećna bila dok ti teče vek\nZdravo da si odjekuju ravni\nZdravo da si zdravo\nSa Dunava na Triglava breg\nZdravo da si, zdravo, zdravo\nHuči Vardar slavni\nI jedinstva pozdravlja te steg\nNjihova ljubav bila je uzor mnogim vladarskim porodicama, a potrajala je samo 12 godina Foto:\nUbrzo je organizovala mnoga dobrotvorna udruženja, a 1925. godine kraljica Marija otvara današnji Institut majka i dete pod imenom Dom materinskog udruženja u Beogradu. Postala je majka celog naroda, upoređivali su je sa kraljicom Jelenom Anžujskom i kneginjom Milicom. Bila je bliska i sa poslugom, u parku dvora često je sedela i krpila čarape, šetala u običnim „bata“ patikama, kakve su tada nosile mnoge žene.\nTortu sa korama od oraha i belanaca, sa jednim kremom od žumanaca i putera i drugim od slatke pavlake, pečenog lešnika i karamelisanog šećera kraljica je sama pravila za štićenike Zavoda za siromašnu decu i obolele od tuberkuloze. Posebno ih je na materice okiljala u dvoru i darivala.\nSrpske običaje je mnogo poštovala, trudila se sve da ih nauči. Volela je crkvu i bogosluženja, a srpskom jeziku učio ju je Đura Daničić, tad profesor beogradskog liceja. Kraljica je prestala da se služi francuskim jezikom da bi bolje naučila srpski. Bila je vična i slikanju i vajanju. Vredno je radila u svom ateljeu, posećivala je izložbe u paviljonu "Cvijeta Zuzorić".\nU mladosti je odbila da dojkinja hrani njenu decu, a krajem života, u okolini Londona, sama je vodila domaćinstvo Foto:\nNad skladnim životom kraljevskog para, o kome su pričale druge plemićke kuće, tamna senka nadvila se kada je kralj u podrumskoj "sobi za šaputanje" kraljicu obavestio o pokušaju atentata u Zagrebu i o saznanjima o novom napadu u Francuskoj, u koju se spremao da pođe.\nKraljica je tijaru sa 875 kamenova prodala 1960. godine, kao i dijamantski broš belog orla, koji joj poklonio kralj Aleksandar. Za 10.800 funti kupio ih je trgovac Levi Koen za njujorškog kralja dijamanata Harija Vinstona Foto:\nI kada joj se život drastično promenio, kada je sa sinovima Tomislavom i Andrejem, živela u maloj seoskoj kući na imanju „Stari mlin" kraj Londona, svesna toga da im je nova vlast oduzela sve, obavljajući kućne poslove, Marija nije zaboravljala ko je. Slavila je porodičnu krsnu slavu, Svetog Andreju Prvozvaog, poštovala sve pravoslavne praznike, redovno postila velike postove. Umrla je u 61. godini, a opelo joj je služeno u hramu Svetog Save u Londonu, koji je ona podigla. Sahranjena je u Vindzoru, blizu groba svoje prabake, engleske kraljice Viktorije.\nNa Oplencu se sprema spektakl: A pre 94 godine u Beogradu se desilo OVO!\nNije bila srećna, osporavali su joj znanje i pamet, a bila je najumnija Srpkinja svog doba i prva žena akademik\nZbog ljubavi je pokušala da se ubije, a danas je najlepša žena sveta i ima razlog za slavlje!\nMamine ili tatine ćerke? Ove naslednice naših poznatih su PRESLIKANI RODITELJI!\nAtraktivna ona, atraktivan on: Ovo su najlepši BRAČNI parovi iz Srbije!\nKleknuo je ispred mene i zaprosio me: Kada sam videla PRSTEN, iste sekunde sam RASKINULA SA NJIM\nSkoknula sam do radnje sa 4 dece: Svi smo bili nervozni, a onda mi je prišla žena, zatražila mi mobilni i - ODRŽALA MI VELIKU LEKCIJU\nLjubavni triler Kej Huper prvi put na srpskom: samo uz Blic ženu za 229 dinara


Tuzlanski genijalci: Od vreće koja puni mobitel do narukvice koja šalje SOS-poruke - Objektivno\nU istom objektu, stotinjak metara dalje, u jednoj od prostorija Kulturno-sportsko-privrednog centra Mejdan, daleko od gradske buke, stvara se jedna nova budućnost “grada soli”. U samo nekoliko kvadratnih metara, okupljeni oko projekta “Makerspace”, šest tuzlanskih učenika stvara svoj svijet i bolju Tuzlu i Bosnu i Hercegovinu.\n“Poslao sam Almedinu da pogleda poziv. Sastali smo se na školskom odmoru i rekli smo – moramo nešto napraviti. I tako smo nas šesterica, koji trenutno pohađamo četvrti razred Elektrotehničke škole u Tuzli, odlučili da napravimo neki projekat. Odlučili smo da se prijavimo i sami smo otišli u Sarajevo”, govori Ahmetović.\n“Odlučili smo da to bude u obliku narukvice jer je tako najjednostavnije. Na takmičenju u decembru prošle godine osvojili smo prvo mjesto zajedno s ekipom iz Sarajeva. Nekoliko mjeseci kasnije na sastanku nam je rečeno da ćemo imati podršku UN Womena da razvijemo finalni proizvod i da izađe na tržište”, govori nam Almedin Beganović, dodajući da su na nedavnoj konferenciji Unlimited, koja je najveća konferencija za preduzetništvo u jugoistočnoj Evropi, razgovarali s predstavnicima Vibera, Huaweija i Deutsche Telekoma.\n“Najvjerovatnije da će se poruke, pored SMS-a, slati i Viberom, te da ćemo raditi neki projekat sa Huaweijem vezano za ovo i da ćemo otići u inkubator Deutsche Telekoma”, dodaje Beganović.\nNarukvica se s pametnim telefonom povezuje preko mobilne aplikacije – Ustupljeno Al Jazeeri\n“Nakon toga vaš mobitel može biti u džepu ili torbi, a narukvica na ruci. U slučaju da vam se nešto desi, da vas neko napadne i slično, vi pritisnete dugme koje se nalazi na narukvici, a onda mobitel šalje poruke koje su prethodno sačuvane u aplikaciji. Vi ranije odaberete kome želite da odu vaše poruke. Recimo, možete odabrati oca, majku, sestru ili nekog prijatelja. Zajedno sa porukom, njima se šalje i tačna lokacija gdje se nalazite”, govori nam Tarik.\n“U slučaju da ste kidnapovani ili da ste se negdje izgubili, vaša lokacija će se mijenjati. Aplikacija ima mogućnost da redefiniše razmak. Recimo, svaki kilometar kada se pomjerite, dolaze poruke o novoj lokaciji”, govore nam oni, navodeći da bi narukvica na tržište trebala izaći 10. decembra ove godine.\n“Izradili smo aplikaciju u kojoj se nalazi sijalica, prekidač i utičnica. Putem te aplikacije možete kontrolisati sve te uređaje. Koncept ove ideje je da sva električna instalacija bude spojena na vaš Wi-Fi router kojem biste mogli pristupiti sa bilo koje mreže i tako kontrolisati električne uređaje”, govori nam Samir.\n“Kada smo izračunali, prema biznis-modelu, nas bi prodaja jednog uređaja koštala deset maraka, a proizvodnja pet eura. Imali bismo nisku cijenu koja je prihvatljiva za naše tržište”, dodaje Beganović.\nU međuvremenu, dok su nizali uspjehe i osvajali prva mjesta, odlučili su pokrenuti “Makerspace” u Tuzli. Navode da su, dok su boravili u “Networksu” u Sarajevu, vidjeli da tu postoji jedini “Makerspace” u Bosni i Hercegovini. Odlučili su da drugi bude u njihovom gradu.\n“Odlučili smo da to bude u našoj školi. Tu bi svi koji imaju ideje mogli da ih realizuju. Međutim, bilo je nekih komplikacija, nismo se mogli nagoditi sa školom. Došli smo u Mejdan, razgovarali sa direktorom i dobili ovaj prostor, besplatno dok se ne registrujemo”, govori nam Džambić.\n“Kasnije smo nas trojica, uz podršku naše škole, otišli na Floridu na prestižno takmičenje Microsoft Office Specialist, gdje smo se takmičili u kategorijama Excela, PowerPointa i Worda. Almedin je bio u top 15, Tarik je bio deveti, a ja sam osvojio treće mjesto u svojoj kategoriji”, govori nam Sead.\n“Vidjeli smo da se kod Željezničke stanice u Sarajevu okupljaju migranti, koji spavaju u vrećama i šatorima. Primijetili smo da svi imaju pametne telefone. Pitali smo se: gdje pune telefone? Došlo je NASA-ino takmičenje i u jednoj kategoriji je trebalo olakšati život ljudima koji su migranti”, govori nam Samir, dodajući da im se pojavila ideja da riješe problem migranata tako što će napraviti vreću za spavanje koja će puniti njihove mobitele:\n“Princip vreće je, kad osoba leži u vreći, temperaturna razlika između tijela koje je u vreći i zemlje ispod vreće stvara napon i struju koja puni telefon ili bilo koji uređaj. Napravili smo prototip i osvojili prvo mjesto”, objašnjava nam ovaj srednjoškolac.\n“U našem timu ne postoji da jedna osoba radi, a da jedna posmatra. Podijelili smo se prema najjačim vještinama. Ajdin i Sead su odlični programeri. Tarik, Samir i Almir Subašić, koji, nažalost, danas nije sa nama, također su odlični što se tiče hardvera i elektronike. I na kraju, ostanem ja, koji sam dežurni PR i dizajner”, govori Beganović.\n“Za neku ideju potreban je problem koji ćete riješiti. Bosna i Hercegovina puna je problema koje treba riješiti. Mi mladi zajedničkim snagama možemo promijeniti sve”, poručuju ovi mladići.\n(Al Jazeera/ Samir Karić)\nU Tuzli predstavljen jedinstven didaktički komplet za učenje Brajevog pisma


novak djokovic igra prvo kolo u ponedeljak | Sport | Ostali sportovi\n25. January, 06:04\nSKANDALOZNA ODLUKA - AKO OSTANE U MELBURNU, ODMAH MORA NA TEREN: Australijan open napravio raspored na Novakovu štetu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n14.01.2022. / 14:22\nAutor Mia Stanković Izvor mondo.rs 14.01.2022. / 14:22\nNevjerovatno je da nisu imali razumijevanja za situaciju u kojoj se nalazi.\nDžabe to što je Novak Đoković devet puta osvojio trofej na Australijan openu, u Melburnu ove proživljava pravu torturu.\nDok traje njegov drugi sudski proces protiv australijskih vlasti, Novak Đoković mora da misli i na turnir koji ga čeka ukoliko ostane u toj zemlji. Iako ga Australijan open nije sklonio iz žrijeba nakon odluke o ukidanju vize, njihov drugi gest nije bio baš blagonaklone.\nPo rasporedu koji je napravljen, Novak Đoković će već u ponedeljak morati na teren kako bi odigrao meč prvog kola. Rival će mu biti Miomir Kecmanović, a pred taj susret najboljeg tenisera svijeta čeka cio vikend pravne borbe kako bi ostao u zemlji.\nGOTOVO SASLUŠANJE NOVAKA ĐOKOVIĆA - MORA U PRITVOR! Evo šta sve znamo o slučaju, poznato kada se SVE RJEŠAVA!\nNAJVEĆI SKANDAL DO SADA - NOVAČE, ZBOG TEBE SU MENJALI PRAVILA! Đoković bio u avionu, a oni spremali PREVARU\nPo onome što do sada znamo Novak će naredna tri dana provesti ili u pripremi za sudski proces, ili u samom sudu, ili u pritvoru! Nijedna od te tri solucije nije sjajna, a ukoliko bude oslobođen optužbi Đoković će već u ponedeljak morati da pobijedi mladog tenisera.\nZa nekog ko je rekorder po broju titula na prvom grend slemu sezone, nije baš dobio povlastice. Mogli su da mu izađu u susret pa meč protiv Kecmanovića pomjere za utorak i time "kupe" još 24 časa Srbinu.


ARTinfo - KREŠIMIR ZUBAK Čudak koji posjeduje razornu moć: Sve što dirne propada\nKreirano: 09:48 | Utorak, 06 Lipanj 2017\nKrešoimire, kaš bolan dirnut Inzka? De malo. Učini nešto jednom da valja. Za “svoj” narod.


Fudbaleri Napretka počeli pripreme – Kruševac PRESS\nAutor J. Marković\t Objavljeno 12.01.2018. 0\nFudbaleri Napretka započeli su juče pripreme za prolećnu polusezonu.\nPredsednik kluba Marko Mišković je, zajedno sa šefom stručnog štaba Miloradom Kosanovićem, poželeo fudbalerima uspešnu 2018.godinu i srećan početak priprema.\n” Zahvalio bih se svim igračima i stručnom štabu jer su mnogo učinili za Napredak jesenas. Trenutno smo na sedmoj poziciji, ali imamo razloga da verujemo da ćemo u nastavku šampionata biti još bolji. Značajna pojačanja u svim linijama će doći već sa prvim danom prelaznog roka, odnosno u ponedeljak 15.januara. Igračima koji su nas napustili želim svako dobro u nastavku karijere“, rekao je predsednik kluba Marko Mišković.\nNa prozivci su bili prisutni: Nikola Petrović, Janković, Andrijanić, Boranijašević, Simonović, Miladinović, Veškovac, Nemanja Petrović, Šljivić, Eskić, Markoski, Ivanović, Vukanović, Bajić, Vulić, Milisavljević, Radmanovac, a Sekidika će se danas priključiti ekipi.\nPrvi deo pripremnog perioda fudbaleri Napretka obaviće u Kruševcu, a 23.januara odlaze za Antaliju gde će provesti dve nedelje.\nDo sada su, u zimskom prelaznom roku, Napredak napustili Đerić, Urošević, Alivodić, Mitrović i Tatić.\nFK NapredakMarko MiškovićMilorad Kosanovićpripreme


SRBIJA NE RAZUME KONCEPT WELLNESSA - McCann Beograd\nEkspertski centar „McCann Truth Central Beograd” predstavio je rezultate istraživanja „Istine o wellnessu: Studija o nivou psihofizičkog blagostanja u Srbiji“. Tim povodom organizovana je panel diskusija, na kojoj su učesnici razmenili iskustva i dali svoja mišljenja i komentare na saznanja do kojih je Studija došla.\nNa panel diskusiji govorili su dr Nataša Šikanić, psihijatar, prof. dr Dejan Radenković iz Kliničk?g centra Srbije, Mirjana Karanović, glumica, Đorđe Višacki, generalni sekretar Olimpijskog komiteta Srbije i Marko Šelić Marčelo, književnik i muzičar.\nPanelisti su se složili da se u Srbiji konceptu wellnessa pristupa površno i da nedostaje znanje o tome šta sve utiče i na koji način na naš wellness, kao i volja da se ono što znamo i primeni.\n„Koncept wellnessa je prilično složen i podrazumeva psiho-bio-socijalni sklad pojedinca. Istraživanje koje je naš ekspertski centar sproveo pokazuje da većina nas ne razume koncept wellnessa i da mu pristupamo parcijalno i površno. Dve stvari su ključne za postizanje wellnessa: znanje šta sve utiče na naš wellness i volja da ono što znamo i primenimo. Istraživanje potvrđuje da trenutno u Srbiji ne postoji ni jedno ni drugo“, kaže Željka Mićić, menadžer za analitiku i razvoj u agenciji „McCann Beograd“ i dodaje da smo kao nacija skloni da uzroke za postizanje većeg nivoa opšteg psihofizičkog blagostanja prvenstveno tražimo u spoljašnjim faktorima. Po mišljenju naših ispitanika neprijatelj broj jedan za postizanje wellnessa je ekonomska situacija, odnosno nedostatak novca. Međutim, kada su pitani da navedu šta sve rade za svoj lični wellness, shvatili smo da wellness zapravo najčešće čine male stvari za koje nije potrebno mnogo novca, ali je potreban trud i čvrsta volja.\nViše o studiji I ostalim projektima McCann Truth Centrala Beograd, potražite na Facebook stranici https://www.facebook.com/McCannTruthCentralBGD\nPrevPrevious„MCCANN PAROBRODIRANJE“ POSVEĆENO STUDENTIMA\nNextMCCANN TRUTH CENTRAL ISTRAŽIVANJE: ISTINA O WELLNESS-U U SRBIJINext