Poziv za dostavljanje prijava za stažiranje\nZajednički Program stažiranja Evropskog Centra za prava Roma, Poverenika za zaštitu ravnopravnosti i VRCD Romaversitas programa\nEvropski Centar za prava Roma (ERRC) i Poverenik za zaštitu ravnopravnosti pozivaju Rome i Romkinje na podnošenje prijava za stažiranje u Stručnoj službi Poverenika za zaštitu ravnopravnosti Republike Srbije.\nPrimamo dve osobe za stažiranje u trajanju od šest meseci, koje će se obavljati u prostorijama Poverenika za zaštitu ravnopravnosti u Beogradu, Beogradska br. 70. Za stažiste i stažistkinje obezbeđena je naknada.\nOsnovni cilj Programa stažiranja je da obezbedi Romima i Romkinjama neposredno iskustvo u radu u nezavisnoj instituciji, specijalizovanoj za prevenciju i zaštitu od diskriminacije i unapređivanje ravnopravnosti. Pored toga, ciljevi programa su i osnaživanje pripadnika i pripadnica romske nacionalne manjine kroz upoznavanje da radom i funkcionisanjem Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, sticanje praktičnog iskustva i znanja kroz svakodnevni rad u Povereniku za zaštitu ravnopravnosti, produbljivanje znanja o različitim aspektima politika ravnopravnosti koje su usmerene na inkluziju romske zajednice, podizanje svesti o neophodnosti uključivanja svih manjinskih grupa u rad organa javne vlasti i praktična primena znanja i veština stečenih tokom studiranja i/ili prethodnog radnog iskustva.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnost obezbediće stažistima/kinjama profesionalno mentorstvo i nadzor nad njihovim radom. Aktivnosti i zadaci stažista/kinja uključivaće sticanje teorijskog znanja i praktičnih veština iz delokruga rada Poverenika za zaštitu ravnopravnosti. To, između ostalog, podrazumeva upoznavanje sa radom po pritužbama, istraživanja u oblasti diskriminacije sa posebnim fokusom na diskriminaciju romske nacionalne manjine, analizu zakonodavstva, učestvovanje na projektima Poverenika i slično.\n• Da je pripadnik/ca romske nacionalne manjine;\n• Državljanstvo Republike Srbije;\n• Završen pravni fakultet;\n• Iskustvo u oblasti ljudskih i romskih prava; poželjno iskustvo u životu i radu u romskoj\n• Sposobnost rada u multikulturalnoj sredini;\n• Dobre organizacione i komunikacione sposobnosti, posvećenost i entuzijazam;\n• Fleksibilnost i sposobnost za samostalan i timski rad;\n• Poznavanje Microsoft Office paketa.\nZainteresovani kandidati i kandidatkinje treba da dostave dokumenta kojima dokazuju ispunjenost uslova. Potrebno je dostaviti overenu fotokopiju diplome pravnog fakulteta i dokaz o državljanstvu Republike Srbije. Pored toga, neophodno je dostaviti:\n2. Pismo zainteresovanosti\nRok za dostavljanje prijave je 6.maj 2016. godine. Prijave pristigle nakon isteka roka neće biti uzete u obzir. Samo kandidati/kinje izabrani u uži krug biće obavešteni. Ukoliko Vas ne kontaktiramo u roku od pet nedelja nakon isteka roka za prijavljivanje, smatrajte da Vaša prijava nije bila uspešna. Ohrabrujemo Vas da se prijavite ponovo.\nEvropski Centar za prava Roma (ERRC) i Poverenik za zaštitu ravnopravnosti ohrabruju prijave predstavnika/ca višestruko marginalizovanih grupa (žene, LGBT, osobe sa invaliditetom, itd).\nNacionalna služba za zapošljavanje - sastanak\nU okviru projekta "Ekonomsko osnaživanje Romkinja: unapređivanje kapaciteta za zapošljavanje i samozapošljavanje" iz programa "Support to the social inclusion of the most vulnerable groups, including Roma, through more diversified community-based social services", koji je finansiran sredstvima IPA 2012 programa, 24. marta 2016. godine održan je sastanak projektnog tima sa predstavnicima Nacionalne službe za zapošljavanje. Projektni tim upoznao je predstavnike Nacionalne sluzbe za zapošljavanje sa projektom i dogovoreno je da se potpise Memorandum o saradnji između Bibije romskog ženskog centra i Nacionalne službe za zapošljavanje.\nOpšti cilj ovog projekta je unapređivanje socio-ekonomskog razvoja i socijalno uključivanje romske zajednice, s posebnim fokusom na Romkinje. Partnerske organizacije na realizaciji projektnih aktivnosti su Udruženje Roma Novi Bečej i Ženski romski centar Veliki Crljeni, Lazarevac. Projektnim aktivnostima biće obuhvaćene sledeće lokacije: Beograd, Novi Bečej, Zrenjanin, Pančevo i Lazarevac.\nGlavna aktivnost ovog projekta je rad na podizanju nivoa zapošljivosti Roma i Romkinja kroz pohađanje kurseva i sticanje novih znanja i veština za različita zanimanja kao što su: frizerka, manikirka, kuvarica, daktilografkinja i sl. Planirano je da 500 predstavnika romske zajednice bude obuhvaćeno projektim aktivnostima, od čega će njih 100 (85 žena i 15 muškaraca) imati mogućnost da učestvuje u navedenim programima obuka.\nStrategija za socijalno uključivanje Roma i Romkinja\nKao što znate, Vlada je usvojila Strategiju za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2016. do 2025. godine.\nOvaj dokument je nastao iz potrebe da se na jedan sistemski i sveobuhvatan način pitanja socijalnog uključivanja Roma i Romkinja unaprede, kako na nacionalnom, tako i na lokalnom nivou.\nPogledajte kompletnu strategiju.\nUsvojena Strategija za socijalno uključivanje Roma\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Vlade Republike Srbije saopštilo je da je Vlada na jučerašnjoj sednici usvojila Strategiju za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2016. do 2025. godine.\nPrema Popisu stanovništva iz 2011. godine, u Srbiji živi približno 148.000 Roma, koji su jedna od najugroženijih društvenih grupa.\nCilj Vlade jeste da kroz udruženi napor čitavog društva unapredi njihov položaj kako bi se smanjile nejednakosti koje postoje između Roma i ostatka stanovništva.\nNovousvojena strategija je strateški dokument koji će za period od devet godina intenzivirati rad institucija na nacionalnom i lokalnom nivou za pitanja socijalnog uključivanja Roma i suzbijanje njihove diskriminacije, odnosno za stvaranje uslova za pun pristup ostvarivanju ljudskih prava osoba romske nacionalnosti.\nDokument pokriva pet prioritetnih oblasti, i to obrazovanje, stanovanje, zapošljavanje, zdravlje i socijalnu zaštitu.\nSrbija se na putu ka EU pridružila zemljama članicama kada je reč o socijalnom uključivanju Roma.\nNaime, naša zemlja je kao osnovu za izradu ovog dokumenta koristila Okvir za nacionalne strategije za integraciju Roma koji je Evropska komisija, zajedno sa Evropskim parlamentom, propisala za svoje zemlje članice, što osigurava nastavak saradnje i nastavak podrške EU Srbiji za unapređenje položaja Roma.\nOperativni zaključci sa trećeg po redu Seminara o socijalnom uključivanju Roma i Romkinja u Srbiji za period od 2015. do 2017. godine, koje je naša zemlja pripremila zajedno sa Evropskom komisijom, postali su sastavni deo ovog dokumenta.\nTakođe, Nacrt strategije usklađen je sa Akcionim planom za pregovaračko Poglavlje 23, koje se odnosi na pravosuđe i osnovna prava, u procesu pristupnih pregovora Srbije sa EU, objašnjava se u saopštenju.\nEkonomsko osnaživanje Romkinja: unapređivanje ...\nU partnerstvu sa Udruženjem Roma Novi Bečej i Ženskim romskim centrom Veliki Crljeni iz Lazarevca, BIBIJA Romski ženski centar realizuje projekat „Ekonomsko osnaživanje Romkinja: unapređivanje kapaciteta za zapošljavanje i samozapošljavanje“ - „Economic empowerment of Roma women: increased capacity for employment and self-employment “\nProjekat je finansiran sredstvima Evropske unije.\nOpšti cilj projekta usmeren je na poboljšanje socio-ekonomskog položaja i unapređivanje društvene inkluzije romske zajednice, posebno Romkinja.\nProjektne aktivnosti realizuju se na teritoriji Grada Beograda: gradske opštine Lazarevac, Zvezdara, Rakovica, Čukarica and Novi Beograd, zatim na teritoriji Novog Bečeja, Zrenjanina i Pančeva.\n"Rani, prisilni i dečji brakovi u Srbiji: ka mapiranju problema...\nU Beogradu je 23. februara 2016. godine održana konferencija "Rani, prisilni i dečji brakovi u Srbiji: ka mapiranju problema i mogućih rešenja" koju je otvorio Philip Pinnington, ambasador Kanade u Republici Srbiji, uvodne reči o ovoj temi dale su Brankica Janković, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti i Gordana Stevanović, zamenica zaštitnka građana za prava deteta i rodnu ravnopravnost. O pravu na obrazovanje i mogućnostima koje nudi obrazovanje romskim devočicama govorila je Angelina Skarep iz Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, dok je o neophodnosti sagledavanja romskog ženskog pitanja u kontekstu opšte demokratizacije društva i postizanja rodne ravnopravnosti govorila Milana Lazić, koordinatorka za ljudsku bezbednost i rodnu ravnopravnost u Timu za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije. Iskustvo sa terena iz same romske zajednice podelile su aktivistikinje Romske ženske mreže Nada Đuričković, Radmila Nešić, Jasmina Todorović.\nOva konferencija je završni događaj projekata tri organizacije civilnog društva:\nBIBIJA Romski ženski centar - RANI BRAKOVI: KRŠENJE PRAVA ROMKINJA\nSTOP dečjim brakovima, Fondacija Ana i Vlade Divac\nObrazovanjem ka prevenciji ranih brakova kod pripadnika/ica romske zajednice, Beogradski centar za ljudska prava\nBIBIJA je pokrenula ovaj projekat sa namerom da se ovo važno pitanje postavi na vrh agende u procesima unapređivanja pozicije romske zajednice u društvu. Projekat je realizovan u 6 romskih beogradskih naselja (Zemun, Surčin, selo Rakovica, Lazarevac, Kijevo i Železnik) u kojima je formirano 6 radioničarskih grupa žena i okupljeno preko 100 Romkinja koje su direktne korisnice ovog projekta. Jedan od rezultata projekta je publikacija (PRE)RANI BRAKOVI - ŽIVOTNE PRIČE ROMKINJA U SRBIJI i preporuke.\nPreporuke iz ove publikacije su sledeće:\nRomske ženske organizacije civilnog društva treba da preuzmu liderstvo u pokretanju i realizovanju istraživanja o problemu dečijih, ranih, maloletničkih ili ugovorenih brakova na većem uzorku sa ciljem utvrđivanja uzroka, rasprostranjenosti i posledica ove pojave.\nPoseban deo istraživanja treba da bude usmeren ka detektovanju prakse relevantnih institucija, centara za socijalni rad, sudova i drugih resornih institucija.\nRomske organizacije i romski lideri treba da zajedničkim radom na terenu sa ženskim romskim organizacijama pružaju podršku porodici, posebno devojčicama i sprečavaju rano napuštanje škole i udaju.\nU saradnji sa stručnjacima/kinjama u ovoj oblasti i romskim ženskim organizacijama donatori treba da usmere svoje aktivnosti koje će na adekvatan i dugoročan način odgovoriti na potrebe zajednice.\nDonatori treba da afirmativno pristupe autohtonim romskim organizacijama i romskim aktivistkinjama i aktivistima koji imaju čvrste veze sa zajednicom što im omogućava određeni uticaj u samoj zajednici i promenu stavova zajednice prema ulozi žene u porodici.\nKreiranje kontinuiranog donatorskog programa podrške ekonomskog osnaživanja romskih porodica, sa posebnim fokusom na ekonomsko osnaživanje Romkinja.\n- Institucije na nacionalnom i lokalnom nivou treba da kreiraju obuke za:\nzaposlene u školama\nu centrima za socijalni rad\nsudstvu sa ciljem edukacije o kulturi i tradiciji romskog naroda i senzibilizacije na potrebe romske zajednice, uz razvijanje negovanja kulturoloških razlika i zagovarajući borbu protiv stereotipa, predrasuda i diskriminacije.\n- Obuke treba da predlože najbolja rešenja za reagovanje u slučaju sumnje ili otkrivanja ranog braka za svaku od institucija.\n- Institucije treba da strateški pristupe rešavanju ovog problema kroz kreiranje specifičnih mera za podršku romskoj deci, pre svega, devojčicama za ulazak i ostajanje u sistemu osnovnog i srednjeg obrazovanja.\n- Nacionalne i lokalne institucije treba da omoguće odraslim Romkinjama koje su napustile školu podršku u opismenjavanju i sticanju obrazovanja.\n- Unapređivanje programa podrške ekonomskog osnaživanja romskih porodica, sa posebnim fokusom na ekonomsko osnaživanje Romkinja.\n"(Pre)rani brakovi – Životne priče Romkinja"\nProjekat RANI BRAKOVI: KRŠENJE PRAVA ROMKINJA, koji je tokom 3,5 meseca realizovala BIBIJA Romski ženski centar iz Beograda pokrenut je sa namerom da se ovo važno pitanje postavi na vrh agende u procesima unapređivanja pozicije romske zajednice u društvu. Projekat je realizovan u 6 romskih beogradskih naselja (Zemun, Surčin, selo Rakovica, Lazarevac, Kijevo i Železnik) u kojima je formirano 6 radioničarskih grupa žena i okupljeno preko 100 Romkinja koje su direktne korisnice ovog projekta.\nSvrha projekta je promena pozicije žene u romskoj porodici i jačanje uloge i moći Romkinje u procesima donošenja odluka u romskoj porodici. Ukupno je održano 36 informativnih i edukativnih radionica za Romkinje i intervjuisano 25 Romkinja koje su kroz svoju priču poručile mlađim generacijama da se vredi boriti za obrazovanje, za posao i da “žena više vredi kad ima školu i radi”.\nDetaljnije o samom projektu pogledajte ovde, a publikaciju pod nazivom (Pre)rani brakovi – Životne priče Romkinja, koja je jedan od rezultata ovog projekta, možete pročitati ovde.\nCilj projekta Formiranje nacionalne asocijacije nastavnika i roditelja - Partnerski za obrazovanje je osnaživanje prosvetnih radnika i roditelja da razviju partnerstvo i ojačaju svoj uticaj na školskom, opštinskom i nacionalnom nivou. Projekat se realizuje u 10 opština u kojima će biti osnovani klubovi partnerstva za obrazovanje. Podržaćemo vas da kroz razvijanje aktivizma, saradnje i zajedničke akcije u lokalnoj sredini radite na udruženom rešavanju problema u obrazovanju. Rezultat rada klubova daće smernice za zajedničko delovanje na nacionalnom nivou kroz osnivanje i rad Nacionalne asocijacije nastavnika i roditelja Partnerski za obrazovanje.\nželite da se svako dete u školi oseća prihvaćeno i bezbedno;\nsmatrate da vaše dete treba da ide u savremenu školu gde se poštuju njegova ličnost, mogućnosti, interesovanja, poreklo, porodica i sredina iz koje dolazi;\nželite da vas pitaju za mišljenje šta treba promeniti u obrazovanju i da to mišljenje uvaže;\nsmatrate da prosvetni radnici i roditelji mogu zajedno da reaguju i utiču na promene u obrazovanju;\nsmatrate da deca sa nekim vidom razvojne smetnje (fizičke, mentalne itd.), opterećena siromaštvom, kulturološki različita (jezik, religija itd.) treba da idu u isto odeljenje zajedno sa svojim vršnjacima;\nželite da se borite da sva deca ostvare svoja prava da se obrazuju i za njihova prava tokom obrazovanja;\nsmatrate da svako u sistemu obrazovanja treba da bude odgovoran za svoj rad;\nželite da vidite suštinske promene u vašoj lokalnoj zajednici;\nKonkurs je otvoren do 30. decembra 2015. Prijavu možete popuniti ovde.\nKonkurs je raspisan za gradove: Beograd, Novi Sad, Niš, Kragujevac, Novi Pazar, Subotica, Užice, Zaječar, Leskovac, Vranje, Kruševac i Aranđelovac.\nEvaluacija projekta "Ekonomsko osnaživanje Romkinja"\nProjekat „Ekonomsko osnaživanje Romkinja: povećanje kapaciteta za zapošljavanje i samozapošljavanje“ pokrenut je sa ciljem da se doprinese unapređivanju socijalno-ekonomskog razvoja i društvene inkluzije romske zajednice. Poseban akcenat projekta stavljen je na Romkinje kao najosetljivije kategorije unutar romske zajednice.\nJedan od najvažnijih aktivnosti ovog projekta bila je rad sa lokalnom romskom zajednicom u tzv. kontejnerskim naseljima, nastalim raseljavanjem mosta Gazela i Belvila. Sam rad je organizovan u tri faze: Informativne posete romskim naseljima tokom maja meseca 2015, Info kampanju - deljenje info materijala i Rad na terenu kroz organizovanje i održavanje 32 informativne i edukativne radionice sa Romkinjama u 5 romskih naselja - Makiš I, Makiš II, Kijevo, Resnik i Zvezdara.\nRadionice su bile usmerene na motivaciju žena da nastave školovanje, uglavnom putem kursa koji smo nudile, ili da se uključe u neki od programa koji nudi Nacionalna služba za zapošljavanje ili Gradski centar za socijalno preduzetništvo.\nPoslednja radionica koju smo radile u svakom od naselja bila je iskorišćena za evaluaciju prethodnog rada.\nMotivacija za nastavak obrazovanja jedan je od naših dugoročnih ciljeva, pa je i jedno od pitanja evaluacije bio usmereno ka tome.\nEvaluacija je pokazala da dominira zadovoljstvo pre svega ponudom pohađanja kurseva. Naš je zaključak da smo učesnice radionica ponukali da razmišljaju o svojim propuštenim mogućnostima i kako mogu da pomognu svojim kćerkama da ne ostanu bez škole. Posebno im je bilo značajno što su na kurseve mogle i one žene koje nisu završile OŠ. Uvođenje mentorskog rada, pored radioničarskog od posebne je važnosti. Ovo je za BIBIJU bilo i jedno novo iskustvo i svojevrsno pilotiranje aktivnosti. Mentoski program je nastavio rad i posle radionica, sa manje žena, a u cilju dalje motivacije za nastavak školovanja. Ova dva modela rada - radioničarski i mentorski - za sada daju dobre rezultate.


Upozorenje Đokoviću zbog onog što ga danas čeka u Rimu - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/D.N. DATUM I VREME: 19.09.2020. 09:07 - 19.09.2020. 09:16\nOko 14.30 trebalo bi da počne Noletov novi meč\nNovak Đoković nastavlja pohod ka tituli na rimskom mastersu, a posle prave drame protiv Filipa Krajinovića, na teren će dan posle prethodnog meča, tačnije danas.\nOko 14.30 trebalo bi da počne Noletov novi meč, ovoga puta protiv kvalifkantna Dominika Kepfera.\nHoće li Novak Đoković osvojiti masters u Rimu?\nUkupan broj glasova: 1071\nDa: 76% (814)\nNe: 9% (99)\nMožda: 10% (112)\nNe znam: 2% (24)\nNe zanima me: 2% (22)\nOvaj Nemac je postao prvi igrač od 2012. godine koji je uspeo da u svom prvom takmičarskom nastupu u glavnom delu nekog mastersa dogura do ove faze takmičenja.\nKao upozorenje Novaku može da posluži činjenica da je pred tadašnjim junakom, Jeržijem Janovicem, u četvrtfinalu poklekao Srbin. Bio je to Janko Tipsarević, protiv kog je Janovic uspeo da trijumfuje, a bio je zaustavjlen tek u finalu od Davida Ferera.\nZa razliku od fantastičnog i napetog meča koji je Novak Đoković odigrao protiv Filipa Krajinovića i prvi put ga pobedio, Kepfer je zaustavio dobar takmičarski nalet Lorenca Musetija, i to prilično efikasno - 6:4, 6:0.\nĐoković će 14. četvrtfinale Rima, u svom 14. nastupu na mastersu u Rimu igrati bez izgubljenog meča u 2020. godini, ako se izuzme diskvalifikacija sa US Opena. Do sada je Nole izgubio samo tri rimska četvrtfinala, od čega dva od levorukih tenisera - Rafaela Nadala 2007. i Fernanda Verdaska 2010.\nPobednik ovog duela igraće u polufinalu protiv boljeg iz meča Mateo Beretini (4. nosilac) - Karsten Rud, a za drugo polufinale bore se Denis Šapovalov - Grigor Dimitrov, odnosno Rafael Nadal (2. nosilac) - Dijego Švarcman.


trodimenzionalni modeli, makete i prototipi\nSalvaSalva Trodimenzionalni modeli per dopo\nSta su trodimenzionalni modeli?\nTrodimenzionalni model je fizicka manifestacija ideje proizvoda. To je rucno napravljen model koji predstavlja proizvod za masovnu proizvodnju. U procesu dizajniranja, trodimenzionalni model se koristi da se ideja proizvoda i koncepta izrazi materijalno i vizuelno. Trodimenzionalni modeli se takodje zovu i prototipi: Rec prototip potice iz latinske reci proto, sto znaci originalno i reci typus koja znaci oblik ili model. Shodno tome, prototip znaci originalna forma, prvi model tog tipa.\nPrototipi pruzaju vise od crteza. To su opipljive trodimenzionalne forme; mogu se uzeti u ruke, okrenuti, razgledati iz razlicitih uglova, sto nije slucaj kod crteza. Sa prototipima se mogu raditi testovi i premeravanja da bi se potvrdila partikularna resenja ili da li je resenje svrsishodno. Prototipi su takodje pogodna resenja za proveru ideja i koncepta. Izrada prototipa je nacin vizualizacije finalnog proizvoda. To je tehnika kao i izrada crteza, fotografija ili simulacije. U tom smislu, prototipi su, uslovno receno, alat koji sluzi za proces dizajniranja. U tom procesu, prototipi se koriste za bitne korake u razvoju proizvoda. Prototipi, u industrij, sluze za testiranje aspekata proizvoda, za izmenu konstrukcionih detalja i funkcionalnosti, i da dostignu koncenzus kompanije na finalnom proizvodu.\nU masovnoj proizvodnji, prototipi se takodje koriste za testiranje funkcionalnosti i ergonomije. Izmene koje trebaju da se rade posle pripreme proizvodnje su skupe i zahtevaju dosta vremena. Zato prototipi sluze za pripremu i planiranje proizvodnje. Prva faza u proizvodnom procesu se naziva nulta serija: ovi prvi proizvodi, i dalje neka vrsta prototipa, se koriste za testiranjedaljeg proizvodnog procesa. Prototipi se koriste za razvoj ideja i koncepta iz tri razloga: 1. Stvaranje i razvoj idejnog koncepta 2. Za razmenu ideja u dizajnerskom timu 3. Testiranje i potvrdjivanje ideja, koncepta i idejnog resenja.\nPrototipi za osmisljanje i razvoj idejnog koncepta\nSkice modela (sl.2) su vrsta prototipa koje se cesto koriste u osmisljanju modela i koncepta. Koriste se prosti materijali, kao sto su papir, drvo, stiropor, zice, adhezivi i traka. Skice modela su alat koji se korizti za vizualizaciju ranih ideja i razvoj tih ranih ideja u bolje ideje i koncepte. Cesto se mogu videti povezani procesi izmedju skica, izrade skice modela, crteza i izrade druge generacije skice modela.\nSl. 2 Skica model\nDokazani prototipi (sl. 3) se koriste za potvrdjivanje da li odredjeni principi zaista funkcionisu. Koriste se materijali kao sto su technical Lego, Meccano ili Fisher Techniekc. Dokazni prototipi su uprosceni: vecina ditalja je izostavljena, koriste se samo grube forme radi utvrdjivanja funkcionalnosti. Dokazni prototipi se takodje nazivaju FUMO functional models (finkcionalni modeli). Zasmovani u trenutku razvijanja ideje, trototipi se cessto prave od papira, kartona i stiropora. Na kraju razvoja ideje concept se izradjuje od stiropora drveta i metala.\nSl. 3 Dokazani protptip\nMaketa (sl. 4) je u razmeri 1:1 u odnosu na idejno resenje. Maketa je prototip koji sadrzi samo spoljne karakteristike idejnog resenja bez tehnickih karakteristika funkcionisanja. Cesto se prave na kraju formiranja ideje radi bolje vizualizacije i predstavljaju finalni concept. Model sa detaljima se koristi u fazi generisanja koncepta radi prikazivanja pojedinacnih detalja. Detaljni model je jako slican maketi; i jedno i drugo se izradjuju u razmeri 1:1 s pretezno spoljnim karakteristikama visokog kvaliteta. Detaljni model takodje moze imati neku ogranicenu funkcionalnost.\nSl. 4 Maketa\nKonacni model (sl. 5) cesto zakljucuje konacnu fazu izrade koncepta Konacni model je prototip visokog kvaliteta obrade, izradjen od drveta, metala ili plastike za pravim dugmicima i visoko-kvalitetnom ofarbanom povrsinom. Konacni model takodje moze da sadrzi neke tehnicke principe funkcionisanja.\nSl. 5 Konacni model\nPrototipi za usaglasavnje ideja i koncepta u dizajnerskom timu\nPrototipi su efektivan alat za usaglasavanje. Kada se radi u timu, prototipi pomazu u boljem medjusobnom sagledavanju problema i mogucih solucija. Skice modeli sa povecanim nivoom detalja pomazu razvoju proizvodnih ideja i koncepta unutar tima. Za usaglasavanje ideja sa stranom izvan dizajnerskog tima, prototipi takodje mogu da budu mocni alat. Cesto se maketa ili finalni model koristi za prezentovanje ideje proizvoda ili koncepta proizvoda. Znajuci publiku kojoj je ovo izlaganje namenjeno, mogu se prikazati prikladni prototipi nacinjeni od odgovarajuceg materijala i sa zahtevanim tehnickim karakteristikama.\nPrototipi u testiranju i verifikaciji ideja, koncepta i resenja\nPrototipi takodje imaju namenu u testiranju i verifikaciji ideja, koncepta ili nacelima resenja (sl. 6). Generalno postoje tri vrste testiranja za koje se koriste prototipi: 1. Testiranje tehnickih, funkcionalnih karakteristika proizvoda. Cesto se za ovo testoranje koristi skica model za proveru funkcionalnosti ili tehnickih karakteristika, u zavisnosti sta je cilj u teestiranju. 2. Testiranje karakteristika oblika. Cesto se koristi deteljni model za kontrolu korisnickih prioriteta. 3. Testiranje funkcionalnosti. Cesto se konacni model koristi za proveru funkcionalnosti koncepta proizvoda.\nSl. 6 Model za testiranje\nKada se mogu koristiti trodimenzionalni modeli?\nPrototipi se mogu koristiti kroz kompletan proces izrade dizajna. Prilikom nastanka ideje, koriste se razlicite vste skica-modela. Tokom razvoja ideje koriste se makete ili detaljni modeli dok se tokom razvoja konacnog koncepta cesto koristi konacni model.\nKako se koriste trodimenzionalni modeli?\nPocetna faza Pocetna faza izrade modela moze biti skica ideje proizvoda (skica model) ili moze biti crtez sa detaljima i planom izrade (finalni model). Ocekivani ishod Ishod izrade modela je trodimenzionalni, opipljivi model ideje, koncepta ili principijalnog resenja. Moguca procedura 1. Izrada trodimenzionalnih modela pocinje sa odredjenim pojmovima ideje, koncepta ili principijalnog resenja. 2. Zasnovano na namenama modela, neki nivo detalja mora da bude unapred definisan radi prikupljanja materijala, osmisljanja plana i izrade modela. Prosti skica-modeli na pocetku razvijanja ideje nisu zahtevni, dok finalni model (konacni prototip) zahteva detaljno razvijen plan kako da se izradi model. 3. Sakupljanje prikladnog materijala kao sto su papir, karton, drvo, stiropor, plastika, metal, zica i farba. 4. Smisliti plan izrade modela. Za osnovni skica-model su dovoljne grube skice. Finalni ili detaljni modeli cesto zahtevaju detaljne crteze ukljucujici i dimenzije. 5. Izrada prototipa (sl. 2).


KAKO SE RADI U VELIKOM KLUBU Direktor, a ne traži pojačanja iz fotelje! - MaxBet Sport\n17.01.2020. Ažurirana vest: 17.01.2020. u 13:05\nMajron Boadu (levo) je jedan od igrača koji su privukli pažnju Valensije (Foto: Starsport)\nU Srbiji bi svi da budu direktori. Lepa plata, a ako niste raspoloženi da radite, veću porciju posla možete da prebacite na podređene. I u slučaju da neko zabrlja, zna se ko će da odgovara. Neće “diša” sigurno… Tako se možda radi u Srbiji, ali ne i u ozbiljnijim državama u svetu.\nKvota u MaxBetu na pobedu Valensije protiv Majorke je 2.05.\nKako u ostalim firmama, tako i u fudbalskim klubovima, direktori imaju ozbiljna zaduženja i veliku odgovornost. Španski portal Superdeporte je tako otkrio koliko je prethodnih meseci proputovao tehnički direktor španskog prvoligaša Valensije, Dominigo Katoira, kako bi pronašao pojačanja.\nIako su “slepi miševi” jedan od najvećih španskih klubova, ipak nemaju finansijska sredstva da se takmiče sa Real Madridom, Barselonom ili Atletiko Madridom. Nemaju luksuz da kupe koga hoće, već igrače moraju da traže po siromašnijim zemljama. Zato njihovi skauti motre na šampionate poput Superlige Srbije, prvenstva Hrvatske, Belgije…\nKada stigne dovoljno preporuka, Katoira stupa na scenu. Kupuje avionsku kartu i ide lično na utakmicu da gleda potencijalno pojačanje. Nema kod Španaca kupovine preko video snimka. Tako je direktor Valensije od početka decembra do sada sedam puta putovao, a gledao je i mečeve Partizana i Crvene zvezde.\nKatoira je u društvu sportskog direktora Horhea Lopeta početkom decembra otputovao na meč Bazel – Jang Bojs. Švajcarci imaju nekoliko zanimljivih igrača, a Špancima su u fokusu bili golman Jonas Omlin i defanzivci Eraj Komert i Silvan Vidmer. Sva trojica su članovi Bazela.\nPredstavnici Valensije su potom otputovali u Zagreb, gde su gledali mečeve Dinama i Mančester sitija. Okršaj prvih timova im nije bio toliko zanimljiv, koliko duel omladinaca u Ligi šampiona za mlade. Zagrepčani su tu slavili, a pažnju im je privukao strelac gola Antonio Marin, dok je u notes upisan i štoper Joško Gvardiol.\nTehnički direktor Katoira je potom produžio do Atine, na susret Olimpijakosa i Crvene zvezde. Ipak, ne navodi se da je bio zadovoljan nekim igračem sa tog meča, tako da Valensija ove zime svakako neće kupovati na Marakani.\nMeđutim, taj meč je podsetio Katoiru da je nedavno na Mestalju došao jedan igrač iz Zvezde, Uroš Račić, koji trenutno igra na pozajmici u portugalskom Famalikau. Prvom prilikom je otputovao u Portugaliju i uživo je gledao srpskog vezistu protiv Porta. Imao je doduše motiv više, pošto je u Famalikau pozajmljen i Aleks Kanteljes. Direktor Valensije je tim potezom pokazao da klub i dalje računa na igrače koji su na pozajmicama.\nSuperdeporte izdvaja da je krajem novembra Katoira bio i u Holandiji, gde je uživo posmatrao meč AZ Alkmara i Partizana. Nisu crno-beli bili zanimljivi Špancu, u njegovom tefteru su se našla imena Boadua i Idrisija, dok je desni bek Jonas Svenson precrtan posle slabe utakmice.\nNavodi se da je Katoira gledao i mečeve Bordoa protiv Monaka i Liona, kao i okršaj Dinamo Zagreba i Hajduka iz Splita. Iskoristio je i to što se sredinom novembra u Gran Kanariji igrao prijateljski turnir na kojem su učestvovale reprezentacije Argentine, Čilea i Brazila, pa je obišao i ovaj španski grad na zapadu Afrike.\nUtisak je da bi imali šta da nauče Zvezdan Terzić i Mitar Mrkela sa jedne, a Miloš Vazura sa druge strane Topčiderskog brda, od tehničkog direktora Valensije Dominiga Katoire.\nTagovi:Dominigo KatoiraFK ValensijaLa LigaPrimeraTop2Top3\nŠpanac se vraća tamo gde je sve počelo\n17.01.2020. at 14:58\nOplakaću ovom tekstu 😀 😀 😀\n18.01.2020. at 02:34


Бањалучани прославили одлазак McDonald's-a из града!!!\nTema: Бањалучани прославили одлазак McDonald's-a из града!!!\n22.02.2015., 11:10 #1\nBanjalučani proslavili odlazak McDonald's-a iz grada\nPovodom zatvaranja McDonald's-a u Banjaluci, grupa građana samoinicijativno se okupila i odlučila da pošalje poslednju poruku McDonald's-u i zahvali se građanima Banjaluke koji su doprineli odlasku pomenute koorporacije iz grada.\nStudent Tehnološkog fakulteta, Duška Kudra, povodom današnjeg performansa je istakla: ''Na ovaj simpatičan način hteli smo da pohvalimo građane Banjaluke, jer nisu podržali globalistički lanac brze hrane, koja ne samo da promoviše hranu nekvalitetnog sadržaja, već je i upitno njihovo ophođenje prema životnoj sredini, radnicima i životinjama.''\nPerformans se odvijao u Gospodskoj ulici, na mestu sada već bivšeg restorana McDonald's. Grupa aktivista je proslavila odlazak ove korporacije iz grada deleći zanimljive letke sa karikaturama borbe domaćih proizvoda protiv McDonald's'a.\nNakon što su prispeli na navedeno mjesto, pokazali su najstariji hamburger u Banjaluci. Radi se o hamburgeru koji je sačuvao svoj prvobitni oblik od pre dve godine. Takođe, poslali su i poruku sa natpisom "Poslednji pozdrav iz Banjaluke''.\n............ .......Браво за Бањалучане - тако раде национално свесни и одговорни људи........ генијалци !!!\n22.02.2015., 11:16 #2\nRe: Бањалучани прославили одлазак McDonald's-a из града!!!\nko normalan sa zapada oce da nama prodaje pljeskavice, kako god da ih zove, i da na tome na nama zaradjuje???\npa nase bre pljeskacvice samo sto ne govore\nsvaka cast izvodjacima ovog performansa\n22.02.2015., 11:16 #3\n22.02.2015., 11:25 #4\nPametni ljudi, oni barem imaju sreće da je to sranje napustilo njihov grad.\n22.02.2015., 11:31 #5\nvid bosance i oni nesto pametno durade\n22.02.2015., 11:40 #6\nNeće odavde skoro. 25 godina u Beogradu samo niču novi. A s obzirom da su uvek puni koji god da vidiš,nema ovde za njih zime.\n22.02.2015., 11:45 #7\nNije ovo spontano.Ove maske,ova odela,transparenti kostaju,a znajuci Srbe, ni za sta ne daju pare,pa makar im voda ulazila u dvoriste i kucu.Ovo finansira 1000% neka veganska NVO ili neki KFC,Burgerking...\n22.02.2015., 12:32 #8\nПа наравно да је НЕКО финансирао - шта ту има чудног??? Као да друге протесте нико не финансира па ти износиш оваква запажања ....\n22.02.2015., 12:35 #9\nE, vala. neka su ih.....!\n22.02.2015., 12:42 #10\nMa da... Mek Donalds je kad su deca u pitanju, najposećenija lokacija kad se dođe u BeJograd. Isto kao što je Muzej 25.maj nezaobilazan kad je reč o odraslima\nKlinci koje dovode na izlet povodom sajma samo zapitkuju kako da pronađu mek na terazijama.\nSvaki treći pita za to.Ne samo deca, Pitaju i nastavnic(i)e, kad se radi o onim malo savesnijim koj(i)e ih "ne puste s' lanca" i ostave da švrljaju sami po gradu do određenog vremena a onda se nađu na mestu gde će doći autobus da ih pokupi i vraća kući. Uvek je tako. Baš juče je bilo dosta malih bosančerosa\nPoslednji put ažurirao/la sunchaya : 22.02.2015. u 12:44\n22.02.2015., 13:15 #11\nНе мешај бре босанце са Србима из Републике Српске! То је моја дедовина! Иначе знам једног од момака са тог пеформанса, пријатељ мој Легенде\n22.02.2015., 14:50 #12\nbravo za banjalucane ali to meni nema veze sa nacionalnom svescu vec sa potrebom za zdravom prehranom i zdravim zivotom!\nizbacila bih i rodjenoga brata da mi prodaje smece da time trujem decu!\nto podrzavanje tzv. "nacionalnog" u osnovi nije lose ali su se mnogi neradnici i lezilebovici nasli vesti da prostom narodu prodaju i taj sentiment i uhvate ih u klopku losih proizvoda pod nazivom regionalnog odnosno nacionalnog. tako ne moraju ama nista da se trude.\n22.02.2015., 15:15 #13\nU Rusiji bas vole MacDonalds...i ove godine se proslavlja jubilej 25.godina MacDonalds-a u Rusiji !\nAutor DrFeelGood u forumu Srbija\nPoslednja poruka: 23.07.2010., 08:21


Tehnologija hrane - Svetski dan hrane: Da li znamo šta jedemo?\nHrana koju svakodnevno možemo videti u prodavnicama najčešće je industrijski prerađena, što znači da je koncetrovana i prepuna određenih aditiva. Konzumiranje ovakve hrane nakon nekoliko godina može da izazove negativne posledice po zdravlje čoveka.\nSkoro sva industrijska obrađena hrana je prepuna aditiva. Smatra se da prosečan gradski stanovnil od 100 odsto hrane koju konzumira dnevno, 75 odsto konzumira industrijski prerađenu hranu. Ukoliko se ne vodi računa na godišnjem nivou možemo kroz hranu uneti i do pet kilograma aditiva.\nSvake godine 16. oktobra obeležava se Svetski dan hrane, a jedna od ključnih poruka ove godine je rešavanje problema bezbednosti hrane, kao i organizovanje raznih akcija kako bi se rešio problem ishrane kod ljudi.\nOno što se nalazi u hrani, a može da naruši naše zdravlje jesu pesticidi, genetski modifikovani organizmi i prehrambreni aditivi.\nPesticidi su proizvodi hemijskog ili bioloskog porekla namenjeni zaštiti biljaka. Da bi profit određenih poljoprivrednih industrija bio veći upotrebljavaju se zaštitna sredstva, a to su najčešće hemikalije da bi se biljke zaštiile od korova, bolesti i štetnih insekata, a glavni cilj je povećanje prinosa.\nSa stanovišta zaštite ljudi, psticide možemo podeliti na bezopasne, opasne i vrlo opasne. Njihova mana je kumulativno dejstvo. Ukoliko često konzumiramo prskano voće i povrće, mi u organizam unosimo određenu količinu hemikalija koje neće odmah pokazi akutno trovanje, ali za deset godina može da naruši zdravlje čoveka. Kumulativno dejstvo konzumiranja hrane koja je prskana pesticidima kod čoveka dovodi do nervnog poremećaja, narušavnja funkcionisanja bubrega, jetre, respiratornog sistema, pojava kancera.\nU poslednjih 50 godina pesticidi i veštačka đubriva su najtraženiji proizvodi u poljoprivredi. Godine 1939. bilo je zabeleženo samo 39 pesticida u celom svetu. Poljoprivrednici godišnje upotrebe oko 1,8 milijardi kg pesticida. Danas je registrovano oko 22.000 različitih vrsta hemijskih zagađivača planete. Jedan od njih je DDP (dihlor- difenil- tihloretan), koji je zabranjen 1970. godine u celom svetu. Reč je o insekticidu koji na biljke deluje kao kontaktni otrov, ali se taloži i u mišićima i kostima kod ljudi.\nSpecijalista interne medicine Ljiljana Bajić Bibić smatra da je problem kod naših poljoprivrednika nedovoljna obaveštenost o načinu na koji se koriste pesticidi, kao i laka dostupnost ovih hemikalija u poljoprivrednim apotekama.\n– Poljoprivrednici kupe te hemikalije, ali se postavlja pitanje da li on pročita deklaraciju, uputstvo za upotrebu. Tu se javlja neadekvatna zaštita primene ovih pesticida tako da na Institutu za detoksikologiju WMA neretko imamo pacijente tj. proizvođače koji su to prskali, ali nisu stavili masku ili su otprilike razrađivali koncetraciju, rekla je Bajić Bibić na predavanju „Da li znate šta jedete?“, održanom u petak u Zepter Hotelu u Beogradu, u organizaciji Obrazovne televizije-eduTV, Zepter Hotela i firme Nutri Bios.\nNegativne posledice upotrebe pesticida je zagađenje zemlje, površinskih i podzemnih vodenih tokova i kompletan štetni uticaj na biljni i životinjski svet.\nGMO je biljni ili životnjiski organizam kojem su pri uzgoju, metodom genetskog inženjeringa, uneti geni nekog drugog organizma.\nGlavni cilj je veći prinos, tako da je proizvodnja ovakve hrane usresređena najviše na useve koji donose profit. Najčešće modifikovani organizmi su soja, kukuruz, uljana repa, paradajz, krompir i pamuk. Godine 1994. je proizvedena prva genetski modifikovana biljka, a to je paradajz.\nBiljka ovakog sastava u sebi sadrži gen koji je otrov za insekte koji uništavaju useve, ali problem je što takva biljka sadrži i gen koji ubija pčele i leptire, čime se narušava ekološki sistem.\nJoš jedan problem kod ovakve hrane je, što je seme patentirano na ovaj način u vlasništvu firmi koje rade genetski inženjering. To znači da će poljoprivrednik morati svaki put da kupuje od tih korporacija seme GM hrane.\nGM seme doneseno vetrom na Šmajserovu njivu\nGodine 1998. kod kanadskog farmera Persi Šmajsera na njivi, pronađena je uljana repica iako je on nikada nije kupio od kompanije koja se bavila genetskim inženjeringom. Šmajser je odbio da se nagodi sa kompanijom i prizna da je namerno i bespravno posejao seme, tvrdeći da je GM seme verovatno doneseno vetrom ili se nekim drugim putem našlo na njegovoj njivi. Nakon nekoliko godina suđenja sa moćnom kompanijom slučaj dospeva pred kanadski Vrhovni sud koji odlučuje u korist kompanije.\nProizvođači u Evropi su u obavezi da na svakom proizvodu, koji u sebi sadrži GMO istaknu upozorenje o tome, dok je u Kanadi I Americi označavanje GM hrane dobrovoljno. U Evropskoj uniji, šest od 27 država odobrava upotrebu GMO hrane.\nUticaj genetski modifikovane hrane na zdravlje je veoma štetan. Ovakva hrana poveća rizik od pojave kancera, alergija, steriliteta, impotencije, dijabetesa, Alchajmerove bolesti… Sva istraživanja na ovu temu sprovedna su na životinjama. Na ovaj naćin ostavlja se prostor za manipulaciju kompanija koje proizvode takvu hranu, opravdavajući se da nije dokazano da je GMO hrana štetna za ljude.\nAditivi su hemijske supstance koje se dodaju hrani u toku industrijske proizvodnje. Oni ubrzavaju proizvodni proces, štite proizvod od kvarenja , nadomešćuju prirodnu boju, ukus i miris, produžava roka trajanja proizvoda čime se smanjenuje energetska vrednost proizvoda.\n– Kada uđete je u jednu samoposlugu, svi proizvodi koje vidite na rafovima sadrže otprilike 300 različitih aditiva. Svaka hemijska supstanca koja se nalazi u proizvodu znajte da nema uopšte pandan u normalnom hemijskom ili strukturnom sastavu, ističe specijalista interne medicine Ljiljana Bajić Bibić.\nPostoji 30 grupa različitih aditiva i oni su označeni na deklaraciji proizvoda sa početnim slovom E. Kod ovakve hrane, kao i kod hrane koja je tretirana pesticidima, postoji kumulativno dejstvo- naknadni negativni efekat na zdravlje. Konzumiranje hrane sa aditivima najčešće dovodi do moždane skleroze, Alchajmerove bolesti.\nSoli glutaminske kiseline su se na početku koristile kao pojačivači ukusa od sušenih algi. Kasnije su ljudi sintetizovali soli glutaminske kiseline, ali nisu imali kompletan strukturni sastav kakav je trebalo da ima. Zamenom jedne aminokiseline E 621, koja je drugačija u stukturi tog pojačivača ukusa je pogubna za naše zdravlje. Soli glutaminske kiseline ima u gotovim jelima, začinskim mešavinama, kobasicama, kečapu, majonezu.\nOna je jedna od najvažnijih neurotranskriptera u nervnom sistemu, ali ukoliko ih dugo koristimo nakupe se u moždanom tkivu i dovodi do mozdanog udara.\nLjiljana Bajić Bibić smatra da su soli glutaminske kiseline glavni uzročnik raznih alergija.\n– Dugo godina sam se bavila bronhijalnom astmom i znam da odmah svim pacijentima sa alergijom i alergijskom bronhijalnom astmom zabranjujemo ovaj začinski dodatak jelima. Aditivi su najizraženiji uzročnici alergijskih reakcija bronhijalne astme, kaže Bajić Bibić.\nJedan od opasnih aditiva je E 128, kojeg je Evropska komisija 2007. godine zabranila posle 40 godina upotrebe. Reč je o sintetičkoj crvenoj boji kojom se boji mleveno meso, najčešće hamburger , kobasica i slični proizvodi. Ovaj aditiv nema minimalnu koncentraciju, jer je bilo koja njegova količina u hrani kancerogena.\nHiperaktivni poremećaj kod dece aktuelan je u poslednjih 15 godina. Ustanovljeno je da neki nutritivni faktori kao što je sećer, prehrambreni aditivi, preosteljivost alergija na hranu i nedostatak nekih aminokiseilna mogu dovesti do tog sindroma. On se najčešće javlja kod dece koja su upotrebljavalja sintetičke boje u raznim bombonama, žvakama.\nSiintetičke boje koje mogu da se nađu na deklaraciji proizvoda su: E102, E104, E110, E122, E124 I E129.\nOdlukom Evopskog parlamenta od 2010. godine je obavezujuće za sve članice EU da na deklaraciji proizvoda koji sadrži neku od sintetičkih boja istaknu upozorenje, da konzumacija tih proizoda može prourokovati poremećaj aktivnosti I pažnje kod dece. Ovo pravilo još uvek nije usvojeno kod nas.\nAspartam (APM) poznat kao E 951 je veštački, nešećerni zaslađivač koji se koristi kao zamena šećera u nekim vrstama hrane i pića. Oko 6.000 proizvoda sadrži ovaj zaslađivača, a proda se godišnje 10.000 tona. On se u metaboličkom procesu pretvara u Formaldehid koji je je kancerogen i štetan po zdravlje. Neke od bolesti koje su povezane sa aspartamom su dijabetes, Alchajmerova bolest, rak, tumori, srčani problem.


Hajnkes najstariji trener u Ligi šampiona: Ko su „najmudrije glave“ evropskog fudbala? | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal Evropska takmičenja Hajnkes najstariji trener u Ligi šampiona: Ko su „najmudrije glave“ evropskog fudbala?\nHajnkes najstariji trener u Ligi šampiona: Ko su „najmudrije glave“ evropskog fudbala?\nJup Hajnkes je u sredu uveče prvi put predvodio Bajern Minhen u Ligi šampiona od povratka na klupu Bavaraca i time postao najstariji trener u istoriji tog takmičenja. Nemac se 2013. godine povukao iz fudbala, ali je Bajern insistirao na njegovom vraćanju nakon što je Karlo Anćeloti dobio otkaz.\nBajern je do pobede nad Seltikom od 3:0 te je Hajnkes sa 72 godine i 162 dana postao najstariji šef stručnog štaba nekog tima u Ligi šampiona. Iako će ovaj rekord nastaviti da raste kako sezona bude odmicala, ko su treneri koje je Hajnkes prestigao.\nDo meča Bajerna i Seltika, najstariji trener u istoriji Lige šampiona bio je Rejmon Getals. On je u svojoj bogatoj trenerskoj karijeri osvojio praktično sve što se moglo osvojiti, uključujući i Ligu šampiona sa Olimpikom iz Marseja. Getals je upravo u sezoni 1992/93 postavio doskorašnji rekord, predvodivši tim sa 71 godinom i 231 danom.\nTreći na listi najstarijih trenera u Ligi šampiona sada je Ser Aleks Ferguson. Legendarni menadžer je na klupi Mančester Junajteda sedeo skoro čitavih 27 godina. Sve je počelo u novembru 1986. godine, a 13 titula prvaka Engleske i dve titule prvaka Evrope kasnije, Ferguson je Crvene đavole poslednji put u Ligi šampiona predvodio sa 71 godinom i 64 dana.\nMeđu „najmudrije glave“ evropskog fudbala svakako spada i pokojni Luis Aragones. Legenda španskog fudbala i osvajač Eura 2008. godine sa Crvenom furijom je četvrti na ovoj listi. On je imao 70 godina i 135 dana kada je poslednji put vodio neki tim u najelitnijem fudbalskom takmičenju. Bilo je to u sezoni 2008/09 kada je predvodio turski Fenerbahče.\nU „top 5“ najstarijih trenera u Ligi šampiona nalazi se još jedno dobro poznato ime. Mirčea Lučesku je tokom svoje karijere ostao najpoznatiji po 12-godišnjem mandatu na klupi Šahtjora iz Donjecka i upravo je sa ukrajinskim timom poslednji put vodio neki tim u evropskoj eliti (70 godina i 132 dana). Šahtjor je tada u sezoni 2015/16 bio trećeplasirani tim u grupnoj fazi Lige šampiona, pre nego što je sezonu završio u polufinalu Lige Evrope.\nMeđutim, ko je od trenera iz okruženja bio najstariji? Poslednjih godina je u Ligi šampiona bila nekolicina trenera sa ovih prostora, bilo da su vodili domaće klubove (Partizan, Dinamo Zagreb…) ili strane ekipe, poput Makabi Tel Aviva Slaviše Jokanovića. Međutim, to su uglavnom bili mlađi stručnjaci.\nRadomir Antić je bio trener u Ligi šampiona sa Seltom 2004. godine, dok je Vujadin Boškov bio trener Sampdorije kada ih poveo do finala tadašnjeg Kupa šampiona. Ipak, nekadašnjem selektoru Jugoslavije je „titula“ najstarijeg izmakla za godinu dana. Oto Barić je bio najstariji trener sa ovih prostora koji je 1995. godine u Ligi šampiona bio trener Kazino Salcburga. Hrvatski trener je tada imao 62 godine, jednu više nego Boškov u čuvenom finalu 1992. godine protiv Barselone.\nPrethodni tekstTop 5: Sa verom u Italijane i golove u Beogradu\nSledeći tekstMarko Arnautović: Još uvek čuvam Murinjov sat!


Kako da ekonomija urbanih kutaka ozeleni\nHome / Zelena ekonomija / Kako da ekonomija urbanih kutaka ozeleni\n5. Jula 2020. 12. Jula 2020. AdminLeave a Comment on Kako da ekonomija urbanih kutaka ozeleni\nUrbane sredine oduvek su bile ekonomski motori regiona. Danas se, međutim, javlja sasvim nova potreba da se stvaraju nova radna mesta, a da se pritom ostavi što neznatniji ekološki otisak. U svetu koji, usled pandemije koronavirusa, drhti pred novom ekonomskom krizom, zaštita životne sredine možda i nije primarna briga, ali neki stari projekti, poput zaboravljenih muzičkih hitova, doživljavaju pravi „revival”. Projekat „Kako da ekonomija urbanih kutaka ozeleni” zapravo je mlađi brat projekta #TheCityIsOurs, koji je bio aktuelan još davnih sedamdesetih godina prošlog veka, a odnosio se na skvoterske zajednice u velikim američkim gradovima. Tada reciklaža nije bila popularna, ali pokreti protiv džentrifikacije svakako jesu. Danas je situacija obrnuta, te je lupa pomerena na sasvim novi aspekt ovog problema – otvaranje novih radnih mesta kroz stvaranje nove vrednosti odbačenih predmeta i zelenu ekonomiju.\nČinjenica je da gradovi produkuju ogromne količine smeća koje završavaju na deponijama, odakle se nošene vetrom šire na okolne parcele i dospevaju do vodotokova. Sasvim je jasno da se na ovaj način ugrožava životna sredina i narušava kvalitet života građana. I dok mnoge razvijene zemlje pronalaze računicu da sav reciklabilni otpad u obliku sirovina vrate u proizvodnju, siromašne zemlje i zemlje u razvoju imaju veliki problem da recikliraju pojedine materijale, budući da je u njih potrebno uložiti daleko više novca i energije.\nRecikleri – Projekat „Kako da ekonomija urbanih kutaka ozeleni” predviđa da se u lokalnim zajednicama formiraju mini kompanije, koje bi usko sarađivale sa lokalnim javnim i privatnim preduzećima, zaduženim za odnošenje i procesuiranje otpada. Mini kompanije bi radile na promociji primarne separacije sirovina, ali bi njihovi zaposleni i razdvajali otpad. Na ovaj način bi se prikupljao otpad i sortirao na više sirovinskih grupa, u skladu sa njihovom mogućom namenom.\nProizvođači – Nakon toga, projektu se priključuju mini kompanije koje promovišu upotrebu materijala od prikupljenih sirovina. One takođe, koristeći ove sirovine, izrađuju i prodaju niz finalnih proizvoda, pre svega raznih vrsta građevinskih materijala. Budući da su proizvedeni od recikliranih materijala, njihov asortiman biće daleko konkurentniji na tržištu, pa će moći da ostvare značajan prihod koji će pokriti njihovu proizvodnju, ali i finansirati rad sakupljača i ostalih učesnika u projektu.\nNaučnici – Međutim, kako bi postigli kvalitet, u proizvodnju moraju biti uključeni i stručnjaci – tehnolozi i inženjeri drugih profila. Najbolji način da se to uradi jeste saradnja sa univerzitetom, koji će kroz svoje kompanije i tehnološke parkove omogućiti studentima i njihovim profesorima da učestvuju u kreiranju proizvodnje, razvoju tehnologije, izgradnji mašina… Na ovaj način fakulteti ostvaruju profit, a naučnici i studenti neophodnu praksu, koja će – naravno – biti i plaćena.\nGrađevinari – Cilj je da se sa ovim proizvodima izađe na tržište, pa je kvalitetom i prostupačnom cenom potrebno pridobiti građevinske kompanije. Neophodno je uvesti sistem označavanja i brendiranja kako proizvoda, tako i klijenata. Tako bi se posebno istaklo da se radi o proizvodima od recikliranih materijala, te da postoji svest i želja kompanije da učestvuje u ovom, pre svega ekološkom, ali i društveno-odgovornom projektu, koji podstiče bolji kvalitet života zajednice.\nLokalna zajednica – Kako bi se zatvorio krug, ideja projekta jeste da se proizvodi koriste za unapređenje lokalne zajednice, tako što će višak proizvoda otkupljivati gradska uprava i upotrebljavati ih za podizanje standarda građana. Tu se pre svega misli na gradnju domova za ugrožene grupe stanovništva, ali i učesnika projekta u svim fazama.\nŠta sve može da se proizvodi?\nProblem koji se javlja pri reciklaži plastičnog otpada jeste veliki utrošak energije i ispoljavanje različitih fizičko-hemijskih osobina pojedinih plastičnih materijala, što negativno utiče na proces prerade. Reciklaža „podobnih” vrsta plastičnih masa najčešće je pretvaranje u poluproizvod, koji se potom prodaje. Međutim, tako se ne ostvaruju velike zarade. Mnoge vrste plastičnih masa se i ne recikliraju iako bi to bilo moguće, jer nije isplativo. Najjednostavniji način da se sve ove vrste plastike ponovo vrate u proizvodnju jeste da se fizički ugrade u finalni proizvod. Pitanje je: šta sve može biti finalni proizvod?\nOdgovor treba tražiti u industriji građevinskih materijala. Ova rastuća privredna grana poslednjih godina je važna stavka BDP-a, kako u svetu, tako i kod nas. Pored toga što se puno gradi, tehnolozi tragaju za novim i alternativnim materijalima, i ovde treba tražiti svoju priliku. Bilo da se radi o nepromočivim oblogama, krovnim pokrivačima, oplatama, izolacionim masama, pločastim materijalima – plastika ima široku primenu.\nUvođenje novih tehnologija nikada nije jeftino, ali u ovom slučaju, moglo bi se reći, radi se o modernizaciji proizvodnih pogona. Firme koje proizvode OSB ili eko ploče, umesto drvnih otpadaka i drugih „punila” upotrebljavali bi plastični čips od prikupljene PET ambalaže. Na ovaj način bi se proizvodile daleko otpornije, vodonepropusne ploče, koje imaju široku primenu u građevinarstvu.\nTvrde i grube plastike, koje se više ne mogu oblikovati, poput bakelita ili aminoplasta, novi život imale bi na krovovima naših kuća – isitnjeni do prečnika od nekoliko milimetara, kao deo mase za pokrove i šindre.\nDva primera dobre prakse\nDečje igralište – Značajan segment podrške lokalnoj samoupravi može da bude izgradnja domova za ugrožene članove zajednice, ali i unapređenja kvaliteta života najmlađih. Dečja igrališta značajne su „mušterije” za proizvode od reciklirane plastike. Najbolji promer za to je izgradnja mini veštačke stene, na kojoj bi mališani mogli da se oprobaju u sportskom penjanju. Za podizanje bezbedne konstrukcije potrebne su tri ekoploče, a za izradu samo deset hvatova – blizu 500 plastičnih kesa. Naime, plastična masa od koje se proizvode kese već na 180 stepeni celzijusa postaje pogodna za slepljivanje i oblikovanje odgovarajućeg hvata, koji će, kada se ohladi i fiksira na ploču, godinama biti pouzdan i gotovo neuništiv.\nUrbane bašte – Proizvodi se mogu prilagoditi i potrebama izgradnje urbanih bašta, koje takođe mogu imati značajan ekonomski efekat, kako na pojedince – učesnike u projektu, tako i na širu zajednicu. Izolacioni materijali i leje – samo su neke od mogućih proizvoda od reciklirane plastike.\nInfo Građani će želeti da budu deo priče\nProjekat podrazumeva odgovorno upravljanje, kako proizvodnim procesima, tako i transportom, distribucijom, prodajom… Sve kompanije – učesnice projekta – istovremeno imaju i zadatak da promovišu ovaj koncept, jer će doprineti tome da ga građani prepoznaju kao korisan, human, ekološki projekat koji treba podržati. To će vremenom doprineti širenju ideje i želje građana da učestvuju u njemu. Primarno odvajanje otpada, ali i razvrstavanje vrsta plastike, postaće deo opšte kulture zajednice, jer će želeti da na neki način učestvuju u njemu.\nNaravno, ne treba zaboraviti ni momenat u kojem će prikupljanje i razdvajanje plastičnih masa po vrstama, moći da se plaća građanima, odnosno da učestvovanje u projektu bude kompenzovano u vidu smanjenja troškova odnošenja smeća.\nPhoto Vivianne Lemay/Unsplash\nObeležen Međunarodni dan bez plastičnih kesa\nOd Bačke Topole do juga Afrike


Lečenje postom predstavlja unutrašnju operaciju bez noža, pri čemu je priroda mnogo suptilnija od bilo kakvog hirurga - ona čuva ono što je zdravo, a odstranjuje ono što je bolesno\nLepi & Zdravi 10.04.2016. - 15:32h Autor: stil / atma.hr\nKada čovek posti, svakog dana pruža dugotrajnu poštedu i obnavljanje svakom organu u telu! Naročito je dobar za zdravlje organa za varenje, a dosta utiče i na kvalitet krvi, koja je osnova zdravlja ljudi.\nJoš krajem 19. veka stručnjaci su proučavali delovanje posta na ljudsko zdravlje. Tada je otkriveno da je to stanje kada je organizam prinuđen da funkcioniše koristeći sopstvene rezerve.\nPatrijarh Pavle o postu: Čuvajmo dušu od greha svakim danom, ne samo pred pričešće!\nIstraživanja su pokazala da je pokretač osećaja gladi sam centar gladi. Ukoliko ne jedete, organizam počinje da troši unutrašnje rezerve, prilikom čega se najmanje uzima iz nervnog tkiva, srca i ostalih organa - organizam koristi prvo obolela tkiva, tumore, ciste, izrasline i slično. To i jeste sve ono što ne pripada organizmu i što bi trebalo izbaciti.\nLečenje postom predstavlja unutrašnju operaciju bez noža, pri čemu je priroda mnogo suptilnija od bilo kakvog hirurga - ona čuva ono što je zdravo, a odstranjuje ono što je bolesno.\nPrilikom posta telesna težina opada, najveći gubitak težine zapaža se u prvom periodu posta, zatim se postepeno smanjuje, a što je organizam mlađi, gubitak težine je veći. Istraživanja su pokazala da se pacijenti koji pate od anemije, sa nedostatkom crvenih krvnih zrnaca ili povećanjem belih, obično dobro leče postom.\nNaročito je uočljiv efekat posta na pomlađivanje kože - oštre linije i bore postaju manje upadljive, koža postaje mlađa, dobija lepšu boju i sjaj, a poboljšava se i struktura tkiva.\nDok postite funkcije svih organa su smanjene, organizam se praktično odmara, a iz rezervi nadoknađuje utrošenu energiju. Stomak miruje, krvotok se pravilno raspoređuje, a mozak radi logički - priliv misli je normalan, a rezonovanje bistro. Strast se smiruje, nagoni ustupaju mesto razumu, tako da tada razum upravlja emocijama.


source.ba | Na granici uhapšena A.M. koju potražuje Općinski sud u Sarajevu\nNa granici uhapšena A.M. koju potražuje Općinski sud u Sarajevu\nSlužbenici Jedinice granične policije Brod lišili su slobode A.M. (1973.), državljanku Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske jer je graničnim provjerama utvrđeno da je potražuje Općinski sud u Sarajevu zbog kaznenog djela izbjegavanje izdržavanja.\nPoliciji dojavljeno da se u Općinskom sudu nalazi eksplozivna naprava\nDvije osobe jučer uhapšene na Međunarodnom aerodromu u Sarajevu\nOna je kontrolirana na ulasku u BiH na Međunarodnom graničnom prijelazu Brod i bit će predana nadležnom organu, izvijestila je u četvrtak Granična policija BiH.\nTagovi: Opcinski sudSarajevoHapsenjeGranicna policija


Zvaničnici Vatikana kritikovali kloniranje majmuna: Nije dobro sve što je moguće - Vijesti.me\nVAŽAN KORAK ZA NAUKU\nZvaničnici Vatikana kritikovali kloniranje majmuna: Nije dobro sve što je moguće\n"Pitam se da li to zaista vodi do rješenja. Prije mislim da je postignuti rezultat samoafirmacija", rekao je Banjasko\nVatikan je danas kritikovao kineske naučnike koji su klonirali dva majmuna, prenijela je italijanska agencija Ansa.\n"Nije dobro sve što je moguće", rekao je predsjednik Papske akademije za život Vinćenco Palja.\nMediji su ranije danas objavili da su naučnici prvi put uspjeli da stvore zdrave majmune tehnikom kloniranja kojom je nastala ovca Doli, čime je učinjen važan korak ka mogućnosti kloniranja ljudi.\n"Uvijek moramo da razmatramo uticaj naših intervencija na ekosistem i odmjerimo rizik pravljenja grešaka u upravljanju novim praktičnim znanjima koja bi u budućnosti mogla da nas dovedu do intervencija na ljudskom tijelu", rekao je Palja.\nPredsjednik italijanske Biskupske konferencije (CEI), Anđelo Banjasko rekao je da taj slučaj kloniranja "još jednom potvrđuje volju za posjedovanje moći ili maniju svemoći koja raste", prenijela je Ansa.\n"Pitam se da li to zaista vodi do rješenja. Prije mislim da je postignuti rezultat samoafirmacija", rekao je Banjasko.\nOd rođenja ovce Doli 1996. naučnici su klonirali više od 20 vrsta sisara, uključujući pse, mačke, svinje, krave i konje - ponije, istim metodom su stvorili i ljudske embrione, ali do sada nijesu uspjeli da na taj način naprave bebe u kategoriji primata, kojoj pripadaju majmuni i ljudi.\nNaučnik Muming Po iz Kineske akademije nauka u Šangaju rekao je da je "prepreka kloniranju primata sada prevaziđena".\nPo i njegove kolege su u jučerašnjem broju američkog časopisa Sel (Cell, što znači Ćelija) objavili da su su uspješno stvorili dvije bebe majmunice. One su stare sedam i osam nedelja, a zovu se Čung Čung (Zhong Zhong) i Hua Hua.\nOfreki 8 mjeseci i 3 nedjelje\nNe znam koji je slucaj sa majmunima ali ovca Doli je zivjela 7 god ...jer je njen orginal vez imao 3 god\nAko se nasi dosjete da mogu Mila klonirat, nece samo Crna Gora bit vjecna no i njen vladar.\nSRIJEDOM NA TV "VIJESTI"\nM:tech: Znate li ko je tenk među mobilnim telefonima?


Marković:Bivša vlast oštetila Pionirski grad 600.000 evra - Studio B\nMarković:Bivša vlast oštetila Pionirski grad 600.000 evra Tanjug\nObjavljeno: 02.06.2020. 09:36 Izmenjeno: 02.06.2020. 09:36\nSportsko rekreativni centar Pionirski grad je za vreme bivše vlasti samo u dva navrata oštećen za 600.000 evra pošto punih 15 godina nije prihodovao od izdavanja objekata, izjavio je član GO SNS Aleksandar Marković.\nKako je rekao, pored čuvene afere Veliki brat, SRC Pionirski grad je oštećen i drugim malverzacijama sa ugovorima o zakupu prostora, saopštio je GO SNS u Beogradu.\n„Pionirski grad je objekat koji je bio namenjen deci, a u kome su Dragan Ðilas i njegova firma Emoušn prodakšn svojevremeno izgradili objekat za potrebe snimanja rijaliti programa Veliki brat. S toga možemo slobodno reći da je upravo Dragan Ðilas začetnik rijaliti programa u Srbiji“, naglasio je Marković.\nBez poštovanja zakonskih procedura, bez potrebnih dozvola i dokumentacija sagrađena je kuća „Velikog brata“, a ovaj uzurpirani prostor je plaćen svega 130 evra po emisiji, rekao je Marković.\n„Dakle, 118 emisija puta 130 evra to vam je oko 15.000 evra na godišnjem nivou. Na ovom projektu, na grbači dece Dragan Ðilas je zaradio milione, a deci je ostavio ruševine, smeće čak i mrtve pacove“, zaključio je Marković.


Odloženo ročište o sudbini FAP-a – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 31 avgusta, 2016\nPRIBOJ-Na odluku da li će Fabrika automobila Priboj otići u stečaj ili će nastaviti da posluje kao državno preduzeće čekaće se još mesec i po.\nU Privrednom sudu u Užicu jutros je trebalo da se poverioci izjasne o Unapred pripremljenog plana reogranizacije FAP-a, međutim ročište je odloženo za 17. oktobar.\nRazlog je, kako nam kaže Ranko Vuković, direktor pribojskog preduzeća, što još nije dostavljen zaključak Vlade Srbije o konverziji potraživanja državnih firmi u državni kapital.\n– Više od 90 odsto malih poverilaca je prihvatilo UPPR, međutim predstavnici državnih firmi koj su se pojavili na ročištu nisu mogli da glasaju bez stava Vlade – objašnjava Vuković.\n– Znamo da će zaključak ići u našu korist i da će Vlada preporučiti državnim firmama da glasaju za UPPR, čime će država postati vlasnik 94 odsto kapitala, a FAP će nastaviti da posluje bez dugova. Potraživanja manjinskih poverilaca su manja od preostalih šest odsto imovine – objašnjava Vuković.\nU toku realizacija oko 30 projekata\nby Slobodan Simic · Published 3 juna, 2020\nNext story Radoica Milosavljević negira da krši ugovorne obaveze\nPrevious story Drugi način prvi put u Užicu


Kontakt - Radio Petnjica - Stranica 667\nU školi “Vukadin Vukadinović” u Petnjici obilježen svjedski dan borbe protiv side\nĐački parlament JU Srednje stručne škole Vukadin Vukadinović, u Petnjici obilježio je Svjetski dan borbe protiv HIV/AIDS-a, na način što su svim učenicima i nastavnicima podijelili crvene mašnice.\nFaiz Softić: Pismo Mehu Agoviću\nTi, koji niti mrava zgazi, niti kom sud vode natruni, a“ zgibe od boli nepreboli“, nisi zaboravljen!\nHoću da vjerujem da si u džennetskim baštama, i da si to zaslužio svojim poštenim životom kada si, i sam rofitnog zdravlja, nekada i gladan i žedan, u čizmama koje su propuštale mutnu bihorsku vodu, kroz najžešću slotu, raznosio lijekove, penzije i socijalne pomoći po zaturenom i izlomljenom Bihoru.\nPratili su te huligani, iskoristili nevidjelicu i nasrnuli; udarali palicama po glavi sve dok nijesi ispijehnuo.\nTvoje unakaženo beživotno tijelo gurnuli su u potok!\nJa te, iako sam te samo jednom sreo u životu, neću nikada zaboraviti.\nAli, dragi Meho, ne zaboravljaju te ni drugi:\nPrije dva dana, u Luksemburgu, 2 000 km daleko od tvog mezara, na blistavom stadionu Rasinga, jedno od udruženja čiji članovi mahom dolaze iz tvoga i našega kraja, organizovalo je – Prvi memorijalni fudbalski turnir „Meho Agović“. Prvi, ali s tendencijom da postane tradicionalan. Učestvovale su amaterske ekipe sastavljene od igrača porijeklom iz cijele nam bivše zajedničke domovine – Juge naše lijepe!\nI da znaš – vrijeme je bilo sunčano i toplo. Opuhivao je vjetrić poput onoga koji ti je, u tvojoj rodnoj Vrbici, hladio znojne obraze dok si žurio da što prije poneseš lijekove, pisma iz tuđine, penzije ili socijalnu pomoć. Igralo se tebi u čast, i u znak sjećanja na sve što si učinio. I dobro su igrali. I Nuno Skenderović, rodom iz Trpejzi i Senad Karić iz Kalesije… i još mnogi, čak i oni koji za tebe nikada prije nisu čuli – igrali su.\nNuno i Senad su odavno premašili pedesetu, ali su igrali kao da im je dvadeseta.\nI sve u znaku tebe, dragi Meho.\nPobjednik turnira je ekipa „Elan“ pod pokroviteljstvom udruženja – organizatora: “Luksemburg – Crna Gora“ na čelu sa Ismetom Muhovićem. To je onaj, dobri naš Meho, koji je prvi iz našega kraja došao u Luksemburg. I tu ostao.\nPoslije turnira smo igrali, pjevali, čak i onu: Gori lampa nasrid Vinkovaca, dođi diko biće poljubaca…\nEto, koliko da znaš, dragi Meho, da nisi umro; žive te tvoja djela i duša čistija od kapi majske rose, dok tvoji dželati odbrojavaju dane u spuškoj tamnici i kao da ne vjeruju – kako je malo prošlo a mnogo, premnogo ostalo…\nNagradna igra u marketu “Tref”\nOvih dana, u marketu TREF u Petnjici je u toku velika nagradna igra. Svaki kupac koji kupi neki od proizvoda iz kolekcije Arijel, Bonux, Fairy, Lenor, Pampers, Head & Shouders i račun bude preko 5.99 eura, stiče pravo na učešće u nagradnoj igri.\nBihorac Esad Popara čuva sevdalinke od zaborava\nEsad Popara, iz bihorskog sela Godijevo, oduševio je žiri svojom interpretaciom sevdalinke “Da zna zora”, u popularnom regionalnom TV šou “Nikad nije kasno”. Ovaj 54-ogodisnjak u čijem repertoaru se nalaze stare i dobre sevdalinke sa područja Sandžaka, Bosne, Kosova, Raške želi da sačuva od zaborava stare dobre pjesme da ih prenese na mlađe generacije. Za to će i imati priliku, jer je svojim glasom zaslužio da ponovo nastupi na velikoj sceni.\nOtvorena kancelarija Socijaldemokrata u Petnjici\nPredsjednik Socijaldemokrata Crne Gore Ivan Brajović je, na svečanosti povodom otvaranja kancelarija u Petnjici, saopštio da će Socijaldemokrate, i nakon izbora, sa pozicije vlasti sprovoditi svoj jasan i prepoznatljiv izborni program, oslonjen na principe državotvorne, građanske, multietničke i evroatlantske Crne Gore.\nU toj vlasti, kako je kazao, neće biti mjesta za one koji na žalost, nijesu imali političke kondicije da na takvom – časnom, izvornom socijaldemokratskom putu, nastave. Zato je dobro što će vrlo brzo u Crnoj Gori stvari početi da se rasčišćavaju, prvo na lokalnom, a potom i na državnom nivou.\nSocijaldemokrate su uvjerene, da nakon dobijanja poziva za NATO, sve napredne snage u Crnoj Gori treba da se okrenu agresivnom ekonomskom razvoju, koji će između ostalog, podrazumijevati državni intervencionizam, odnosno podršku, tamo gdje postoje uska grla za razvoj privrednih djelatnosti, kao i tamo gdje ne postoje tržišta, ili su nedovoljno razvijena da svojim mehanizmom obezbijede brži razvoj.\nBrajović je takođe naglasio da će Socijaldemokrate, i u narednom periodu, biti jedan od ključnih faktora razvoja Petnjice, podsjećajući da je Petnjici, zahvaljujući inicijativi naših poslanika u Skupštini Crne Gore, omogućen pristup sredstvima Egalizacionog fonda, zbog čega će u ovoj i narednoj godini, samo po tom osnovu Petnjica dobiti skoro milion eura, za koje je izrazio nadu da će biti upotrijebljena na kvalitetan i domaćinski način.\nSvečanom otvaranju kancelarija Socijaldemokrata u Petnjici su, pored Ivana Brajovića, prisustvovali i partijski funkcioneri Damir Šehović i Đorđe Suhih.\nFuto: Radnici i na minus jedan na gradilistu\nZgrada sa stanovima za socijalno ugrožene biće gotova do Nove godine, kažu radnici firme Bemax koji su i danas na temperaturi ispod nule ispunjavali svoje radne zadatke.\nInaugurisan reis Islamske zajednice Rifat Fejzić\nReis Islamske zajednice u Crnoj Gori Rifat ef. Fejzić inaugurisan je danas u taj čin.\nRifat ef.Fejzić reizabran je na mjesto reisa Islamske zajednice u Crnoj Gori 16. avgusta ove godine, kada je dobio jednoglasnu podršku 39 članova izbornog vijeća.\nFOTO: Putevi u Bihoru prohodni\nUskoro spremni socijalni stanovi u Petnjici (foto)\nOvih dana se privode kraju radovi na zgradi koja je namijenjena za socijalne potrebe Petnjičana.\nPetnjički čelnici u posjeti BIH\nPredsjednik Opštine Petnjica, Samir Agović i savjetnik predsjednika Opštine, Ismet Latić su na poziv Zavičajnog udruženja građana porijeklom iz Sandžaka (UGPS) boravili u trodnevnoj posjeti u BiH.\n1...666667668...689Stranica 667 of 689


Amel Ćurić 1. aprila poklanja publici live unplugged koncert: Zaboravimo na tren surovu stvarnost - zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno Amel Ćurić 1. aprila poklanja publici live unplugged koncert: Zaboravimo na tren...\n31/03/2020 - 22:39\nU kućnoj izolaciji, uskraćeni da rade ono što najviše vole, brojni izvođači i muzičari proteklih dana posegnuli su za online koncertima. Među njima je i popularni bosanskohercegovački pjevač Amel Ćurić koji će sutra, 1. aprila, ugodnom kućnom unplugged svirkom zabavljati ljubitelje dobre muzike.\nKako nam je kazao, njegova live svirka na platformama YouTube i Facebook će početi od 21:30 sati, a njegovu vjernu publiku očekuje mnogo dobrih izvedbi, kako njegovih pjesama, tako i covera.\n“Ima i nešto pozitivno u ovom sivilu. Mnogi od nas će primijetiti šta su propuštali zbog silnih obaveza, poslova i poslovnih putovanja. Nadam se da ćemo nešto i naučiti iz svega ovoga. Prije sedam dana odlučio sam napraviti jedan mini koncert, online, uz akustičnu gitaru. Bilo je dosta emocija, super komentara, druženja… Ljudi su željni lijepih stvari i barem na tren, bijega od ove surove stvarnosti. S obzirom na veliko interesovanje publike, odlučio sam ponovo pokloniti jedan online koncert za sve one koji žele zaboraviti sve ovo što nam se dešava. To je najmanje sto mogu učiniti. Vidimo se u srijedu u 21:30 sati na mom YouTube kanalu”, kazao je za Klix.ba Ćurić uz poruku svima da poštuju mjere izolacije i samoizolacije.\nZeničanima su sigurno još u sjećanju nezaboravni koncerti Amela Ćurića u okviru Zenica adventure, a bit će ovo prilika da se uz ritmove i stihove dragog gosta našeg grada ponovo prisjetimo atmosfere koja je vladala tokom jedinstvenog zimskog festivala u organizaciji RTV Zenica i Grada Zenica.\nPrethodni članakVozačima u BiH bi mogla biti produžena registracija ako im je istekla sredinom marta\nNaredni članakDanas na snazi žuto upozorenje, za vikend konačno sunce


“Krv je na mojim rukama…” – Srbija NAŠA Zemlja\n“Krv je na mojim rukama…”\nby srbijanasazemlja March 30, 2021, 4:00 pm 1.3k Views\n“Zašto se traži najstroža kazna kada nikome nisam učinio ništa nažao osim tog dana. Kriv sam, grize me savest. Krv je na mojim rukama…”\nRekao je danas, u završnom obraćanju pred sudom, ikonopisac Vladan Grahovac, koji je optužen za ubistvo starice Jelice Tatrovski koje se dogodilo prošle godine u njenom stanu u Nišu.\nGrahovac je u završnom obraćaju pred sudom rekao da se čudi jer tužilaštvo traži najstrožu kaznu, budući da “do ovog događaja nije imao nikakvo krivično delo”. On je rekao da je “bez reči” i zbog optužbi da je zločin počinio iz koristoljublja, rekavši da je u Beogradu živeo dve godine i zarađivao od slikanja i prostitucije.\n– Krv je na mojim rukama, neću moći sebi nikada da oprostim zbog toga. Od 5. godine života sam bio kao leptirić, uvek sam mirio druge, nisam se tukao, uvek sam se sklanjao. Nikad nisam osećao mržnju ni prema kome. Od silovanja u detinjstvu i očevog maltretiranje koje sam opisao, mrzeo sam samo jednu osobu. Jako rano sam stupio u homoseksualne odnose kako bih sebe kažnjavao za bol koju sam osetio. Mrzeo sam sebe i samo sam sebe želeo da uklonim sa ove planete – rekao je Grahovac u završnoj reči. On je rekao da ima HIV i da je prosečan vek obolelih 40 do 50 godina tako da je kazna koju traži tužilaštvo za njega smrtna kazna.\nDokazi: Nalazi krvi, otisci prstiju i DNK po Jeličinom telu\nZamenik VJT Andrija Ivić je u završnoj reči istakao da je na nesumnjiv način dokazano da je Grahovac na monstruozan način usmrtio staricu iz koristoljublja. On je rekao da to potvrđuju nalazi krvi, otisaka prstiju i DNK pa celom stanu i telu starice, kao i tragovi premetačine.\n– Optuženi je sve uradio smišljeno znajući da starica ima novca jer živi sama i penzioner je. Znao je bitno životne navike jer je tu živeo kao student. Poneo je nož i čekić, znao je kako da se se predstavi da bi ga pustila u stan. Naneo joj je više od 26 uboda, više od 10 do 15 minuta je trpela velike bolove i patnju pa bi sud morao da ceni i svirepost koji je pokazao ovim prilikom, rekao je Ivić. On je podvukao da su svi potezi Grahovca bili sračunati logični jer je znao gde su kamere u zgradi od kojih se krio, vraćao se više puta u stan da uklanja tragove, presvlačio je majice, otišao je u KC da mu saniraju povredu od noža i na kraju autobusom otišao u Beograd gde je prethodno iznajmio stan.\nIvić je predložio kaznu od 40 godina koja je po zakonu bila najveća u vreme izvršenja dela, istakavši da ne postoje nikakve olakšavajuće okolnosti.\nBranilac Grahovca po službenoj dužnosti, advokat Jelena Arsić, pak, smatra da tužilaštvo nije dokazalo ubistvo iz koristoljublja, da je nalaz veštaka psihijatara netačan jer nisu sagledni svi aspekti života i ličnosti optuženog kao i da je motiv ostao nerasvetljen.\n– Ako pođemo od pretpostavke da je delo učinjeno kao što stoji u optužnici nameće se pitanje zašto je optuženi starici naneo 50 ubodnih rana i sekotina kada bi cilj mogao da ostvari posle prvog uboda, budući da se radilo o staroj i nemoćnoj ženi. Na ovo pitanje, šta je motiv do danas nemamo odgovor – rekla je Arsićeva. Ona isključuje koristoljublje kao motiv, navodeći da je u stanu starice nađeno 10.000 evra u vitrini i 2.000 evra u špajzu, maltene na vidnom mestu.\n– Tragovi krvi su nađeni i na žicama za prostiranje veša na terasi. Da li je Grahovac i tu tražio novac ili je, kako je naveo, pokušao da se ubije? Krvavi tragovi na nameštaju možda ukazuju da je tražio peškire, koji su i nađeni u stanu. Za 760 evra koji su nađeni kod njega okrivljeni je rekao da su zarađeni prostitucijom i nije dokazano da pripadaju Jelici Tatarovski. Nijednim dokazom VJT ne potkrepljuje tvrdnje da se radi o koristoljublju – rekla je Arsićeva.\nOna je istakla je da je najmanje 13 uboda naneto nakon što se starica onesvestila i da to postavlja pitanje uračunljivosti. Nalaz veštaka, prema njenom mišljenju je nepotpun i ne daje odgovore na brojna pitanja.\n– Okrivljeni se lečio od psihoze i bolesti zavisnosti. Površno sagledavanje svih aspekata njegovog života i ličnosti dovelo je do neutemeljenog zaključka da je uračunljiv. Slovan je u 5. godini života, u 10. godini je pokušao da se ubije a posle još šest puta, priman je na lečenje zbog zavisnosti od psihoaktivnih supstanci i alkohola… Da je uračunljiv ne bi došlo do 50 uboda – kazala je Arsićeva.\nOna je dodala da Grahovac ceo život vapi za medicinskom pomoći, ali da mu mi kao društvo nismo pomogli iako je lečen u više eminentnih ustanova.\n– On je morao biti smešten u psihijatrijsku ustanovu mnogo ranije pre ovog događaja. Društvo nije pomoglo Vladanu Grahovcu, što stavlja odgovornost na sve nas a ne samo na njega. Zakazali smo kao društvo jer ga nismo vratili na pravi put. Nemogućnost pružanja pomoći ne bi trebalo da se pretvori u moć kažnjavanja najtežom sankcijom. Odbrana smatra da je odluka preuranjena, predlažem da se oslobodi za kvalifikaciju da je delo počinjeno iz koristoljublja i da ga sud proglasi neuračunljivim ili bitno smanjene uračunljivosti – rekla je ona.\nPresuda će biti izrečena 2. aprila.\n“Čuo sam glasove: ‘baboubico’, ‘idiote’, to je bio jedini način da ih se rešim”\nNa samom početku današnjeg ročišta, sud je odbio ponovni zahtev za psihijatrijskim veštačenjem Grahovca koji je posle ročišta u februaru pokušao da se baci preko gelendera na trećem spratu suda ali su ga zadržali stražari.\n– Iznošenje izveštaja o autopsiji prof.dr Radovana Karadžića na prošlom ročištu je toliko loše uticalo na mene, udarila mi je krv u glavu, počeo sam da čujem glasove koji su mi govorili “idiote”, “baboubico”, “svinjo”. Toliko me grizla savest da je to bio jedini način da se rešim tih glasova – rekao je Grahovac.\nNjegov branilac Jelena Arsić zatražila je da se uputi na psihijatrijsko veštačenje, budući da se u izveštaju lekara specijalne zatvorske bolnice i koju je bio upućen nakon ovog događaja, nema ni reči ni o razlogu upućivanja niti objašnjenja zbog čega je to učinio. Ona je navela da je samo navedeno da ima povrede od samopovređivanja na ruci pre ovog događaja pa je neophodno da se izvrši ponovno sagledavanje njegove ličnosti, ali je sudsko veće kojim predsedava sudija Mirko Drašković, odbilo ovaj zahtev.\nNa pitanje zašto je lekarima specijalne psihijatrijske bolnice u Beogradu rekao da nije imao nameru da se ubije, već samo da “privuče medijsku pažnju zbog ishoda sudskog postupka”, kako se navodi u izveštaju lekara, Grahovac je rekao da su ga zatvorski komandiri te bolnice u Beogradu primorali da to kaže.\n– Plašim se da kažem, bio sam priteran u ćoše da dam takvu izjavu jer su mi pretili komandiri zatvorske bolnice u Beogradu. Pretili su mi da će me vezivati, da ću biti da ludacima i da će me tući ludaci koji neće moći za to da odgovaraju. Strah me je da će se to desiti ako budem završio tamo, rekao je on. Grahovac međutim nije mogao da navede imena tih komandira koji mu navodno prete. Na pitanje sudije Draškovića kako to da do sada tokom postupka nijednom nije prijavio da čuje “glasove”, Grahovac je rekao da dobija pojačanu terapiju a da je prošli put akumulirani stres bio preveliki.\nSudsko veće je nakon većanja odbilo predlog za novim veštačenjem, pa su date završne reči.


Nevesta princa Harija, uprkos još uvek sumnji u budućnost venčanja nekih nesrećnika, priprema se prolaziti kroz jednu od glavnih crkvenih propisa - obred krštenja, čija ceremonija će se održati u martu ove godine. Usvojiti anglikanizam Megan Markle, podignut u protestantskoj tradiciji, posjetio jevrejsku suprugu, odlučio je u gestu poštovanja Njenog Veličanstva kraljice. Setimo se da Elizabeta II nije samo na čelu države, već i anglikanska crkva. I, prema izjavama vodećih engleskih publikacija, buduća vojvotkinja ne mora promijeniti religiju pre braka.\nSvečanost koja će se održati u Palati Kensington održaće nadbiskup Kenterberija. Meganovi roditelji će letjeti u London bliži događaju. Kao što znate, majka Mark, koja je već upoznata sa budućim zetom, letiće iz Los Anđelesa, ali za oca Tomasa koji boravi u Meksiku, prvi će biti sastanak sa Harijem i cijelom kraljevskom porodicom.\nVeć u bliskoj budućnosti, Megan će postati član kraljevske porodice, a prodavnice će postati njen uobičajeni posao. I dok se nevjernica Hari pažljivo priprema za pridruživanje monarhijskom društvu, Dan Commonwealtha će biti odlična proba za ovo. Godišnji odmor zajedničkog naroda tradicionalno se proslavlja u Velikoj Britaniji u ponedjeljak u martu.\nPrvo zvanično izdanje Megan Markle, zajedno sa kraljicom Elizabetom II, pratit će božanska služba u opatiji Westminster, gdje su svi članovi kraljevske porodice prisutni godišnje. Sva pažnja medija i javnosti, pre svega, biće usmerena, naravno, na Megan, ali obožavatelji čekaju i pojavu princa Williama i njegove supruge Kate Middleton, vojvotkinje iz Kembridža.\nVeć je poznato da će na festivalu biti predstavljen britanski muzičar i pevač, jedan od članova najpopularnije benda One Direction.


Ono što je Čerčil rekao za Balkan važi i danas - 28.10.2015, Sputnik Srbija\nBilo bi opasno zatvoriti granicu, počev od Slovenije ili Hrvatske, jer bi time Srbija, Makedonija i Grčka bile dovedene u potpuno nekontrolisanu situaciju. 28.10.2015, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, srbija, balkan, vinston čerčil, evropska unija (eu)\n11:21 28.10.2015 (Osveženo: 16:29 22.04.2016)\nTo ocenjuje bečki dnevnik „Standard“ i upozorava da su se odnosi u regionu pogoršali zbog izbegličke krize.\nList piše da bi najmanje zlo bilo jačanje desnih političkih snaga i da su „opasnosti mnogo veće“, jer bi „preopterećenje u migrantskoj krizi moglo dovesti do političke zloupotrebe, nasilja i rastuće nesigurnosti“.\n„Standard“ navodi da „Makedonija i Srbija ne samo da su siromašnije, već su i nestabilnije od Grčke“ i tvrdi da „tamošnje bezbednosne strukture nisu dorasle velikim krizama“.\n„Makedonskom administracijom upravljaju duboki partijski interesi, i ona može u svako doba biti upotrebljena za manipulacije“, piše list.\nČerčil je Balkan okarakterisao kao „meki stomak Evrope“, odnosno mesto na kom je Stari kontinent najranjiviji, a to je tačno i danas, navodi bečki list.\n„Standard“ ukazuje da je sredinom septembra moglo da se vidi na mađarskoj granici šta se dešava kada jedna zemlja zatvori granice, podsećajući da je grupa mladih, spremna na nasilje, počela da nasrće na policiju i pokušavala da na silu pređe preko granice.\n„Ako se granice zatvaraju, onda to može da bude samo od juga ka severu, u koordinaciji između Grčke i suseda — Bugarske, Makedonije i Albanije, koja bi mogla biti deo sledeće rute. Pošto se radi o Šengenskim granicama, EU bi mogla da pomogne, kao na granici prema Turskoj“, ističe „Standard“.\nPrema oceni austrijskog lista, sada je važno da se pogled ne skreće u stranu, već da se ozbiljno shvati preopterećenost i da se strateški pametno i odgovorno reaguje kako se ne bi ugrozila stabilnost u Srednjoj i Jugoistočnoj Evropi.


Vlada da naloži Tanjugu dostavljanje podataka o dugovima - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Vlada da naloži Tanjugu dostavljanje podataka o dugovima\nPoverenik za informacije od javnog značaja ne može da izrekne novčanu kaznu novinskoj agenciji jer kriju svoje prihode\nVlada da naloži Tanjugu dostavljanje podataka o dugovima\nPoverenik za informacije od javnog značaja zatražio je od Vlade Srbije da prinudi novinsku agenciju Tanjug da dostavi javnosti podatke o svojim dugovanjima prema državi na ime neplaćenih poreza i dažbina.\n2Piše: A. Popović 30. maja 2019. 13.32 Izmenjeno: 31. maja 2019. 04.01\nPoverenik je ovakvo rešenje doneo 21. maja, u završetku postupka koji je pokrenut nakon što se novinska agencija oglušila o zahtev za pristup informacijama od javnog značaja koji je novinar Danasa uputio agenciji, a kasnije i o rešenja kojima Poverenik nalaže Tanjugu da te informacije bez odlaganja dostavi.\nKao što je Danas pisao o ovom slučaju još u junu 2018. godine, novinska agencija „Tanjug“, koja ne samo da posluje iako postoji odluka Vlade Srbije o njenom gašenju iz 2015. godine, već i zarađuje milione od raznih državnih organa, krije podatak o tome koliko novca duguje upravo državi na ime različitih neizmirenih poreskih obaveza.\nZbog toga što agencija Tanjug, koja i dalje posluje kao javno preduzeće, nije u zakonskom roku odgovorila na zahtev Danasa da dostavi podatke o svojim dugovanjima prema državi, uputili smo žalbu Povereniku za informacije od javnog značaja.\nDanas je od Tanjuga zatražio informacije o njihovim dugovanjima po osnovu neplaćenih poreza prema nadležnim državnim organima na gradskom i republičkom nivou, ali i podatke o tome kojom imovinom, na koji način i po kom osnovu raspolažu. Iz novinske agencije nikakav odgovor nismo uspeli da dobijemo nakon više upućenih poziva i mejlova, te smo od Poverenika zatražili da pokrene postupak prinudnog izvršenja, odnosno da, u skladu sa svojim nadležnostima, novčano kazni Tanjug ukoliko tražene informacije ne dostavi.\nIako Poverenik, kao nezavisna institucija, ima zakonsku mogućnost da izrekne kaznu svakom državnom organu ili preduzeću koje se ogluši o njegova rešenja i sakriva podatke od javnosti, poslednjim izmenama Zakona o opštem upravnom postupku mera ove pravne sankcije je praktično obesmišljena.\nNaime, Poverenik može da izrekne novčanu kaznu, ali njena visina određuje se srazmerno visini prihoda koje je pravno lice, u ovom slučaju Tanjug, ostvario u prethodnoj godini i prijavio nadležnim organima. A zato što Tanjug svoje prihode nije prijavio, odnosno kako je Poverenik dobio odgovor od Uprave za trezor i Ministarstva finansija – „takvi podaci ne postoje“, Poverenik nije u mogućnosti da donese rešenje o izricanju novčane kazne.\nPored toga, u odgovoru koji nam je Poverenik dostavio o ovom postupku, navodi se i da, čak i kada bi raspolagali potrebnim podacima za donošenje rešenja o kažnjavanju, izvršenje tih rešenja bila stvar dobre volje, jer su se svi koji po mogli da sprovedu ovu kaznu izjasnili da „nisu nadležni“ za to.\nOvakvim zakonskim rešenjima je aktuelna vlast, odnosno Narodna skupština i Vlada Srbije, od koje Poverenik sada traži da naloži Tanjugu dostavljanje podataka, praktično obesmislila i blokirala rad ove nezavisne institucije, o čemu se mediji u više navrata pisali, ali nikakvih pomaka u pravcu pozitivnih izmena nije bilo.\nSvoje podatke krili, za druge se raspitivali\nParalelno sa pokušajima Danasa da dobije informacije o poslovanju Tanjuga, ova novinska agencija uputila je zahtev za pristup informacijama od javnog značaja kancelariji Poverenika tražeći podatke o tome da li je ta institucija vršila uplate privatnim novinskim agencijama Beta i FoNet. Ovakvih uplata od strane Poverenika nije bilo, što je odmah i odgovoreno Tanjugu i javnosti.\nPoverenik za informacije od javnog značaja, Tanjug, Vlada SrbijeBeograd\n30. maja 2019. u 16.24\nKakve sankcije? Tanjug je prestao da postoji pre neku godinu, kad i ostali drzavni i paradrzavni mediji. Usvojeno u skupstini, usvojili Maja, Klempo, Marijan, Canak, Ceda…\nHehe, posle im se AVAV naHebao majke sto su mu ugasili firmu gde su mu se sreli majka i otac…\nOtada je Tanjug cudo nevidjeno: ne postoji a ima ga!\n30. maja 2019. u 22.47


Novosti.RS | Tag | Tema | mitropolit Amfilohije\nTag mitropolit Amfilohije\nAMFILOHIJE NIJE NAPISAO TESTAMENT: Šta je istina o navodnom zaveštanju pokojnog mitropolita crnogorsko-primorskog\n17. 12. 2020. u 09:00\nPOMEŠALA su se osećanja tuge i radosti kod pravoslavnih Crnogoraca.\nMOJSIJE NAŠEG VREMENA: Sećanje novinara Raja Vojinovića na mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija\nMITROPOLIT Amfilohije je prorok Mojsije našeg vremena, kosovaski vitez koji se nije bojao nikoga do Boga. Narod ga je kao takvog prepoznao i ispratio kako nikoga nije pre njega u Crnoj Gori, kaže za "Novosti" u svojim sećanjima na blaženopočivšeg vladiku novinar časopisa Mitropolije "Sveviđe" Rajo Vojinović, koji decenijama prati život naše Crkve podno Lovćena.\n23. 11. 2020. u 09:28


„Osećaj snažne podrške“: Tači se susreo s Trampom i Pompeom - Sputnjik Srbija\n13:03 27.09.2018 (osveženo 13:04 27.09.2018) Preuzmite kraći link\nPredsednik Kosova Hašim Tači susreo se na marginama zasedanja Generalne skupštine UN u Njujorku s predsednikom SAD Donaldom Trampom i državnim sekretarom Majkom Pompeom, javlja kosovska televizija RTK.\nKako prenosi RTK, on je izjavio da mu je Tramp rekao da je „Kosovo izvanredno mesto, s divnim narodom i da saoseća problematiku Kosova“.\nTači je dodao da je tokom šusreta s Pompeom i ambasadorkom SAD u UN Niki Hejli imao "osećaj snažne podrške" Kosovu, ukljčujući i podršku za učlanjenje u NATO, kao i za osnivanje kosovske vojske.\nOn je takode potvrdio da SAD podržavaju dijalog Beograda i Prištine, kao i postizanje mogućeg istorijskog sporazuma.


zahtev - Sputnjik Srbija\n11:50 12 Maj 2021\nProtesti u Jermeniji nastavljeni: Opozicija zahteva da se ne potpiše ukaz premijera /video/\nProtesti u Jermeniji su nastavljeni i danas, a opozicija se obratila predsedniku sa zahtevom da primi delegaciju njenih predstavnika, saopštio je predsatvnik opozicione partije „Dašnakcutjun“.\n„Ono što je posejala mora i da plati“: Deo opozicije u hrvatskom Saboru izneo zahtev Srbiji\nDeo hrvatske opozicije u Saboru prilikom rasprave o izveštaju o sprovođenju plana protivminskog delovanja za 2019. godinu, zatražio je da se tim povodom Srbiji naplati ratna šteta, dok su taj predlog vladajući poslanici nazvali politikanstvom.\nGeneralno tužilaštvo Rusije uputilo je dodatni zahtev za pravnu pomoć nadležnim organima pravosuđa Nemačke u vezi sa situacijom sa ruskim blogerom i opozicionarom Aleksejem Navaljnim, izjavio je portparol Tužilaštva Andrej Ivanov.\nSDA Sandžaka traži dozvolu za kretanje Ugljanina tokom vanrednog stanja\nStranka demokratske akcije Sandžaka traži od vlade da „neodložno“ izda dozvolu za kretanje predsedniku te stranke Sulejmanu Ugljaninu za vreme trajanja vanrednog stanja, uz tvrdnje da ograničenje koje ima zbog njegovih godina ne može biti razlog zbog koga bi mu se uskratilo pravo na kretanje i političko delovanje.\nAlbanci sa juga Srbije ističu opasan zahtev za kraj dijaloga u Briselu\nPredstavnici svih stranaka koje deluju među Albancima u Bujanovcu, Preševu i Medveđi i predstavnici nevladinog sektora dogovorili su da Skupština svih albanskih odbornika iz ove tri opštine zaseda 14. jula i da usvoji izjavu koja se odnosi na političke događaje u regionu, rekao je za Fonet predsednik Demokratske partije Albanaca Ragmi Mustafa.\nUkrajinski sud odbija zahteve Višinskog: Odbrana traži smenu sudija\nApelacioni sud Hersonske oblasti odbio je zahtev odbrane šefa „RIA Novosti Ukrajina“ Kirila Višinskog da se promeni sudsko veće koje vodi njegov slučaj, prenose ruski mediji.\nZahtev za ratnu odštetu ne doprinosi dugoročnom miru i pomirenju, već rastu šovinizma i osvetničkih strasti kod strane koja ratnu odštetu plaća. Hrvatska, pritom, nema ni pravnog osnova po kojem bi od Srbije tražila tako nešto.


Milutina Milankovića br.3\n0 - 24h\n011 40 40 100\nOpšta Bolnica MediGroup\nOpšta, interna i fizikalna\nHirurgija i ortopedija\nGinekologija i urologija\nSveobuhvatni zdravstveni pregledi\nGostujući Ino doktori\nPorodilište, Hirurgija, Poliklinika sa dnevnom bolnicom\nVirtuelni obilazak porodilišta\nPosebni Medigroup programi\nAkcijska ponuda i popusti\nStručni tekstovi, pitanja i odgovori\nPripreme za pregled / intervenciju\nStručni skupovi i predavanja\nMagnetna rezonanca 1,5T\nMagnetna rezonanca 3T\nCT aparat 128 GE MSCT\nRentgenski snimak prstiju.\nKliknite na lokaciju za pregled cene i izbor stručnjaka\nUltrazvučna dijagnostika MSCT dijagnostika MRI dijagnostika Rentgen dijagnostika\nIZABERITE USLUGU Balon dilatacija jednjaka Rentgen glave Mamografija Onkološki komplet od 11 rentgen snimaka Rentgen IVU - Intravenska urografija Anterogradna pijelografija Rentgen akta gutanja Rentgen pregled jednjaka, želuca i dvanaestopalačnog creva Rentgensko snimanje pasaže jednjaka i želudca Rentgensko snimanje pasaže tankog creva Histerosalpingografija - HSG Irigografija Irigografija - prof. dr Šaranović Rentgenski kontrastni pregled akta gutanja - prof.dr Šaranović Rentgen snimanje pasaže tankog creva - prof.dr Šaranović Rentgenska proktografija - prof. dr Šaranović Rentgenska ileocekografija - prof.dr Šaranović Rentgenski pregled anastomoza - prof.dr Šaranović Pouchografija - Profesor dr Šaranović Rentgenska fistulografija ili drenografija -prof.dr Šaranović Rentgenska enterokliza - prof.dr Šaranović Rentgenski kontrastni pregled jednjaka, želuca i duodenuma - prof.dr Šaranović Perkutana bilijarna drenaža - PTBD Opis rentgenskog snimka - prof. dr Šaranović Rentgenski kontrastni pregled jednjaka - prof.dr Šaranović Ugradnja stenta - prof. dr Šaranović Preoperativna ili palijativna embolizacija bubrega Preoperativna ili terapijska embolizacija pluća Preoperativna ili terapijska embolizacija jetre Preoperativna ili terapijska embolizacija koštanih ili tkivnih tumora Angiografija dijagnostička PTA grana aorte i arterija ekstremiteta PTA bubrežnih arterija ili drugih visceralnih arterija abdomena Flebografija ekstremiteta Venografija - implantacija vena Cava filtra Skleroembolizacija varikocele Rentgenska intravenska pijelografija - IVP Rendgenska defekografija Rentgen obe šake Rentgen cervikalnog dela vrata Rentgen ručnog zgloba Rentgen sinusa Rentgen šake Rentgen nosne kosti Rentgen prstiju Rentgen lakta Rentgen oba ručna zgloba Rentgen ramena Rentgen Sella Turcike Rentgen temporomandibularnog zgloba Rentgen ramena sa profilom Rentgen atlantookcipitalnog zgloba Rentgen pluća i srca Rentgen pluća sa profilom Rentgen torakalnog dela kičme Rentgen hemitoraksa Rentgen sakrokokcigealne regije Rentgen lumbalnog dela kičme i sakruma Rentgen kičme Rentgen sakroilijačnih zglobova Rentgen nadlaktice Rentgen podlatkice Rentgen obe podlaktice Rentgen urotrakta - nativni snimak Rentgen abdomena Rentgen kuka Rentgen karlice Rentgen trtične kosti Rentgen kolena Rentgen oba kolena u oba pravca Rentgen natkolenice Rentgenski aksijalni snimak kolena Rentgen obe potkolenice Rentgen potkolenice Rentgen skočnog zgloba Rentgen petne kosti Rentgen stopala Rentgen oba stopala u dva pravca Rentgen piramida Rentgen mastoida Rentgen snimak po Touwn-u Rentgen pete u oba pravca Opis rentgenskog snimka Opis mamografskog snimka Rentgenski snimak, štampa\nIZBOR LOKACIJE CARADUSANA B BRDO DORCOL KALENIC P KOMUNE BOLNICA BULEVAR JEDRO RISTIC RISTIC B BRDO\n@ Tu smo da Vas obavestimo\nO doktoru i svim uslugama koje pruža\nSveobuhvatni zdravstveni pregledi Posebni Medigroup programi Porodilište Za firme Akcijska ponuda i popusti Plaćanja i Pogodnosti\n© Copyright: MediGroup 2018 All rights reserved.\nOpšta bolnica “MEDIGROUP” će sprovođenjem Politike kvaliteta i Misije, Vizije i Vrednosti obezbediti prisutnost, konkurentnost i prepoznatljivost zdravstvenih usluga na domaćem i stranom tržištu, kao i ostvarenja potpune usklađenosti sa zahtevima pacijenata, važećom zakonskom regulativom, zainteresovanim stranama kroz doslednu primenu i kontinuirano unapređenje primene akreditacionih i sertifikacionih standarda, Agencije za akreditaciju zdravstvenih ustanova Srbije i efektivnosti sistema upravljanja kvalitetom usaglašenog sa zahtevima standarda ISO 9001:2015.\nHvala Vam što ste sa nama. Unapredili smo našu komunikaciju i znatno olakšali način na koji možete da zakažete željeni pregled. Pratite naše sajtove u narednom periodu i bićete u prilici da na mnogo kvalitetniji način budete usluženi\nMolimo Vas da popunite tražena polja\nRadno vreme Call centra je svakog radnog dana od 00-24.\nU narednih 1 sat će Vas kontaktirati naš medicinski savetnik i odgovoriti na sva Vaša pitanja.\nU slučaju da je Vaš zahtev poslat do 20h bićete kontaktirani u toku dana najkasnije do 21h.\nUkoliko je zahtev poslat nakon 21h poziv će Vam biti uzvraćen sledećeg radnog dana od 9h.\nSvi operateri u našem call centru su doktori jer želimo da Vam pružimo što kvalitetniju informaciju i zakažemo pregled na najadekvatniji način za Vas.\nUkoliko su svi operateri zauzeti imajte na umu da smo u potpunosti svesni koliko je Vaše vreme dragoceno za Vas i javićemo se istog momenta kada završimo sa prethodnim pozivom.\nUkoliko želite da kao kompanija omogućite zdravstvenu uslugu svojim zaposlenima, popunite formular za firme.\nVaši navedeni lični podaci koristiće se isključivo u cilju zakazivanja zdravstvenih usluga. Popunjavanjem istih, saglasni ste sa njihovom obradom u svrhu zakazivanja zdravstvenih usluga, a u skladu sa Zakonom o obradi podataka o ličnosti.\nOva saglasnost važi do njenog izričitog i pisanog opoziva.\nHvala Vam što koristite naše usluge.


POZIV ZA UČEŠĆE U VEČERNJOJ ŠKOLI INSTITUTA ZA SAVREMENU UMJETNOST – Bijenale mladih\nDetaljnije o “Večernjoj školi” možete naći na: http://ica-me.org/me/2020/12/28/vecernja-skola/ i na facebook stranici Instituta za savremenu umjetnost. Kako biste se prijavili za učešće u Večernjoj školi, pošaljite prijavu do 17. januara na institut@ica-me.org koja sadrži vašu kratku biografiju. Kako bi uspostavili željeni kontinuitet, od polaznika se očekuje učešće u celokupnom programu ili u većem delu programa “Večernje škole,” u skladu sa mogućnostima.


Generalni sekretar NATO-a u Sarajevu | BN\nGeneralni sekretar NATO-a u Sarajevu\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg posjetiće danas Sarajevo gdje će se sastati sa zvaničnicima BiH.\nBosna i Hercegovina 02.02.2017 | 07:54\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić i članovi Predsjedništva Bakir Izetbegović i Dragan Čović sastaće se Stoltenbergom u 10.30 časova u zgradi Predsjedništva. Konferencija za novinare zakazana je u 11.15 časova.\nNakon posjete Predsjedništvu BiH, Stoltenberg će u zgradi Parlamentarne skupštine BiH u 12.00 časova imati susrete sa članovima kolegijuma Predstavničkog doma i Doma naroda, parlamentarnih komisija, te delegacijom Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini NATO-a.\nPredsjedavajući Savjeta ministara BiH Denis Zvizdić razgovaraće Stoltenbergom u zgradi zajedničkih institucija BiH, sa početkom u 12.40 časova.\nSa Stoltenbergom će razgovarati i delegacija Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH, koju će predvoditi ministar odbrane Marina Pendeš. Doček Stoltenberga planiran je za 14.15 časova ispred zgrade Doma Oružanih snaga BiH.\nProtoklom je planirano obraćanje Pendeševe i Stoltenberga, a potom će se generalni sekretar NATO-a susresti sa pripadnicima Oružanih snaga BiH koji su učestvovali u misijama NATO-a.


Sajam automobila u Ženevi otvoren za publiku | Trebinje Live\nSajam automobila u Ženevi otvoren za publiku\nNakon prva dva dana, koja su bila rezervisana za predstavnike medija i održavanje pres konferencija, 84. međunarodni salon automobila u Ženevi otvoren je za posjetioce.\nLjubitelji automobila moći će od 6. do 16. marta da razgledaju najnovije modele i koncepte iz automobilske industrije.\nPojavljivanje na ženevskom salonu je značajno za svaku kompaniju koje nešto znači u svijetu automobila. I ove godine publika će moći da uživa u velikom broju svjetskih i evropskih premijera.\nAuto-salon u Ženevi 2014. protiče u znaku prestižnih modela poznatih svjetskih proizvođača. Među njima su i Mercedes S klase Coupe, BMW Serije 2 ActiveTourer, novi Audi TT, Lamborghini Hyracan, Ferrari California T, McLaren 650S i mnogi drugi.\nPored ovih luksuznih automobila, premijere su imali i novi modeli koji će biti među najprodavanijim u godinama koje dolaze, kao što je restilizovani Ford Focus, trio malih gradskih automobila - Peugeot 108, Citroen C1 i nova Toyota Aygo, ali i potpuno novi Renault Twingo.\nPredstavljena su i nova vozila iz SUV segmenta, poput modela Jeep Renegade ili Ford Edge.\nPoseban segment u Ženevi čine pretprodukcijski automobili koji najavljuju nove serijske modele, kao što je Mazda Hazumi, prethodnik nove Mazde2, Škoda VisionC, Alfa Romeo 4C Spider, Maserati Alfieri ili Volvo Estate Concept.\nPored najnovijih modela koji će se pojaviti na tržištu tokom 2014. godine, izlagači predstavljaju i nove tehnologije i sisteme koji će biti primjenjeni na budućim vozilim.\nI ove godine veliki broj proizvođača izložio je automobile sa "zelenim tehnologijama", poput hibridnih vozila i drugih ekološki prihvatljivih koncepata, zatim modele sa elektromotorima ili motorima sa vodoničnim gorivnim ćelijama.\nKao podrška ovoj vrsti automobila, među pratećim manifestacijama je i takozvani "Zeleni paviljon", u kome će biti izloženo 65 aktuelnih modela svetskih proizvođača čija je emisija ugljen-dioksida manja od 95 g/km.\nKapije ženevskog sajma automobila otvorene su do nedjelje 16. marta.


OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE SU VELIKA PREVARA?! Zašto je Jutjub skinuo novi dokumantarac Majkla Mura “Planet of the Humans” AKO NE ZBOG CENZURE! – Urbancube\nNovi dokumentarni film kontroverznog američkog reditelja Majkla Mura Planet of the Humans, uklonjen je u utorak s Jutjuba.\nin Film, Urbanbites\nIako su mnogi klimatski aktivisti i naučnici žestoko kritikovali film koji predstavlja obnovljive izvore energije kao veliku prevaru, to nije razlog zašto je film uklonjen s Jutjuba – bar službeno. Naime, u filmu se navodno prikazuje i snimak za koji vlasnik Toni Smit tvrdi da se nalazi u filmu bez njegove dozvole. Konkretno, Smit se ne slaže s kontekstom u kojem je njegov videomaterijal iskorišćen.\nSmit je poslao prijavu Jutjubu 23. maja, kad je otkrio da je u filmu iskorišćeno nekoliko sekundi materijala iz njegovog dokumentarca Rare Earthenware u kojem se prikazuje putovanje retkih minerala iz Mongolije do fabrika elektronike i zelene tehnologije, u kojima se koriste kao sirovi materijal.\nFilmadžija koji je prijavio film zbog autorskih prava: Ne podržavam dokumentarac\nSmit, koji se i sam bavi energetskim i ekološkim temama u svom radu, rekao je za Guardian da nije hteo da se njegov rad vezuje uz nešto s čim se ne slaže: “Otišao sam direktno Jutjubu umesto da se obratim kreatorima filma jer nisam bio zainteresovan za pregovaranje. Ne podržavam dokumentarac, ne slažem se s njegovom porukom i ne sviđa mi se korišćenje činjenica na način koji zavarava u njihovom narativu.”\nAli Mur i drugi iz filma Planet of the Humans tvrde da film nije prekršio pravila o poštenom korišćenju tuđeg materijala, već da je reč o političkoj cenzuri.\nZanimljivo je da Mur nije reditelj ovog filma, kao što je bio u njegovim poznatim društveno angažovanim filmovima kao đšto su Bowling for Columbine, Fahrenheit 9/11, Sicko i Capitalism: A Love Story.\nReditelj filma: Ovo je eklatantan čin cenzure\nU ovom filmu, kojim je izazvao negativne reakcije iz istih krugova u kojima je dosad bio popularan, Mur je samo izvršni producent. Reditelj, scenarista i producent filma je Džef Gibs.\nGibs se u svojoj izjavi obrušio na Jutjub zbog uklanjanja filma, koji je objavljen na ovoj platformi kako bi ga ljudi mogli besplatno da pogledaju: “Ovaj pokušaj da se naš film ukloni i spreči javnost da ga vidi eklatantan je čin cenzure od strane političkih kritičara Planete ljudi.\nTo je zlouporaba zakona o autorskim pravima kako bi se ugasio film koji je pokrenuo ozbiljnu raspravu o tome kako su se delovi ekološkog pokreta udružili s Vol Stritom i takozvanim ‘zelenim kapitalistima’.”\n“Nema apsolutno nikakvog kršenja autorskih prava u mom filmu. Ovo je samo još jedan pokušaj protivnika filma da potkopaju pravo na slobodu govora”, dodao je Gibs u oštroj reakciji.\nMura sad kritikuju zeleni, a podržavaju protivnici istine o klimatskim promenama?!\nPlanet of the Humans se, međutim, i dalje može da vidi na platformi Vimeo, kao i na stranici samog filma, a već ga je videlo više od 8 miliona ljudi. Film se opisuje kao “direktni napad na svete krave ekološkog pokreta”.\nS druge strane, zeleni aktivisti i autori poput Bila Mek Kibena i Džordža Monbiota upozorili su na ozbiljne činjenične greške, zastarele podatke i mitove o zelenoj tehnologiji koje promoviše industrija fosilnih goriva – nafte, gasa i uglja.\nMnogi su zgroženi nonovastalom situacijom u kojoj desničarske organizacije i klimatski “skeptici”, odnosno protivnici istine o globalnom zagrijevanju, sada podržavaju Mura zbog njegovog novog filma.