Street workout u Paraćinu – SRBIJA NEWS\nFilip Šantrić osniva svoj klub\nUkoliko vam nije problem žulj na šakama ili modrice na koži, ako volite da imate lepo telo a ne želite da odlazite u teretanu, onda bi trebalo da razmislite o uličnom vežbanju. Filip Šantrić je jedan od Paraćinaca koji vežba na otvorenom, a planira da narednih meseci oformi street workout klub i na taj način popularizuje ovaj vid vežbanja u gradu.\nNOVA DEMONSTRACIJA NADMOĆI HULIGANA NAD DRŽAVOM Dokle će nadležne institucije biti blage pred učiniocima najtežih krivičnih...\nOve sedmice: 11283\nOvog meseca: 72291


VIDEO / Projekcija serije o stanovnicima ulice Musa Ćazim Ćatić - Klix.ba\n"Ulica pod opsadom"\n/Projekcija serije o stanovnicima ulice Musa Ćazim Ćatić\n11.7.2012. u 16:20\nProjekcija serije o stanovnicima ulice Musa Ćazim Ćatić\nDetalj iz serije "Ulica pod opsadom"\nProgram šestog dana Sarajevo Film Festivala je, u znak sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici, posvećen ljudskim pravima.\nOsim filmova i drugih aktivnosti bile su organizirane prezentacije knjiga, paneli i izložbe, a cjelodnevni program završit će večeras projekcijom dokumentarnih filmova u ulici Muse Ćazima Ćatića (bivša Hajduk Veljkova).\nPublika će moći pogledati dokumentarne filmove "Palio sam noge" i "Djeca kao i svaka druga" Pjera Žalice, koji svjedoče o ratnoj svakodnevnici u Sarajevu.\nBit će prikazane i dvominutne epizode serije "Ulica pod opsadom", koje su tokom rata svakodnevno emitirane na BBC-u prije dnevnika. Ove kratke videopriče realizirala je sarajevska producentska kuća SAGA u koprodukciji sa producentskim kućama Pint du Jour i BBC 2.\n"Ulica pod opsadom" bilježi svakodnevnicu stanovnika sarajevske ulice Hajduk Veljkove, koja danas nosi ime Muse Ćazima Ćatića, a koja je bila izložena snajperskoj paljbi. Stanovnici ove ulice su, poput ostalih Sarajlija, u to vrijeme, nastojali preživjeti teška vremena, a pri tome ostati ljudi.\nAutori filma su Ademir Kenović i Patrice Barrat, a produkciju potpisuju Ismet Nuno Arnautalić i Ademir Kenović.\nSTREET UNDER THE SIEGE from Ismet Arnautalic on Vimeo.\nMuzičke večeri u Coloseum-Clubu u petak i subotu\n11.07.2012. u 16:01


HEROJ KOGA NEMA U UDŽBENICIMA: U Gložanu živi sećanje na poručnika Žugića - da bi sprečio predaju ubio je i svog i hortijevskog komandanta! | Novosti.RS\nHEROJ KOGA NEMA U UDŽBENICIMA: U Gložanu živi sećanje na poručnika Žugića - da bi sprečio predaju ubio je i svog i hortijevskog komandanta!\n15. 04. 2021. u 08:15\nOn je 13. aprila 1941, da bi sprečio predaju opkoljenog srpskog 10. puka, ubio svog i mađarskog okupatorskog komandanta. Hortijevci su uzvratili paljbom i ubili poručnika i njegovih 16 saboraca. Žugićevo telo, pregaženo tenkom, bačeno je pored puta.\nU znak zahvalnosti jer im je spasao živote, meštani Gložana su 1964. Žugiću podigli spomenik sa petokrakom. Tik uz taj spomenik, na inicijativu profesora iz Bačke Palanke Borislava Miloševića, devedesetih je podignuto još jedno obeležje, ali sa ćiriličnim natpisom. Žugić je verovatno jedini ratnik koji na jednom te istom groblju ima dva spomenika, jedan do drugog.\nNa oba su cveće položili meštani, ali i visoki gosti, među kojima su bili Duško Šljivančanin, legendarni srpski komandant sa Košara, zatim predstavnici Hajdučko-kozačkog bratstva iz Beograda, te članovi bratstva Žugića koji kao i hrabri poručnik vode poreklo sa Durmitora. Predsednica Opštine Bački Petrovac Jasna Šproh najavila je da će se za iduću godinu u budžetu opredeliti sredstva za podizanje spomen-parka u slavu poručnika Žugića.\nSPOMEN OBELEŽJE MUČENICIMA IZ CIKOTA: U znak sećanja meštanima koji su ubijeni od strane fašističkog okupatora\n13. 04. 2021. u 09:38\nKNJIGA, NAJVEĆE BOGATSTVO I NAJGORI NEPRIJATELJ: Paljenje Narodne biblioteke - najveći zločin nad kulturnom baštinom u Drugom svetskom ratu\n13. 04. 2021. u 10:20\nBESMRTNI JUNACI SA MONITORA "DRAVA"! Pre tačno 80 godina, grupa oficira i vojnika na Dunavu, ali i na Jadranskom moru, otišla u nezaborav\n12. 04. 2021. u 11:44\nOvdašnji učitelji već decenijama barem jedan školski čas istorije posvete Božidaru Žugiću, mada ovog hrabrog oficira nema u nastavnim programima.\nMEDALJA ZA VITEŠTVO\nZA narednu godišnjicu planiramo da uspostavimo medalju za viteštvo "Božidar Žugić" koja će biti dodeljivana najzaslužnijim pojedincima - otkriva za "Novosti" Krsto Žugić, jedan od organizatora manifestacije u Gložanu.\nDrugi svetski rat heroj Kraljevina Jugoslavija Gložane vojska Kraljevine Jugoslavije Božidar Žugić poručnik Božidar Žugić\nOVO RUSI MORAJU DA ZNAJU O SRBIMA: Kusturica uoči 6. aprila sve objasnio - sledeći rat je rat Zapada protiv Rusije\nINTERVJU koji je Emir Kusturica dao časopisu „Međunarodni život“, glasilu Ministarstva spoljnih poslova Rusije, došao je u pravi čas: uoči 6. aprila 2021, kada se navršava osamdeset godina od nemačkog bombardovanja Beograda.\n07. 04. 2021. u 18:15\nVENCI KRAJ SPOMENIKA VELIKOM RATNIKU: Osam decenija od napada na Jugoslaviju, počast heroju Veselinu Divcu\nPOLAGANJEM venaca kraj spomenika starom ratniku Veselinu Divcu, na Palilulskom groblju u Kragujevcu, obeleženo je 80 godina od napada Nemačke na Jugoslaviju i odata pošta svim ratnicima koji su položili živote za odbranu otadžbine i svog grada.\nU ČAST JUNAKA APRILSKOG RATA: U Lapovu niče spomenik borcima vojske Kraljevine Jugoslavije koji su se suprotstavili Nemcima\nPOVODOM 80 godina od pogibije 76 vojnika Jugoslovenske vojske u aprilskom ratu 1941. godine, u potesu „Slatina“ u Lapovu niče spomenik palim borcima.\n05. 04. 2021. u 23:35\n14:39 (UŽIVO) VELS - ŠVAJCARSKA: "Sajdžije" povele preko Embola (VIDEO)


Registracija BEER domena | Biznis Centar\n4343,00 din/god. ukoliko registrujete samo domen, bez hosting paketa. Cena produženja domena na godišnjem nivou iznosi 4343,00 din/god. 3948,00 din/god. uz HOME, BUSINESS ili WORDPRESS hosting pakete. Cena produženja domena na godišnjem nivou iznosi 3948,00 din/god. BESPLATNO uz GRADIMO DOBAR SAJT web dizajn pakete\nKategorije: Hrana i piće Slični domeni: BEER, COFFEE, PIZZA, RECIPES, WINE Pivo najrasprostarnjenije alkoholno piće u celom svetu koje se u osnovi pravi od vode, pivskog slada, pivskog kvasca i hmelja. U Srbiji, pivo je postalo popularno u vreme despota Stefana Lazarevića, kada se spravljalo na dvoru, u manastirima i u kućnim uslovima. Danas se u Srbiji proizvodi vrhunsko pivo zahvajujući najvišim standardima kvaliteta i domaćim sirovinama. Ne samo potrošači u Srbiji, već i potrošači u EU uživaju u srpskom pivu koje je drugo na listi uvoznih piva u EU.\nOsnovne informacije o registraciji .BEER domena\nOsnovne karakteristike upravljanja .BEER domenom


Uzalud – Suština pasijansa™\nČim pesma počne ovakvim stihovima, jasno je o čemu se radi. Još jedna od onih kakvih smo se naslušali.\nU stvari, “Wasted” se savršeno uklapa u stereotipe kojima grupa Kasabian barata na svojim albumima. Njima se, zaista, ne može osporiti talenat da napišu dobru pesmu koja je prijemčiva, melodična i lako ulazi u uši. No, čini mi se, da imaju problem identiteta, pa se slušanje njihove muzike svodi na pogađanje ko im je od brojnih uzora bio inspiracija za pojedine pesme.\nPraktično, oni neguju neku vrstu muzičkog populizma sa kojim će većina slušalaca da se složi, a stiče se utisak da nikako ne mogu da se odluče da li su im draži The Beatles, Happy Mondays, The Stone Roses ili Oasis.\nDa ne bude nesporazuma, uzori su im sasvim u redu i Kasabian se svojski trude da im priđu što bliže, ali je evidentno da u svojim redovima nemaju autore tog kalibra. Sergio Pizzorno, koji je glavni autor, ipak nije Noel Gallagher.\nI tu se priča završava jer grupa poput njih ima i previše na indie/alternativnoj sceni.\nPrethodno Prethodni prilog: Једна од пре: поља из старог краја\nSledeće Sledeći prilog: Sijalice


Youtube blokirao kanale Russia today | VIP SCENA\nBERLIN – Video-platforma Youtube blokirala je i uklonila kanale ruske državne televizije Russia today (RT) na njemačkom jeziku.\nPortparol Youtube potvrdio je agenciji DPA da je gašenje kanala izvršeno sinoć, a informaciju je potvrdiio i veb-sajt ove ruske stanice na njemačkom jeziku.\nGlavni urednik stanice čije je sjedište u Moskvi Margita Simonjan na Twitteru je oštro kritikovala potez Youtube i opisala ovu situaciju kao „medijski rat“.\nYoutube je saopštio da je nedavno ukazao RT na njemačkom da taj medij krši pravila platforme u vezi sa dezinformacijama o virusu korona. Tada je stanici bilo privremeno zabranjeno da postavlja video-snimke na Youtube.\nStanica je počela da koristi drugi kanal, a Youtube je saopštio da je to pokušaj zaobilaženja zabrane i razlog za blokiranje i drugog kanala.\nRT smatra da je „nepravedno optužena“ i razmatra pravnu akciju protiv „pristrasnog gašenja“, rekao je agenciji DPA portparol ruskog kanala na njemačkom jeziku. On je istakao da je ovaj kanal imao oko 600.000 pretplatnika na Youtube.\nblokada kanala, Youtube\nPrevPrethodna vestNeće postojati nikad više druga“\nSeldeća vestWhatsApp uvodi nove funkcije, prvenstveno za iOSСледећи


Nedeljko Žugić, 1 | Novembar 2011\nnedeljkozugic | 17 Novembar, 2011 07:52\nRAT FILMSKOM INDUSTRIJOM\nAko neko cijepa i uništava međunarodno priznatu državu, oni koji su je stvarali imaju pravo da je brane, po svim međunarodnim zakonima, ali i nepisanim ljudskim i božijim pravilima.\nSamo Srbi nemaju prava da brane državu koju su stvarali. U prvom Svjetskom ratu izgubili su 2 milionima ljudi da bi stvorili kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca. U toj državi ista prava su imali Hrvati, Slovenci, Muslimani, Arbanasi, Mađari, Rumuni i Romi. U Drugom svjetskom ratu Srbi gube 17000 stanovnika boreći se protiv fašističke okupatorske sile, da bi svi narodi koje smo nabrajali ušli u sastav Jugoaslavije, kao ravnopravni, bez obzira što ih je oko 60 odsto služilo okupatoru (u borbi protiv Srba). Hrvati su nakon 800-godišnje težnje dobili slobodu i svoj jezik. Poznato je da su Muslimani sa Handžar-divizijom učestvovali u bici za Moskvu na strani Nijemaca.\nU posljednjem ratu, oni koji su se borili na strani fašista, nakon 3,5 miliona srpskih žrtava, bore se protiv Srba stvarajući svoje nacionalne države. A Srbi koji to brane, proglašavaju se fašistima, okupatorima, koljačima i najgorim sojem na zemaljskoj kugli, što se svakodnevno čuje od obične vijesti i izjave u medijima, do filmova kojim se to prenaglašava.\nSrbi se proglašavaju genetskim ubicama, divljacima, planetarnim zlom. Ne štede se ni veličine poput Njegoša, Vuka Karadžića, Nikole Tesle, Mihaila Pupina, Sava Šumanovića, Ive Andrića, Meše Selimovića, Emira Kusturice... Demokratski narodi su ugroženi od njih jer su svijetu i njima donijeli progres.\nMeđu njima prednjače mediji iz Federacije, ali i filmska industrija bošnjačkog Sarajeva, prikazujući srpski narod kao prljave spodobe (mitska bića zla, između ljudi i životinja), pijane, zapuštenih brada i kose, zakrvavljenih očiju, sve u svemu kao zločince koji u slijepom nagonu da unište sve one koji nisu Srbi, s nožem u rukama, sjekirama i motornim žagama, kolju miroljubive i nevine ''bošnjake''.\nU svim tim filmovima, koje svijet nagrađuje, Srbi se prikazuju kao narod koji prate dvije zvjerske struje da kolju i siluju. Cifra o 22.000 silovanih muslimanki ne samo da nije tačna, već je za svako krivično gonjenje onih koji je pominju. A to čini i glumica Mirjana Karanović, koja samo još nije dobila povelju Kulina Bana. A i nju će joj poslati iz duboke dubine vremena, kao svijetlu tačku u budućnosti, prema kojoj treba da se kreću ''ugroženi'' bošnjaci.\nA ''bošnjaci'' bi inspiraciju za filmove trebali tražiti u samima sebi, a ne u Srbima, jer imaju u bližoj i daljnjoj istoriji toliko atraktivnih tema, sa puno klanja, silovanja i zvjerskim mučenja, da bi mogli zaposliti i mnogo moćniju američku filmsku industriju. Evo nekih od tema: avanturistički ratni film o Handžar-diviziji, koja napada Moskvu i kolje, siluje i ubija ruski narod. Može se napraviti film i o bartolomejskoj noći u kojoj je izvršen pokolj jevreja u Sarajevu u Drugom svjetskom ratu. A može se napraviti i film o koljačkom običaju i odsijecanju srpskih glava od strane mudžahedina u Srednjoj Bosni ili nabijanju djeteta na ražanj u Birču. A mogao bi i ekskluzivan film o zavađenoj braći Hrvatima i Muslimanima u posljednjem ratu, a najbolji bi bio onaj o sudbini Srba u Sarajevu i tri reda grobova poklanih Srba u groblju ''Lav''.\nPropagandni rat protiv Srba kulminisan je filmskom industrijom iz bošnjačkog Sarajeva, jer se Srbi prikazuju kao divljaci sa kosturima i noževima u rukama, kao ljudi koji nisu joj na evolutivnom stepenu današnjeg čovjeka.\nJasno je da je to samo odraz bolesne mašte, jer da su bili takvi, ne bi bilo onih koji danas tako pričaju.\nOni snimaju filmove od kojih nerođena djeca vrište, a mrtvi nemaju mira.\nSrbe prIkazali kao krvoloke\nSRIJEDA, 16 NOVEMBAR 2011 21:20\nDva četnika, vojvoda Milan i njegov kum Jovan, poveli su Mustafu i Jusufa iz njihovog sela u obližnju šumu, da bi ih ubili…\nOvo je samo dio scenarija animiranog filma "Patriot", iza kojeg je stala misteriozna Fondacija "Zlatni ljiljan" iz Švedske, čiji je osnovni zadatak, kako je navedeno na njihovoj internet stranici, jačanje filmske produkcije, temeljene na "agresiji na BiH".\nNavodnu agresiju na BiH, predstavnici Fondacije namjeravaju da obrade kroz ciklus serija, kratkih ili dugometražnih animiranih filmova. Za početak, izabrali su priču o dva "zla Srbina", koji iz čista mira, ničim izazvani, odlučuju da ubiju dva Bošnjaka u nekoj šumi, van sela.\nZa predsjednika Republičke organizacije porodica poginulih i zarobljenih vojnika i nestalih civila, Nedeljka Mitrovića, novi nasrtaj bošnjačke dijaspore na srpski narod u BiH ne predstavlja ništa novo i neočekivano, jer je svima već jasno da Bošnjaci u inostranstvu, uz nesebičnu podršku zvaničnog Sarajeva, nemaju namjeru da prestanu sa iznošenjem netačnih podataka iz bliske nam prošlosti.\n- Žalosno je što su se ovaj put odlučili da to urade na ovaj način, preko animiranog filma, jer je više nego jasna njihova namjera da i najmlađima, od malih nogu, usade samo jednu stranu priče o ratu u BiH. Po njima, Srbi su izvršili agresiju na BiH, iz čista mira su pucali po civilima, ubijali ljude, ni krive ni dužne, a hrabri i neiskvareni Bošnjaci, sve su to godinama strpljivo podnosili, ne želeći da se bilo kome zamjere - rekao je Mitrović.\nPrema njegovim riječima, jasno je da u BiH, ali i među bošnjačkom dijasporom, ne postoji iskrena volja i želja da se, radi budućnosti na ovim prostorima, spusti lopta i sagleda suština sukoba, koji je devedesetih godina prošlog vijeka zahvatio ovaj prostor. Mitrović podsjeća da je bar danas, gotovo dvije decenije poslije, došlo vrijeme da se neke stvari prikažu u pravom svjetlu, umjesto što se godinama uporno nastoje sakriti pod tepih.\n- Bošnjaci ne odustaju od svoje verzije istine o događajima u BiH i silom prilika u to žele da ubijede i mlade generacije, koje tek stasavaju. Recite mi samo, šta da o Srbima misli jedan desetogodišnjak, koji će pogledati taj crtani film - zapitao je Mitrović.\nDio krivice, po njegovom mišljenju, snosi i međunarodna zajednica u BiH, koja iz samo njima znanih razloga, uporno drži stranu Bošnjacima, ne mareći za interese druga dva naroda u BiH. Da je to tako, podsjetio je Mitrović, najbolje svjedoči izostanak bilo kakve reakcije nadležnih poslije sve glasnijih zahtjeva predsjednika FBiH,Živka Budimira, za stvaranjem distrikta Posavina.\n- Pitam se samo šta bi doživio bilo koji srpski predstavnik da je, primjera radi, tako tvrdoglavo insistirao na stvaranju distrikta Sarajevo, iako bi imali legitimno pravo da tražimo nešto tako. Da ništa drugo, svjedoci smo, međunarodna zajednica prstom nije mrdnula ni poslije odbijanja bivšeg federalnog premijera Mustafe Mujezinovićada formira Komisiju za utvrđivanje istine o stradanjima u Sarajevu. Njima je, jednostavno, sve dozvoljeno - kategoričan je Mitrović.\nSociolog Ivan Šijaković, mišljenja je da se i danas, deceniju i po od kraja rata u BiH, i dalje sve čini kako bi se suprotnost i borba između vjerskih i nacionalnih grupa prenijela u sve ostale oblasti života, pa i u kulturu.\n- Nije, izgleda, dovoljna stalna borba u ekonomsko-političkoj sferi, već se prenosi i u kulturni duh, bilo u roman, film i slično. Na ovaj način se mnogo lakše i dublje ulazi u strukturu ličnosti, pogotovo kada su u pitanju djeca - ističe Šijaković.\nOn navodi da je djecu od malih nogu lakše socijalizovati, odnosno učiti ih da osobu druge nacionalnosti doživljavaju kao neprijatelja ili prijatelja.\n- S etičkog i moralnog stanovišta, ovo je jedna neprijatna situacija, pogrešan način edukacije ljudi, ali i djece. Očito je da je tu loša namjera iskazana, te da takve institucije, mračne sile to i žele - navodi Šijaković, te dodaje da je njima najvažnije da se održi negativan naboj prema drugoj osobi.\nŠijaković kaže da na ovaj način žele da uključe što više mladih i stvore što više onih, koji žele da eliminišu druge.\nOmbudsman za djecu RS, Nada Grahovac, ističe da se o uticaju, koji crtani filmovi mogu da imaju na razvoj djece, pogotovo u njihovom najranijem uzrastu, danas veoma malo govori.\n- Stručnjaci upozoravaju da scene nasilja u crtanim filmovima utiču da djeca postaju tolerantnija prema nasilju, da to shvataju kao nešto normalno. Kasnije oni konfliktne situacije nastoje sami da riješe na isti takav način, pa ispoljavaju agresivno ponašanje. Nasilje u bilo kojem obliku, koje dijete gleda, postaje dio njihovog odrastanja - ističe Grahovčeva.\nOna kaže da roditelji danas nisu stručni da prosude o svakom crtanom filmu da li je dobar za njihovo dijete ili nije, čak i stručnjaci teško mogu da razluče.\n- Neophodno je upozoriti roditelje na važnost uticaja svih medija na djecu i njihovo odrastanje, te da se skrene pažnja i vrtićima, školama kako mogu djelovati i uticati na normalno odrastanje djece - kazala je Grahovčeva, te dodala da djeca nemaju kritičan stav i sve što im se prikazuje, prihvataju kao realnost, te ukoliko im se to ne objasni, nastavljaju da odrastaju tako.\nPrema njenim riječima, upravo odrastanje uz nasilje, ukoliko se prihvati kao model ponašanja, može da dovede do situacije da to dijete, kada odraste, uzme pušku i počne da ubija sve oko sebe.\n- Djeca rješavaju svoje situacije onako kako su to naučili u crtanim filmovima i to je njihova poruka. Jednostavno, mora se znati šta naša djeca gledaju, jer nije dovoljno samo uključiti crtani film - navela je Grahovčeva.\nDvojica Bošnjaka, Jusuf i Mustafa, glavni junaci "Patriota", dok idu prema šumi, pričaju o tome kako nisu pružali nikakav otpor, a očigledno je da su morali da se suprotstave "zlim komšijama Srbima", koji ih, eto, vode na strijeljanje. Po već ustaljenom pravilu, Bošnjaci su uglađeni, sređeni i čisti, dok su četnici, Milan i Jovan čupavi, prljavi i nasilni. Nakon ubistva Mustafe, pojavljuje se njihov spasilac Muhamed, sa snajperom, koji ubija Srbe i spasava Jusufa. Odlaze iz šume, uz konstataciju kako su morali da pruže otpor, te da nikada ne treba da vjeruju komšijama Srbima.\nPrilika za dobru zaradu\nFondacija "Zlatni ljiljan" pozvala je sve zainteresovane da doniraju novac za promociju ovog, ali i svih ostalih filmova.\n- Takođe, mi vam nudimo reklamni prostor direktno u animiranom film (3D sceni) gdje se može pojaviti vaš logo ili vaše ime, kao i još nekih oblika specijalne reklame - navedeno je na internet stranici. Kao adresa fondacije navedeno je Lilium Bosniacum, Box 3161, 350 43 Växjö, Sweden.\nVIĐENJE UNAPRIJED | Permalink | Dodaj komentar | Trekbekovi (0)


Nove neželjene reakcije na vakcinu protiv korone\nNaslovna Svijet Nove neželjene reakcije na vakcinu protiv korone\nDvoje zdravstvenih radnika u „Providence Health Alaska“ pretrpjelo je neželjene reakcije na vakcinu Pfizera i Biontecha protiv Kovida-19 krajem prošle nedjelje, rekao je Majkl Kenfild, portparol bolnice Providence Alaska, prenosi „N1“.\nNa Aljasci je sada zabilježeno pet neželjenih reakcija na vakcinu. Prošle nedjelje su tri zdravstvena radnika u državi imala alergijske reakcije nakon što su primili doze ove vakcine protiv Kovida-19.\nProvidence Alaska nije objavio lokaciju na kojoj su zaposlena ta dva zdravstvena radnika, inače se medicinski centri nalaze na četiri lokacije.\nZdravstveni radnici koji su primili vakcinu su „njegovatelji koji su direktno uključeni u njegu pacijenata“, rekao je Kenfild.\nOni su pretrpjeli blage reakcije koje nisu opasne po život, ali nisu pristali na puštanje dodatnih informacija o njihovom trenutnom stanju, rekao je Kenfild za CNN i dodao da su neželjene reakcije prijavljene državnom zdravstvenom odjeljenju i Centru za kontrolu i prevenciju bolesti (FDA), kao i sistemu za izvještavanje o neželjenim događajima povezanim s vakcinama (VAERS).\nCNN je takođe objavio krajem nedjelje da je bolnica u Iliniju pauzirala svoje vakcinacije protiv Kovid-19 nakon što su četiri radnika imala reakcije.\nVakcinacija u toj bolnici je sada nastavljena.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: CDT: Potrebna efikasna provjera potpisa podrške\n09. 07. 2020. 12:40 >> 13:59 0\nPOZIV NADLEŽNIMA NA OPREZ\nCDT: Potrebna efikasna provjera potpisa podrške\nCentar za demokratsku tranziciju (CDT) pozvao je političke subjekte da poštuju crnogorske zakone i osiguraju da u prikupljenim potpisima za verifikaciju izborne liste ne bude falsifikata i zloupotrebe ličnih podataka.\n"Pozivamo Državnu izbornu komisiju da obavijesti javnost koje mjere planira da preuzme u cilju predupređenja i otkrivanja falsifikovanih potpisa, i sprečavanja potvrđivanja izbornih lista koje ne ispunjavaju uslove. Takođe, očekujemo da novoformirana radna grupa NKT-a koje se bavi izborima, što prije pripremi bezbjedna i pravedna pravila i procedure za prikupljanje potpisa u uslovima pandemije korona virusa", saopštila je predsjednica CDT-a Milica Kovačević.\nOna je pozvala pojedinačno sve članove Državne izborne komisije da temeljno provjere potpise uz podnijete liste, da svaku uočenu nepravilnost ili sumnju prijave nadležnom tužilaštvu, i da svojim glasom ne podrže potvrđivanje izborne liste iza koje stoje sumnjivi potpisi. Takođe, pozvala je tužilaštvo da iskažu neophodnu posvećenost otkrivanju i procesuiranju eventualnih zloupotreba u ovoj oblasti.\n"CDT će kroz svoje aktivnost posmatranja izbora s posebnom pažnjom pratiti podnošenje izbornih lista. Od DIK ćemo tražiti uvid u sve priložene potpise. O svim svojim zapažanjima ćemo informisati nadležne organe i javnost", poručila je Kovačević.\nOn je istakla da su u prethodnim izbornim ciklusima potvrđivane izborne lista koje su podržane falsifikovanim potpisima.\n"U toku predsjedničkih izbora 2018. godine, nakon provjere putem aplikacije Državne izborne komisije (DIK), hiljade građana su nam se javile tvrdeći da je neka izborna lista zloupotrijebila njihove lične podatke, te da oni nijesu te liste podržali potpisom. CDT je tada zaprimio više od hiljadu prijava građana, koje smo proslijedili nadležnom tužilaštvu. Ni nakon više od dvije godine još ne znamo nikakav ishod tog postupka, iako nam je veliki broj građana, nakon procedure u tužilaštvu, potvrdio da to nije njihov potpis", navela je Kovačević.\nPodsjeća da u subotu, 11. jula, počinje podnošenje izbornih lista Državnoj izbornoj komisiji.\n"Za verifikaciju izborne liste potrebno je da je ona podržana potpisima 4.261 birača. Za potvrđivanje manjinskih lista potrebno je da su podržane potpisima najmanje 1000 birača, a za liste zajednica koje imaju manje 2% učešća u ukupnom stanovništvu – 300 birača", navodi Kovačević.\nCDT Milica Kovačević Izbori 2020.\nPrijaviće svako neregularno reklamiranje\nĐačić će glasati SDP na izborima\n04. 08. 2020. 7\nMarković: Glas DPS-u garant suvereniteta CG\n04. 08. 2020. 31\n09:50 Sjutra 75 godina od atomskog napada na Hirošimu\n09:37 Isplaćene subvencije za blizu 10.000 zaposlenih\n09:21 Potražnja za kreditima pala i do 50 odsto\n09:16 Pet italijanskih gradova ostaje bez 34 miliona turista\n09:09 Kraljevska porodica čestitala Megan rođendan preko Tvitera\n08:54 Isajas na istočnoj obali SAD, četvoro mrtvih\n08:43 Liste predale šest koalicija i šest političkih partija\n08:20 Pustoš nakon eksplozije u Bejrutu\n07:58 Saslušan inspektor zbog navodne povezanosti sa Božovićem\n07:47 Odgođeni pregovori o razgraničenju Podgorice i Tuzi\n07:40 Polomljena stabla i grane i otpad na ulici\n07:27 Najmanje 100 poginulih i 4.000 povrijeđenih\n07:20 Zaposleni u domovima starih rotiraju se po grupama na 15 dana\n07:14 Brajovića i Kolumbijce terete za pripremanje ubistva\n07:11 Broj zaposlenih sezonaca trostruko manji\n07:05 Mojkovčanin optužen da je silovao maloljetnu sestru\n07:01 Nadaju se početku školske godine u redovnim uslovima\n06:55 Socijalisti predali listu za parlamentarne izbore\n06:50 Konzorcijum Leitner prvorangirani za gradnju žičare\n06:45 Promjenljivo oblačno, do 29 stepeni\n04.08. Albanska koalicija predala listu\n04.08. U Kašmiru dvonedjeljni policijski čas\n04.08. Krivokapić: CG naša jedina majka\n04.08. "Ne tjerajte nas da slavimo ubijanje Srba"\n04.08. "'Oluja' bila vojno neizbježna i politički neophodna"\n04.08. Britanski poslanici za sankcije premijerki Hongkonga\n04.08. Desetine poginulih i hiljade povrijeđenih u Bejrutu\n04.08. Podgoričanin uhapšen zbog podmetanja požara\n04.08. Novo igralište za najmlađe Podgoričane\n04.08. Huan Karlos nije u Dominikanskoj Republici\n04.08. Socijalisti predali listu, 40 odsto žene\n04.08. Olujno nevrijeme nosilo krovove u Slavoniji\n04.08. Braća ljetnju zabavu zamijenila prodajom pipuna\n04.08. Uhvatili 38 ilegalnih migranata u Lamanšu\n04.08. Prve rezervacije gostiju iz Rusije\n04.08. HGI predala izbornu listu, Vuksanović na čelu


LG Velvet - MobilniSvet.com - cene i specifikacija modela\n6.8" OLED, 88.6% body, Droplet\n⚡25W, 4300 mAh Neizmenjiva\nkamere 16MP-Selfi 8MP-Široka 48MP-Glavna\n7. maj 2020. najavljen\n15. maj 2020. u prodaji Evropa\n15. maj 2020. u prodaji Srbija\nAurora White, Aurora Green, Aurora Gray, Illusion Sunset, Red, Pink\nMonoblok, 180 grama, 167.1x74.1x7.9 mm\n9W bežično punjenje\nP-OLED (OLED), okvir Droplet\n6.8 inča, 88.6% veličina ekrana\nugao gledanja 75.7-112.7°\nžižna daljina 15-29mm\nSenzor dubine, Barometar, Kompas, Senzor blizine, Žiroskop, Akcelerometar, Čitač otiska prsta(ekran)\nTelefon je prelep,ekran je odličan, ogroman, jako kvalitetan.Softver koji LG pakuje u svoje telefone mi se oduvek dopadao.Koristiću ovaj telefon što je duže moguće.Sad mu je i cena jako pala i mislim da se za oko 300 evra ne može naći kvalitetniji telefon.Prava je šteta što je LG odustao od daljne proizvodnje telefona.Očigledno su u mnogim stvarima grešili, bez obzira na neke zaista dobre tlefone koje su izbacili.\nLG... ne znam zasto nazivaju telefone xyz77zzz nazivima i ne rade nikakav marketing. A onda ga puste u prodaju po nekoj idiotskoj ceni, kojoj padne cena posle 2 meseca na snizenjima i onaj ko ga je i uzeo se pokaje sto nije cekao popust. a neretko se desi da konkurencija izbaci nesto jace dok cekas da padne cena. konacno izbace nesto sa dobrim nazivom ali onda stave snizenje posle 2 meseca u prodavnicama... Odlicna kompanija, televizori bela tehnika vodeci su, ali grana kompanije za telefone me ne bi cudilo i da je ugase\nKoPi 7.03.2021 yj78dhlnz86ddxhkmdpq\nAla si prepisao od mrwhosetheboss, sve po tačkama... Ali to je to\nNesto najbolje što je lg izbacio u rangu najboljeg samsunga ili Iphona,telefon je pravo iznenadjenje.\nRed 9.02.2021 66wq1bs09kknbnxpxnw3\nNapokon LG ubo dobitnu kombinaciju posle onoliko muka sa maticnim plocama na G4 G5 upornoscu se vratili u igru. Lepsi telefon nisu dizajnirali jos od onog LG shine iz praistorije. Sve preporuke.\nSmeker 11.04.2021 l2xysdh77f7kmd1zwwlt\nDa bice da su ga uboli zato i propadaju


eKapija | ĐORĐEVIĆ: Rad nedeljom stvar dogovora poslodavaca i radnika\nIzvor: Tanjug | Petak, 31.01.2020.| 14:14\nĐORĐEVIĆ: Rad nedeljom stvar dogovora poslodavaca i radnika\nNa konferenciji za novinare posle sednice Socijalno-ekonomskog saveta, Đorđević je rekao da Ustav i zakon omogućavaju rad nedeljom, a da je poslodavac dužan da obezbedi radnicima jedan dan za odmor.\nTaj dogovor o tome kako će se raditi, kaže ministar, treba da bude u interesu i poslodavaca i radnika, u smisli zarade i jednih i drugih.\nSaglasan je, kaže, sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem koji se protivi inicijativi za zabranu rada nedeljom i ocenio da bismo uvođenjem te zabrane sami sebi napravili problem.\nNajavio je uskoro i radnu grupu za izmenu Zakona o radu, što će, navodi, biti prilika da se i ovom pitanju razgova.\nNaveo je da bi se odluka o zabrani rada nedeljom negativno odrazila na turizam koji beleži rast u Srbiji.\nPredsednik UGS Nezavisnost Zoran Stojiljković kaže da pitanje rada nedeljom ne treba izdavajati u toj meri i da ono treba da bude stvar kolektivnog pregovaranja, uz definisanje plaćanja i eventualno mreže dežurnih trgovina.\nPotpredsednik Saveza samostalnih sinidkata Srbije Duško Vuković kaže da sindikat traži da u zakonu piše da je nedelja dan odmora, a ne da je nedelja "po pravilu dan odmora", kako je po važećem zakonu. Naglasio je da zahtev da se zabrani rad trgovina nedeljom ne znači zalaganje za manje rada.\n- Mi želimo da radimo - rekao je Vuković i dodao da po zakonu radna nedelja po pravilu traje pet dana, da se sedmično radi po 40 časova i da rad nedeljom nije regulisan.\nNaveo je da je po podacima sindikata skoro jednoglasna podrška inicijativi o zabrani rada nedeljom.


Da li je Cloud poslovanje za mala i srednja preduzeća? - Akta.ba\n30.07.2020. 11:49 / Izvor: Akta.ba\nVaše poslovanje postaje za oko 90% agilnij\nVilsonovo šetalište br.10 71000 Sarajevo


Međunarodna federacija novinara traži puštanje Assangea na slobodu – Analiziraj.ba\nMeđunarodna federacija novinara (IFJ) pozvala je na akciju nakon što su advokati osnivača Wikileaksa Juliana Assangea zatražili njegovo privremeno puštanje iz zatvora u Velikoj Britaniji poslije širenja pandemije novog koronavirusa Covid-19, a sud to odbio.\n– Zbog zdravstvenog stanja Assange se suočava s povećanim rizikom da oboli od Covida-19 i može pretrpjeti ozbiljen posljedice – smatraju u IFJ-u.\nAdvokati su predali zahtjev za njegovo uvjetno oslobađanje zbog rizika od zaraze virusom korona u zatvoru i njegov problem s plućima. Istakli su da neće moći da ga kontaktiraju zbog pripreme odbrane ukoliko u zatvoru bude karantin.\nIpak, londonski sud odbio je zahtjev uz obrazloženje da je Assangeovo ranije ponašanje „pokazalo na šta je sve spreman“ i da se, ukoliko ga oslobode „neće vratiti na saslušanje povodom ekstradicije“ Sjedinjenim Američkim Državama.\nAssange u zatvoru u Londonu čeka ishod postupka za izručenje SAD-u, gdje ga između ostaloga terete za zavjeru i špijunažu u vezi s objavljivanjem američkih državnih tajni.\nUkoliko u SAD-u bude osuđen za špijunažu i izdaju objavljivanjem tajnih državnih dokumenata, prijeti mu kazna i do 175 godina zatvora.\nOsnivač Wikileaksa je 11. aprila 2019. godine uhapšen nakon što mu je Ekvador poslije sedam godina ukinuo azil i oduzeo državljanstvo.\nPrethodniGRUPE NA DRUŠTVENIM MREŽAMA: Specijalci za širenje dezinformacija\nSljedećiŠtab civilne zaštite Općine Konjic osudio izvještavanje Face TV-a


Radio Rožaje - Rožajac Amin Hot se iz Bugarske seli u Mađarsku\nutorak, 05 Septembar 2017 13:18\nRožajac Amin Hot se iz Bugarske seli u Mađarsku\nNajpoznatiji košarkaš iz Rožaja, Amin Hot dres bugarskog Balkana zamijenio je dresom mađarskog MAFC-a iz Budimpešte, čije će boje braniti naredne sezone.\n25-godišnji plejmejker je nastupajući za Bugare prosječno bilježio 12 poena, 5,4 asistencije i 4 skoka po meču.\n192 cm visoki Rožajac je u karijeri, pored Balkana, igrao za rožajski KK “Ibar”, te Vogošću iz BiH i kiparski klub “Enosis Paralimni”, gdje je Hot važio za najboljeg igrača ekipe i jedan je od košarkaša koji je donio prevagu ovom timu u susretima plej-ofa.\nHot je prvu sezonu na Kipru završio sa prosjekom od 11,3 poena, 3,7 skokova i 3,5 asistencija.\npogledano 703 puta\tZadnji put promjenjen utorak, 05 Septembar 2017 13:24


Lazar Džamić: Dolazak Martina Lindstroma u Beograd je, između ostalog, i priznanje da smo i mi počeli da razmišljamo o naprednijim biznis konceptima | Media Marketing\nBeograd se priprema da ugosti jedno od najvećih marketinškim imena danas u svetu\nU Beogradu će 12. maja, u organizaciji Brending Experts Association (BEA), neprofitne asocijacije mladih marketning i brending talenata, biti održan Regionalni Branding Symposium ARK.\nGost prvog ARK Symposiuma bit će Martin Lindstrom, koji je proglašen za najboljeg brend eksperta na svetu. Na temu znanja koje će Martin podeliti, ali i o tome zašto on dolazi na događaj, govori Lazar Džamić.\nImali ste priliku da čitate o Martinu Lindstromu i njegovom radu. Jedno vreme je i on verovao u moć Big data, kao ključ svega. Kakav ste utisak stekli i kako je evoluiralo njegovo mišljenje?\nLazar Džamić: Martin, ja i mnogi drugi veruju u moć podataka da dopune intuiciju i kreativnost. Da joj pomognu da se inspiriše uvidima, da dobije nijanse, da se potvrdi i dokaže, da joj umanje rizik skoka u nepoznato i, ponekad, da je spasu od same sebe i neproduktivnog zanosa. Ponekad, ne uvek, jer kreativnosti nema bez rizika. Ali, važno je takodje shvatiti da postoji velika razlika između slobode i haosa: sloboda ima pravila i podaci su ti koji često definišu pravila i pravce kreativnosti u biznisu, marketingu i oglašavanju…\nPri tome, nije bitno o kojim podacima se radi. Martin je pričao o Big Data, sada u svojoj vizuri ima Small Data, stariji koncept koji je svoje ime dobio tek kada se pojavio Big Data. Na tu priču možemo još dodati i Thick Data iz antropologije i etnografije, ili Rich Data kao neki novi kompozit svega toga. Biznis svetu nikada nisu falili novi koncepti za prodaju! Najbitinije je shvatiti da nikada ne postoji samo jedan odgovor na problem, uvek ih ima više – i treba da ih bude više jer su moderni svet i njegovi izazovi, ne samo u biznisu, previše komplikovani da bismo imali jednostavno rešenje.\nMartin je neko ko pokušava da uvek gleda malo ‘iza krivine’ i da stimuliše biznise da budu kreativniji u rešavanju svojih izazova. U pitanju je priznato ime u svetu, neko ko ima širok dijapazon znanja o problemima današnjeg biznisa i marketinga i od koga se može naučiti mnogo o tome kako pristupiti rešavanju nekih od njih.\nDa li (i zašto) mislite da je Martinov dolazak u Srbiju bitan za stručnu javnost? Da li srpsko tržište ima potencijala za ambiciozne projekte i da li se kvalitet znanja na njemu ceni?\nLazar Džamić: Dolazak svakog poznatog imena u Srbiju, u ovoj oblasti, je dodatan podstrek za stručnim usavršavanjem. Pomalo i priznanje da smo, eto, i mi počeli da razmišljamo o malo naprednijim konceptima. Naše tržište je pomešano po pitanju potencijala za ambiciozne projekte i vrednovanja kvaliteta znanja. Takođe, nikad se ne zna kada i kako prisustvo na ovakvom skupu nekoga može da inspiriše da se usavršava. Tako se i meni desilo, nekoliko puta.\nPredajete na FMK, držite edukacije i nesebično prenosite svoje znanje – očigledno da volite da se posvetite mladim ljudima. Šta ste pomislili kada ste čuli da su mladi ljudi uspeli od maja do decembra da sirovu ideju o dolasku Martina Lindstroma uobliče? Šta je ono što vas je navelo da poverujete da mladi ljudi to mogu da iznesu?\nLazar Džamić: Šta mladi ljudi ne mogu da iznesu!? Onog trenutka kada mladi ljudi prestanu da pomeraju stvari, propašćemo kao civilizacija… Nije lako kod nas, to znam, jer pomerate planinu gluposti, neznanja i nebrige, ali to vam je u ‘opisu radnog mesta’. Da nemate prepreka, ne biste bili mladi, već nagojeni službenici ili umrtvljeni penzioneri. Glavni znak mladosti je da imaš protiv čega da se boriš.\nEkipa koja organizuje konferemnciju je videla sveta i zna kako se radi napolju, okretna je i pametna, želi dobro. Zato sam verovao da će uspeti da nešto uradi. Mada, moram reći da je za mene uvek najveće zadovoljstvo bilo u procesu, nego u rezultatu. Lepo je da ga ima, ali je još lepše učiti… U slučaju ovog projekta to će biti još veće zadovoljstvo jer je čitav projekat u znaku učenja i dovođenja znanja u Srbiju.\nI, na kraju, vaš zaključak?\nLazar Džamić: Nikada kao do sada nije bilo više potrebe za etičkim preispitivanjem čitave marketing industrije, kao i čitavog biznisa. Bez toga, odvešće nas u propast u supermarket kolicima. Privatnost i korišćenje podataka, i njihova uloga u kreiranju takozvanih ’empatičkih medija’, su kritični. Sve što radimo u našem poslu ima praktične posledice jer radimo s ljudima, njihovim emocijama, snovima, anksioznostima i potrebama. Eto nove teme za ARK!\nTags: Lazar DžamićMartin Lindstrom\nFacebook testira „downvote“ tipku u sklopu borbe protiv lažnih vijesti


Nabavke usluga prevođenja | upps.org.rs\nNabavke usluga prevođenja\nKriterijumi za članove\nEUATC “T-UPDATE” KONFERENCIJA\nSEMINAR – RAČUNARSKA TEHNOLOGIJA I SAVREMENO PREVOĐENJE\nUsmeno prevođenje – standardi i prakse\nUPPS/SATC Radionica za prevodioce\n1. Zašto se postupci javne nabavke poništavaju?\n2. Zakonski okvir\n3. Tehničke specifikacije\n4. Uslovi za učešće u postupku\n5. Kriterijumi zа izbor najpovoljnije ponude\nUPPS sprovodi studiju o nabavkama u Srbiji.\nStudija se pre svega odnosi na javne nabavke, budući da javne institucije moraju da primenjuju odredbe zakona koje se odnose na ovu vrstu postupaka. Analiza indirektno obuhvata i proces nabavki u privatnom sektoru, imajući u vidu da moderna privatna preduzeća imaju svoje procedure i podjednako im je važno kao i poreskim obveznicima da dobiju najbolji kvalitet za uloženi novac. Zbog toga se često oslanjaju na rigorozne metode koje se primenjuju u javnom sektoru.\nNažalost, te metode neće pronaći tamo gde ih traže, bar ne za sada. Naime, ono što smo zapazili jeste da gotovo nijedan postupak javne nabavke usluga prevođenja nije sproveden tako da osigura kvalitetne usluge i najveći deo njih je u suprotnosti sa najvažnijim principima utvrđenim u Zakonu o javnim nabavkama.\nTenderi za usluge prevođenja u EU se često boduju u odnosu 60/40 ili 70/30 u korist kvaliteta. Deo koji se tiče kvaliteta obuhvata više stvari: sistem osiguranja kvaliteta, sistem upravljanja informacijama, sistem upravljanja dokumentima, oprema, softver, uključujući i CAT alatke, bezbednost i poverljivost, postupak odabira prevodilaca, ugovori sa prevodiocima, procedure za povećan obim posla, itd. Ponekad se koriste okvirni ugovori, gde se ugovor zaključuje sa više najboljih ponuđača i posao se dodeljuje tako da oni ponuđači koji konstantno pokazuju dobre rezultate dobijaju više posla.\nProces nabavki u Srbiji je u praksi uglavnom zasnovan na tenderima gde je kriterijum najniža ponuđena cena, uz reference, ili čak spisak raspoloživih honorarnih saradnika kao uslov za učešće. Uslovi tendera su često sredstvo da se isključe kvalitetni ponuđači i prevodioci. Isključivo insistiranje na ceni favorizuje ponuđače koji imaju veoma slabu ili nikakvu infrastrukturu i koji ne mogu da pruže pouzdan kvalitet.\nNeki aspekti tipične konkursne dokumentacije su rezultat pravnih ili zakonskih zahteva, a neki su posledica navike, pogrešnog razumevanja, straha od promene ili nedostatka stručnih kapaciteta u oblasti nabavki i prava. Ostali problemi su nespremnost da se raskine ugovor sa izvršiocem koji dobro ne obavlja svoj posao ili da se koristi pravna mogućnost da se preispita opravdanost neuobičajeno niske cene. Uopšteno govoreći, ne postoji dovoljno razumevanje ključne uloge prevodilačke firme u odnosu na pojedinačne prevodioce.\nKao rezultat svega toga, pružaoci usluga prevođenja su i dalje veoma često „iz domaće radinosti“, koje su loše organizovane ili imaju mali kapacitet, ne obezbeđuju doslednost, pouzdanost, ne garantuju poverljivost informacija i ne poseduju sistem osiguranja kvaliteta.\nMnoge institucije trpe zbog ove situacije i retko dobijaju prevode odgovarajućeg kvaliteta. Nažalost, neke od njih veruju da efikasna nabavka ne može da se sprovede prema ovom zakonu. Zbog toga koriste rupe u zakonu, nejasnoće ili zabranjene mere u pokušaju da „nameste“ rezultat za ponuđača u koga imaju poverenje.\nTo je zaista šteta, jer je važeći Zakon o javnim nabavkama veoma dobar, a to ćemo u nastavku i pokazati. Naše je iskustvo da Komisija za zaštitu prava ponuđača u postupcima javnih nabavki donosi razumne odluke. Međutim, loša ili nezakonita tenderska praksa je uzela velikog maha.\nKao što je to slučaj u mnogim evropskim zemljama danas, organizacija javnih nabavki podrazumeva prisustvo nezavisnog tela kojem mogu da se upućuju žalbe. U nekim zemljama se smatra da su sudovi dovoljno efikasni u tome, dok u drugima postoji posebna komisija. U Srbiji je to Republička komisija za zaštitu prava (u daljem delu teksta: Komisija), koja svoje odluke objavljuje na sajtu (www.kjn.gov.rs/).\nNaručioci iz javnog sektora u Srbiji nemaju mnogo iskustva u izradi konkursne dokumentacije i ne mali broj tih postupaka poništen je odlukama Komisije. U proteklih godinu dana članovi UPPS su podneli 15 zahteva za zaštitu prava, i to sa razlogom: usvojeno je 14 zahteva, a samo jedan je odbačen – i to zato što je bio podnet par sati nakon isteka roka. UPPS je sproveo kratku analizu odluka koje se tiču prevodilačkih usluga i u nastavku će biti predstavljeni zaključci do kojih smo došli.\nDodatni uslovi – glavni razlog za poništavanje postupka javne nabavke (do sada)\nVeliki broj žalbi koje su do sada uložene Komisiji ticale su se uslova za učešće u postupku. Samim tim, u najviše slučajeva, razlog za poništenje su upravo bili uslovi postavljeni od strane naručilaca koji su po zakonu neprihvatljivi.\nPostupci javnih nabavki najčešće se poništavaju zbog toga što naručioci od ponuđača zahtevaju da obezbede određeni minimalni broj zaposlenih prevodilaca na neodređeno vreme. Takav zahtev oni nastoje da opravdaju navodima da ovakva vrsta angažmana prevodilaca garantuje da će usluge biti izvršene na vreme i po određenim standardima; da se kroz takav zahtev nastoji doći do ozbiljnih prevodilačkih kuća sa razvijenom kadrovskom i poslovnom politikom, odnosno da se žele izbeći „menadžerske agencije” koje će prevodioce angažovati po pozivu. Međutim, ovakav zahtev je od strane Komisije ocenjen kao diskriminatorski. Njen stav je da ovakvi kriterijumi previše ograničavaju konkurenciju među ponuđačima, jer pored radnog odnosa, postoje i drugi vidovi angažovanja kadrova koji su podjednako prihvatljivi i u okviru kojih se usluge mogu podjednako dobro da izvrše. Drugim rečima, pravni osnov angažovanja kadrova ne utiče na kvalitet izvršenja usluge i na ponuđaču je da svoj model poslovanja organizuje na način koji smatra najprikladnijim. Komisija je ovakav stav iznela u više odluka, od kojih je poslednja Odluka br. 4-00-210/2015 od 12. februara 2015. godine.\nSledeći najčešći uslov iz konkursne dokumentacije koji je ocenjen kao diskriminatorski odnosi se na način na koji su definisane reference u okviru poslovnog kapaciteta ponuđača. U nekim tenderima od ponuđača se zahteva da dostave reference o prevodilačkim uslugama koje su pružene određenoj kategoriji naručilaca. Na primer, često se pojavljuje zahtev da reference budu ostvarene sa naručiocima koji su budžetski korisnici (direktni ili indirektni), odnosno njemu sličan zahtev da se pružene prevodilačke usluge moraju odnositi na ustanove javnog sektora ili pak ustanove koje kao pretežnu delatnost imaju npr. proizvodnju električne energije. Ovakav zahtev naručioci opravdavaju stavom da je za državne institucije svojstven poseban intenzitet i način komunikacije i da njihove potrebe nisu iste kao potrebe drugih vrsta klijenata. Stav Komisije, izložen u više odluka, jeste da za javnu nabavku usluga prevođenja mogu biti relevantne reference kojima se potvrđuje iskustvo ponuđača u prevođenju određenog materijala i dokumentacije koji su u vezi sa predmetnom javnom nabavkom, tj. reference koje potvrđuju kakvo je iskustvo ponuđač imao u prevođenju takvog materijala, a ne za koga je izvršio usluge prevođenja. Ovakvim odredbama konkursnih dokumentacija je, prema stavu Komisije, povređeno načelo obezbeđivanja konkurencije propisano članom 10. Zakona o javnim nabavkama (ZJN). (Rešenje br. 4-00-3151/2014, 4-00-210/2015 i 4-00-2932/2015)\nZatim, kao neopravdan je ocenjen i zahtev o kadrovskom kapacitetu na osnovu kojeg ponuđači treba da, pored kvalifikovanog prevodioca (sa diplomom o visokoj stručnoj spremi Filološkog fakulteta određenog jezika i književnosti) angažuju i stalnog sudskog tumača (Rešenje br. 4-00-2932/2014).\nKriterijumi zа izbor najpovoljnije ponude\nDo sada je nešto manje postupaka javne nabavke poništeno zbog diskriminatorskih kriterijuma za izbor najpovoljnije ponude. Razlog za to je što su ovi kriterijumi uglavnom relativno jednostavni. Većina se zasniva samo na ponuđenoj ceni, ali budući da naručiocima sve više smeta loš kvalitet i postaju sve odlučniji u pokušajima da uvedu kriterijume kvaliteta, možemo očekivati sve učestalije žalbe.\nU ne tako malom broju osporenih postupaka javnih nabavki prevodilačkih usluga došlo je do poništavanja postupaka u celini iz razloga što se reference određuju kao element kriterijuma. Ovakav stav Komisije utemeljen je na tumačenju odredbe člana 85, stav 4. ZJN i odnosi se na elemente koji mogu biti osnov za dodatne uslove za učešće i elemente kriterijuma, a Komisija je o ovome zauzela načelni pravni stav na osmoj opštoj sednici (Rešenje br. 4-00-1938/2014)\nIsto tako, ukupan broj zaposlenih ne može biti element kriterijuma (Rešenje br. 4-00-3151/2014), a kao povreda načela jednakosti ponuđača ocenjen je i zahtev da diploma profesora jezika stečena na univerzitetima u Republici Srbiji mora biti nostrifikovana pri nekom od univerziteta zemlje matičnog jezika (Rešenje br. 4-00-1556/2013).\nTakođe, zahtev da ponuđač bude društvo registrovano kod Agencije za privredne registre, sa registrovanom pretežnom delatnošću za usluge prevođenja, nije u skladu sa odredbama Zakona o privrednim društvima. Na osnovu tog zakona, registracija pretežne delatnosti potrebna je samo za statističke potrebe i ne predstavlja nikakvu vrstu dozvole za obavljanje te delatnosti. Zbog toga je za ovakav kriterijum ocenjeno da sadrži elemente diskriminacije koja proizlazi iz klasifikacije delatnosti koju ponuđač obavlja, odnosno da nije u skladu sa odredbom člana 12. ZJN.\nIstičući najčešće greške koje naručioci prave prilikom izrade konkursne dokumentacije, nadamo se da ćemo uticati na to da ne dolazi do ponavljanja takvih grešaka u postupcima javne nabavke koje sprovode institucije javnog sektora. Uvereni smo da je uspešno sprovođenje tendera i izbegavanje da se oni iznova poništavaju u obostranom interesu kako naručilaca tako i preduzeća koja se bave uslugama prevođenja.\nU nastavku ćemo detaljnije izložiti Zakon o javnim nabavkama i kako mi smatramo da se on može iskoristiti u cilju uspešnog sprovođenja postupka javne nabavke usluga prevođenja i dobijanja najboljeg kvaliteta za uloženi novac poreskih obveznika.\nNajnoviji Zakon o javnim nabavkama se često veoma slabo razume. On predstavlja znatni napredak u odnosu na prethodni, pre svega jer je manje rigidan nego mnogi drugi zakoni. Jasno definiše načela koja se moraju poštovati, na primer Načelo efikasnosti i ekonomičnosti (član 9.), Načelo obezbeđivanja konkurencije (član 10.), Načelo jednakosti ponuđača (član 12.). Za potrebe ove naše studije, član 10. je jedan od najvažnijih. On kaže da je naručilac u obavezi da omogući što veći konkurenciju, da ne može da ograniči konkurenciju ili spreči nekog ponuđača da učestvuje koristeći diskriminatorske uslove, tehničke specifikacije ili kriterijume.\nIstovremeno, Zakon omogućava naručiocu da primeni fleksibilan postupak koji se može prilagoditi svakom pojedinačnom ugovoru i poslu koji treba obaviti.\nI zaista, Zakon zahteva da se taj postupak prilagodi. Član 70. propisuje da se tehnička specifikacija objektivno opiše tako da „odgovara potrebama naručioca”. Drugim rečima, oni moraju tačno da opišu posao koji treba obaviti. Zatim se u članu 84. kaže da kriterijumi za dodelu ugovora moraju da budu u logičkoj vezi sa predmetom javne nabavke, odnosno sa tehničkim specifikacijama. Jedno mora da odgovara drugom.\nZakon definiše dva principa za dodelu ugovora – najniža ponuđena cena i ekonomski najpovoljnija ponuda. U drugom slučaju, precizira se (član 85.) da kriterijumi za izbor najpovoljnijeg ponuđača mogu da obuhvate širok raspon elemenata relevantnih za predmet nabavke i navodi neke primere.\nUslovi za učešće su definisani članom 75 i 76. Ovi članovi nude više mogućnosti i preskriptivni su u manjoj meri. Neka pitanja (npr. kvalitet zaposlenih) se pominju i u članu 76. kao potencijalni uslov za učešće i u članu 85. kao potencijalni kriterijum za ocenu. To ukazuje da je namera zakona da pruži fleksibilan pristup po kom minimum uslova za učešće može biti definisan u skladu sa članom 76, a kriterijumi za ocenu u skladu sa članom 85. koji onda prave razliku između ponuda različitog kvaliteta i ocenjuje ih na odgovarajući način. Jedino ograničenje je izgleda to da isti kriterijum ne može biti korišćen po oba osnova, iako su različiti kriterijumi za isti predmet dozvoljeni ukoliko su logični (Republička komisija za zaštitu prava ponuđača je ovo protumačila tako da reference mogu biti upotrebljene kao uslovi, ali ne i kao kriterijumi za ocenu.)\nStrategija razvoja javnih nabavki 2014-2018.\nOva strategija je zvanična politika vlade i naručioci su u obavezi da je poštuju. Između ostalog, ona podržava MSP: član 3.2.3 kaže da prilikom uvođenja centralizovanih javnih nabavki mora da se vodi računa o mogućima uticajima na učešće MSP. Podstiče naručioce da tendere podele po partijama gde god je to moguće i smanje, između ostalog, adminstrativna ograničenja.\nŠta ova pravna akta znače?\nSve u svemu, važeći propisi zahtevaju od naručioca da:\n– obezbedi najbolju kvalitet za novac poreskih obveznika\n– obezbedi konkurenciju\n– sve ponuđače tretira jednako\n– obezbedi prihvatljive uslove za MSP\nTo sve naručilac mora da uradi na sledeći način:\n– da tačno opiše posao koji treba obaviti (tehnička specifikacija), podelivši posao na partije gde je to moguće\n– da postavi logične, nediskriminatorske uslove za učešće\n– da postavi logične kriterijume za ocenu koji su u skladu sa tehničkim specifikacijama\n– da omogući dovoljno vremena.\nSledi detaljnija analiza raznih elemenata tendera koje smo pomenuli.\nClan 70. Zakona kaže da naručioci moraju da obezbede da roba, usluge ili radovi koji se nabavljaju, budu opisani objektivno i na način koji odgovara potrebama naručioca. Drugim rečima, specifikacija mora tačno da opiše sam posao koji treba da se obavi.\nTehničke specifikacije su osnov za uslove za učešće i kriterijume za ocenu. One moraju da budu dobro definisane, sa jasnim opisom svakog pojedinačnog zadatka koji treba izvršiti, nivoom kvaliteta koji se traži, i okvirnim obimom posla koji se može očekivati.\nNesigurnost u pogledu odnosa između, recimo, prevoda sa engleskog i prevoda sa francuskog ne sme da bude izgovor da se ne precizira zadatak – naručilac, na primer, može da navede godišnji odnos između ovih zadataka u poslednje 3 godine, ili bar da dâ procenu, i to je obično prilično tačno.\nTehnička specifikacija treba tačno da opiše verovatne potrebe za različitim elementima kao što su različiti jezici, ili u kojoj meri će usmeno prevođenje biti konsekutivno ili simultano. Ako neće biti potrebe za prevođenjem sa hebrejskog, ono i ne treba da stoji u tehničkoj specifikaciji; ako je usmeno prevođenje bilo potrebno samo jednom u prethodnoj godini (što se obično dešava), mora se jasno navesti da će retko biti potrebe za tom uslugom.\nObim neke usluge pomaže ponuđaču da odredi cenu koju će ponuditi za tu uslugu. Da bi cene imale smisla, obim posla za različite usluge u istoj partiji mora biti prilično dobro procenjen. Jedino na taj način se mogu definisati razumni i proporcionalni kriterijumi za ocenu.\nČesto je tender kombinacija veoma različitih usluga, kao što su usmeno i pisano prevođenje. U tim slučajevima, postoji posebna odgovornost da se u tehničkoj specifikaciji definiše odnos u obimu posla između ovih usluga. Ako se to ne uradi na ispravan način, nemoguće je definisati logične pondere među različitim kriterijumima za ocenu (vidi dole). Na taj način se otvara prostor za spekulativne ponude i dobija se rezultat koji ne odražava najbolji kvalitet za utrošen novac poreskih obveznika.\nAko naručilac ne zna unapred kakav će odnos biti između usmenog i pisanog prevođenja, onda bi tender trebalo podeliti na dve partije. To je onda jedini način da se obezbedi fer konkurencija i dobije svrsishodan rezultat, odnosno u skladu sa Zakonom. Imajući u vidu njihovu potpuno različitu prirodu, praksu i određivanje cena, naša je preporuka da se usmeno i pisano prevođenje uvek razdvoje u partije, ukoliko ne postoji neki poseban razlog da se kombinuju.\nŠto se tiče kvaliteta, član 70. takođe kaže: “U slučaju nabavke dobara i usluga, tehničke specifikacije određuju karakteristike dobara ili usluga kao što su dimenzije, nivo kvaliteta, uključujući i metode za osiguranje kvaliteta, …”. Iako je teško opisati ili izmeriti kvalitet prevoda, to nije slučaj kada je u pitanju kvalitet procesa prevođenja. Metode za osiguranje kvaliteta, sistemi za upravljanje informacijama, sistemi za upravljanje dokumentima su od velikog značaja. Evropski standard za prevođenje EN15038 sadrži veoma dobar spisak zahteva.\nNa taj način mogu se specificirati nivoi kvaliteta, ali da bi to uradio, naručilac mora da se postara da ima dovoljan nivo stručnosti u ovoj oblasti, kako bi napravio odgovarajuću, uravnoteženu specifikaciju na potrebnom nivou.\nOstali važni faktori takođe treba da budu definisani u tehničkoj specifikaciji. Rokovi isporuke treba da budu postavljeni, imajući u vidu koliko je vremena potrebno dobrom prevodiocu da obavi zadatak. Hitni prevodi takođe treba da budu definisani. Kada su u pitanju veći dokumenti koji moraju da se podele na više prevodilaca, mora se prihvatiti manja usaglašenost terminologije, ili da se omogući vreme da jedan prevodilac uradi jezičku redakturu (jezička redaktura je posebna usluga u odnosu na prevod).\nTehničku specifikaciju treba uvek da piše osoba koja dobro poznaje profesiju, i usluge prevođenja treba da budu određene u skladu sa specifičnim potrebama posla. To često obuhvata više faza: prevod, jezičku redakturu, stručnu redakturu, lekturu, formatiranje itd. Naručilac treba da traži sveobuhvatan skup usluga koje mu mogu zatrebati. Ukoliko retko postoji potreba za određenim uslugama, to treba da bude navedeno. Ponderi za retko korišćene usluge ne moraju se dodeljivati, naručilac može sam da definiše cenu kao procenat nekog drugog elementa cene iz ponude. Mogućnost izvršenja te usluge treba da se nalazi u ugovoru, tako da se one mogu uvek tražiti bez podsticanja nezakonite prakse. Naručioci često imaju zahteve za stručnom redakturom i lekturom, i mogućnost za nabavku ovih usluga treba da bude predviđena ugovorom. Tako se stvaraju uslovi da se one naruče, izvrše i fakturišu propisno.\nČlan 75. Zakona navodi obavezne uslove, odnosno da je ponuđač registrovan, da on ili njegov zakonski zastupnik nisu osuđivani za krivična dela, da mu nije zabranjeno da obavlja delatnost i da je izmirio sve poreze.\nČlan 76. definiše dodatne uslove, „tako da ti uslovi ne diskriminišu ponuđače i da su u logičnoj vezi sa predmetom javne nabavke”.\nOvi uslovi mogu da obuhvate „finansijski, poslovni, tehnički i kadrovski kapacitet uvek kada je to potrebno imajući u vidu predmet javne nabavke”.\nFinansijski uslovi mogu da se koriste ukoliko su u logičkoj vezi sa tehničkim specifikacijama. Na primer, određeni promet u poslednje 3 godine može da bude pokazatelj kapaciteta da se realizuje veliki ugovor. Bankarska garancija (u fazi potpisivanja ugovora) može da se traži za naročito veliki ugovor, mada njena vrednost ne može biti nesrazmerna obimu posla.\nČesto se dodatni uslovi tiču tehničkih kapaciteta u vidu referenci (vidi takođe deo o referencama dole). Reference koje se traže moraju da budu relevantne i ne preusko definisane da ograničavaju konkurenciju. Naručilac koji u tehničkim specifikacijama definiše ugovor za prevođenje naučnih radova, na primer, može tražiti reference u prevođenju naučnih dokumenata. Ne može tražiti reference kao što su npr. „od visokoobrazovne institucije“ ili „od državne institucije“, jer je klijent ovde nevažan.\nDodatni uslovi mogu da se odnose na minimalni broj zaposlenih, ali samo ako je to zaista neophodno. Na primer, za ugovor opisan u tehničkoj specifikaciji za prevođenje 30.000 strana za 6 meseci, ima smisla tražiti 3 zaposlena menadžera prevodilačkih projekata (ne lingvista, jer je menadžment ovde glavno pitanje), dok kod manje zahtevnih ugovora to nije slučaj. Pored tako formulisanog osnovnog uslova, može se praviti razlika između zaposlenih na neodređeno i određeno vreme, jer kompanije svoje kadrove organizuju na razne načine.\nKao što smo videli gore, standardi kvaliteta mogu da budu definisani u tehničkim specifikacijama i mogu se stoga koristiti i kao uslovi za učešće u postupku i kao kriterijumi za ocenu. Međutim, mora se voditi računa da oni ne budu suviše restriktivni, kako bi ih određeni broj ponuđača mogao ispuniti.\nLoši uslovi za učešće u postupku\nPostavljanje nerazumnih uslova je jedna od najčešćih zloupotreba koje smo primetili: uslovi za učešće koji favorizuju jednog ponuđača, ili neopravdano ograničavaju broj firmi koje mogu da učestvuju, u suprotnosti su članom 10. Zakona. Neki od neopravdanih uslova koje smo viđali:\n– Određeni broj stalno zaposlenih prevodilaca – sve dok ponuđač ima dovoljno zaposlenih na poslovima upravljanja prevođenjem za taj ugovor, ugovorni odnos firme sa prevodiocima je irelevantan.\n– Broj ponuđenih prevodilaca – pošto se većina preduzeća oslanja na honorarne saradnike-prevodioce, i imaju velike baze, ovde se može izjaviti bilo šta, ali ništa od toga nije proverljivo.\n– Određeni broj prevodilaca „koji su članovi određenog udruženja prevodilaca“. Ovo nema nikakve veze sa sposobnošću preduzeća (ili prevodioca) da obavi posao.\n– Previše detaljni uslovi – npr. jedan fakultet je tražio prevodioca za italijanski sa doktorskom diplomom određenog italijanskog univerziteta; druga institucija je tražila određeni broj prevodilaca „koji su akreditovani za prevodilačke usluge od strane evropskih institucija“, šta god to značilo. Oba uslova su odbačena nakon podnetog zahteva za zaštitu prava.\n– Postavljanje neproverljivih uslova se takođe pojavljuje. Izjava ponuđača da ima neki kapacitet bez ikakvog dokaza nije odgovarajući uslov ukoliko nije proverljiv (i to zaista proverljiv, vidi dole)\n– Postavljanje uslova koji ne odražavaju tehničke specifikacije Često su pisano i usmeno prevođenje predmet iste nabavke (što može da bude ispravno ako se ponderi dodeljuju u skladu sa pravom vrednošću posla, vidi gore). Međutim, često se traže reference za usmeno prevođenje kao uslov za učešće, mada se te usluge, iako ugovorene, retko traže jer institucije često koriste svoje zaposlene za te poslove. To znači da prevodilačko preduzeće sa relevantnim referencama za glavni deo posla (pisano prevođenje) može da bude isključeno, jer im nisu tražene usluge usmenog prevođenja u okviru prethodnih ugovora. Reference za usmeno prevođenje bi zato trebalo tražiti samo proporcionalno realnom udelu te usluge u okviru celokupnog posla.\nNaša je preporuka da se pisano i usmeno prevođenje razdvajaju po partijama (vidi takođe gore pod tehničkim specifikacijama).\nPitanje referenci zahteva posebnu pažnju. U aktuelnoj praksi, reference se obično traže na posebnim obrascima namenjenim tom tenderu, što znači da se moraju ponovo nabavljati za svaki tender. Obrasci skoro uvek sadrže rečenicu „ova referenca se izdaje za potrebe tendera tog i tog i u druge svrhe se ne može koristiti”.\nTo znači da ponuđači moraju za veoma kratko vreme da pribave reference za svaki tender, i institucije moraju svaki put da izdaju te reference. Ovo je jedinstveno za Srbiju (možda i za neke susedne države) – tenderi EU prihvataju dokaz iskustva svim razumnim sredstvima. Ovo stvara bespotrebni posao institucijama i često je u suprotnosti sa članom 10. Zakona jer je ponuđačima teško da pribave reference na vreme.\nZakon o javnim nabavkama ne precizira kako se referenca dokazuje.\nČlan 77. stav 3. kaže: „Dokaz iz stava 1. tačke 2) do 4) ne može biti stariji od dva meseca pre otvaranja ponuda, odnosno, u slučaju kvalifikacionog postupka pre ažuriranja liste.” Stav 1. se odnosi na potvrde o registraciji, potvrde suda, potvrde o plaćenim porezima i licence. Stav 3, međutim, ne navodi isti uslov da dokazi ne mogu biti stariji od dva meseca za dokaze iz stava 2, koji se odnosi na profesionalne reference.\nZakon tako ostavlja otvorenim starost i format reference (ukoliko je jednom izdata i istinita je, pretpostavlja se da je uvek istinita – jedina bitna odlika je mogućnost da ona bude proverena). Traženje previše detaljnih referenci je u suprotnosti ne samo sa članom 10, već i sa članom 9, Načelom efikasnosti i ekonomičnosti, jer se bespotrebno troši vreme ne samo ponuđača, već i svih institucija koje moraju da izdaju reference.\nStoga predlažemo da datum izdavanja reference i format ne budu precizirani, kako bi iskustvo moglo da se dokaže na svaki način koji može biti proveren bez obzira na starost. Trebalo bi da se ovim obuhvate i reference koje su prethodno izdate sa frazom „za potrebe ovog tendera i u druge svrhe se ne može koristiti“ kao potpuno prihvatljive ukoliko dokazuju odgovarajući profesionalni kapacitet.\nZakon omogućava da se reference traže „za period koji nije duži od pet godina za usluge“ (član 77, stav 2), (1)). Za prevodilačke usluge, pet godina je razuman period da iskustvo bude relevantno. Radi poštovanja člana 10, dakle, ne treba tražiti kraći period ukoliko ne postoji dobar razlog zašto je to neophodno prema posebnim okolnistima. Postavljanje kraćeg perioda za reference bez dobrog opravdanja je diskriminatorski, u suprotnosti sa članom 12.\nZa javne nabavke male vrednosti (do 3 miliona dinara) Zakon takođe omogućava da profesionalne reference budu dostavljene u formi izjave i proverene kasnije. Član 77. stav 4. Daje mogućnost da se ispunjenje svih ili nekih uslova može dokazati „izjavom ponuđača pod punom krivičnom i materijalnom odgovornošću“.\nDa bi se dalje zadovoljila efikasnost iz člana 9, naša je preporuka da se reference traže u formi izjave ponuđača, dok se od najpovoljnijeg ponuđača traži da dokaže reference pre potpisivanja ugovora (praksa u EU). Ograničavajući broj referenci koje se moraju dokazati na ovaj način bi omogućilo detaljno ispitivanje istinosti tih referenci (neki ponuđači često dostavljaju lažne izjave). Međutim, izjave uvek treba pažljivo proveriti pre potpisivanja ugovora, i one za koje se utvrdi da su lažne treba da rezultiraju ozbiljnim sankcijama (isključivanje iz tog i budućih postupaka javnih nabavki, čak i krivično gonjenje za najozbiljnije slučajeve). Stroga provera i posledice treba da budu jasno navedeni od samog početka u konkursnoj dokumentaciji.\nČlan 84. Zakona propisuje da kriterijumi za izbor najpovoljnije ponude „moraju biti opisani i vrednovani, ne smeju biti diskriminatorski, i moraju biti u logičkoj vezi sa predmetom javne nabavke”. To znači da oni moraju logički da odražavaju tehničke specifikacije.\nUslovi za učešće ne moraju biti isti kao elementi kriterijuma za ocenjivanje. Zakon to ne kaže, ali Republička komisija za zaštitu prava ponuđača je protumačila član 85. stav 4. da kaže da reference mogu da se koriste samo kao uslovi, ali ne i kao kriterijumi za ocenjivanje.\nPrincip za ocenu ponuda može biti „ekonomski najpovoljnija ponuda“ ili „najniža ponuđena cena“.\nU slučaju ekonomski najpovoljnije ponude, kriterijumi za ocenjivanje moraju da budu definisani „u zavisnosti od predmeta javne nabavke“. Neki predlozi pomenuti u članu 84. su cena, datumi i rokovi, „troškovna ekonomičnost” (fraza koja implicira sama po sebi ravnotežu između cene, količine i kvaliteta), kvalitet, tehničke prednosti (još jedan oblik kvaliteta), zaštita životne sredine i energetska efikasnost, post-prodajno servisiranje i tehnička pomoć, garancije, broj i kvalitet angažovanih kadrova, „funkcionalne karakteristike“ i na kraju „itd.“. Drugim rečima, bilo koji kriterijum može da se koristi sve dok je u logičnoj vezi sa tehničkim specifikacijama, predstavljaju jasan pokazatelj sposobnosti ponuđača da obavi posao, merljivi su i proverljivi i nisu sami uslov za učešće.\nUkoliko postoji bilo kakva mogućnost da dve ponude imaju isti broj pondera, rezervni kriterijum treba da bude definisan kako bi se izabrao pobednik. Ukoliko to nije slučaj može doći do poništavanja dobrog tendera.\nNeki loši kriterijumi zа izbor najpovoljnije ponude\n– Kapacitet u smislu broja prevodilačkih strana na dan Ovo se često viđa. Pošto svi u našoj delatnosti znamo otprilike koliko strana dobar prevodilac može da isporuči za jedan dan, takva izjava je u suštini samo broj prevodilaca koji mogu da budu angažovani, a opet svako preduzeće može da nađe skoro neograničen broj honorarnih saradnika. Čak i ako treba da se postigne veliki obim posla za kratko vreme, ova izjava je irelevantna. U svakom slučaju je neproverljiva – ono što je važno za kapacitet je sistematski pristup upravljanju koji preduzeće primenjuje, a koji se ne vidi iz ovakve izjave.\n– Cena za hitne prevode se često javlja, obično bez definicije šta je to „hitan“ prevod. Rokovi treba da budu definisani u tehničkim specifikacijama. Skoro svaki put, svi ponuđači daju cenu nula, i na taj način ovaj kriterijum postaje irelevantan. Bolje je da naručilac sam definiše cenu, npr. „dodatnih 20% na cenu za hitne prevode kako su definisani u tehničkoj specifikaciji“.\n– „Broj dodatnih jezika u ponudi“ se javlja u poslednje vreme. Ako se u tehničkim specifikacijama definišu jezici za koje treba dati ponudu, ovo je potpuno nevažno. Ako nisu definisani, onda taj kriterijum sam za sebe nije dovoljan. Osim toga, svaki ponuđač naravno može da napiše koji god hoće broj, jer ta izjava ne može da se proveri.\n– Rokovi za plaćanje se povremeno koriste. Oni su, zapravo, određeni zakonom na 45 dana za sve javne institucije, i stoga su irelevantni.\n– „Broj ugovora sa međunarodnim organizacijama“ se takođe pojavilo jednom prilikom, i naravno da je i taj kriterijum irelevantan.\nKriterijumi za izbor napovoljnije ponude treba takođe da budu vrednovani u logičkoj vezi sa tehničkim specifikacijama.\nSamo istraživanjem, a onda i jasnim definisanjem posla koji se očekuje, i dodeljivanjem odgovarajućeg broja pondera, mogu se dobiti ozbiljne ponude sa korektnim cenama.\nU većini ugovora sa profesionalnim institucijama, usmeno prevođenje ima veoma malu ulogu, jer se najveći deo posla obavlja na engleskom, i mnogi govore ovaj jezik dovoljno dobro da mogu da održavaju sastanke, obavljaju telefonske pozive itd. Ipak, mnoge od tih institucija vrednuju usmeno prevođenje mnogo više nego što je to opravdano. Ponuđači to znaju, i zato su primorani da spekulišu u ponudama, stavljajući smešne cene kao što su jedan dinar ili čak nula dinara za nešto čija je tržišna cena 35-50 evra po satu. Oni onda mogu da daju višu cenu za najveći deo posla (npr. pisano prevođenje engleski-srpski) i imaju bolji rezultat nego ozbiljna ponuda koja daje realne cene za sve elemente. Rezultat svega je tender koji se često završi tako da pobedi najgori ponuđač i da ukupna cena ugovora bude veća nego što bi trebalo.\nTender dakle nije test koja firma ponudi najbolju cenu, već koja bude uspešnija u igri pogađanja (ili koja je imala informaciju iznutra o očekivanom obimu posla).\nU slučaju usmenog i pisanog prevođenja, preporučujemo razdvajanje ovih usluga na partije, jer su one potpuno različite. To bi mnogo značilo u sprečavanju taktičkih igara sa cenama i u skladu je sa Strategijom razvoja javnih nabavki. To obezbeđuje korektne cene i najbolji kvalitet za utrošeni novac za obe usluge.\nPostoje mnogi drugi primeri kriterijuma za ocenu koji ne odgovaraju istinskim potrebama.\nKao što je već pomenuto, Zakon definiše dva principa dodele ugovora – najniža ponuđena cena i ekonomski najpovoljnija ponuda.\nNajniža ponuđena cena\nUkoliko se izabere najniža ponuđena cena, ponderi se moraju dodeliti samo elementima cene. Da bi bili u skladu sa Zakonom, elementi cene koji se koriste treba da odražavaju svaku pojedinačnu vrstu usluge koja se može očekivati u okviru ugovora. Vrednovanje mora tačno da odražava odnos tih usluga, kao što je opisano u tehničkoj specifikaciji. Na primer, ako je pisano prevođenje sa francuskog činilo 15% obima posla u prethodnoj godini (ili u prethodne 3 godine), bilo bi logično da se 15% pondera dodeli ceni te usluge. Ako ugovor obuhvata i pisano i usmeno prevođenje, ali usmeno prevođenje nije bilo potrebno u prethodnoj godini, treba da nosi neznatan broj pondera, ako ih uopšte treba ponderisati. Ako prevođenje sa i na engleski predstavlja 80% obima posla, treba mu dodeliti 80% pondera; ako retki jezici čine 10% obima posla, cena za grupu retkih jezika zajedno treba da nosi 10% pondera.\nGrupisanje jezika radi davanja cene na ovaj način treba da uradi osoba koja dobro poznaje tržište, jer različiti jezici mogu da imaju veoma različite cene.\nNaravno, kod svake kupovine, najniža cena retko odgovara dobrom kvalitetu, a može da znači i veoma loš kvalitet. Da bi dobila tender, firma mora da dâ nisku ponudu, što znači da ima veoma mala sredstva da plati prevodioce, i možda neće moći da angažuje dobre, čak pristojne prevodioce. Ovaj princip takođe favorizuje ponuđača sa nižim fiksnim troškovima: onoga koji nema efikasnu ili pouzdanu tehničku opremu, ima nelegalan softver, loše plaćene zaposlene na poslovima upravljanja prevođenjem bez dodatnog kapaciteta da se nosi sa naglim povećanjem obima posla, nema sisteme za upravljanje dokumentima, metode osiguranja kvaliteta ili sertifikate – sve to košta.\nNaručioci koji koriste ovaj metod ne treba da se iznenade ako kvalitet pruženih usluga bude nizak.\nKod ove opcije, mogu se koristiti i elementi cene i kvaliteta, i naručilac može da postavi odnos između ove dve kategorije kakav god želi. Tenderi EU često koriste odnos 70/30 ili 60/40 u korist kvaliteta. Ispod 60/40 dominira cena, jer ponuđači brzo nauče šta treba da obezbede u pogledu sistema kvaliteta, i dobijeni ponderi na kvalitet su približni za sve ponuđače.\nKao i kod najniže ponuđene cene, elementi cene moraju na isti način da odražavaju svaku vrstu usluge, vrednovanu u skladu sa udelom te usluge u celokupnom obimu posla prema tehničkim specifikacijama.\nKao što smo gore napomenuli, Zakon omogućava više tipova faktora kvaliteta, ali oni moraju da budu pažljivo definisani da bi bili dobri pokazatelji sposobnosti ponuđača da pruži uslugu visokog kvaliteta. Oni takođe moraju biti proverljivi i provereni.\nCopyright 2015 SATC


KIPAR ISKREN PRIJATELJ SRBIJE! Vučić primio u oproštajnu posetu ambasadora mediteranske države | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.11.2020. • 11:05 Srbija Danas\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je u oproštajnu posetu ambasadora Republike Kipar Konstantinosa Elijadesa.


Kako da budete MAJKA koja je zadovoljna sobom - reč PSIHOLOGA | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nNE PROPUSTITE: Psiholozi otkrivaju - koje su najbolje metode za vaspitanje deteta\nUz ove savete ste na sigurnom putu da postanete najsrećnija mama na svetu.\nNaslovna foto: youandi.com


Download sea .MP4 & 3GP || Skycoded.Com\nTnc Predator vs T1 | Bo2 | ONE Esports Dota 2 SEA League\nT1 vs TNC Game 1 | Bo2 | Group Stage One Esports SEA League | DOTA 2 LIVE\n496 vs Neon | Razer SEA Invitational 2020 | Grand Finals | 500BROS DOTA 2\n[Dota 2 Live] Tnc Predator vs T1 BO2 - One Esports SEA League\nRazer SEA Invitational 2020 Final - 12h 496 vs Neon\nMaking Dead Sea With 1000 KG Salt - मृत सागर....😱😱😱\nN O A A Confirm The Existence of "Sea Monsters?"\nChina Attacks the US Base in South China Sea which started everything. JF-17s Vs F/A 18s DCS World\nRazer SEA-Invitational 2020: DOTA2 - CHAMPIONSHIP\nB52 BOMBER REACHES SOUTH CHINA SEA WITH 28 HR FLIGHT - SHOWS U.S CAN INTERVENE IF CHINA EYES TAIWAN!


Prityazhenie 2 (2020) - uskoro Prolog\nProšle su tri godine od pada vanzemaljskog broda.\nNajiščekivaniji ruski film godine, spektakularni blokbaster "Invazija" istražuje tajnu čovečanstva, a fantastična stvarnost samo pogoršava istragu. Postoji jedan način da se pobedi - ostati čovek. Prošle su tri godine od pada vanzemaljskog broda. Katastrofa koja se desila, zauvek je promenila život devojčice iz Čertanova ali i pogled stanovnika na kompletan univerzum. Čini se da je ovo bio najveći test za čovečanstvo. Ono čega ljudi još uvek nisu svesni jeste da će uskoro doživeti novi susret. Da li su spremni na to?


SUKOB "FAJZERA" I IZRAELA?! Pale teške reči, izraelski mediji izneli šokantne detalje... - Informer\nKompanija „Fajzer“ obustavila je isporuku vakcina protiv virusa korona Izraelu, pošto ta država nije platila 2,5 miliona isporučenih doza, objavili su izraelski mediji. Prema njihovim tvrdnjama, „Fajzer“ je nazvao Izrael „banana republikom“\nJedini zvanični komentar „Fajzera“ bio je da je istekao originalni ugovor, potpisan u novembru, za koji se ne navodi koliko isporučenih doza podrazumeva, te da rade na „obnovi ugovora i isporuci dodatnih vakcina“. Iz te kompanije su dodali da „dok je rad na tome u toku, isporuke mogu biti prilagođavane“. Prema do sada poznatim podacima, Izrael je kupio 15 miliona doza vakcina „Fajzer“/„Biontek“, kao i 12 miliona doza „Moderne“ i „Astra zeneke“.\nTakođe, „Džeruzalem post“ navodi da je iz dosadašnjih izveštaja Knesetu, jasno da je Izrael „Fajzeru“ platio daleko višu cenu za vakcine nego što se do sada smatralo. Generalni direktor „Fajzera“ Albert Burla trebalo je da poseti Izrael početkom marta, ali je poseta odložena pet dana pre nego što je trebalo da se dogodi, uz obrazloženje da nisu bili potpuno vakcinisani ni Burla ni svi članovi njegovog tima, preneli su tada izraelski mediji.\nIzrael rat isplata Vakcine isporuka fajzer


Podaci o proizvođaču Actavis\nActavis plc (NYSE: ACT) je globalna integrisana farmaceutska kompanija za specijalne proizvode fokusirana na razvoj, proizvodnju i distribuciju generičkih, brend i biosimilarnih proizvoda.\nKompanija ima svetsko sedište u Dablinu, Irska, a administrativno sedište u Parsippany-u, Nju Džersi, (SAD).\nPogledajte sve Actavis proizvode


► Sagrada familija najzad dobila građevinsku dozvolu\nMaksimalna dozvoljena visina je 172 metra, što bi katedralu učinilo najvišom građevinom u Barseloni, a budžet je 374 miliona evra.\nIzvođači radova su naveli da je Gaudi 1885. zatražio izdavanje dozvole u Sant Martiju, selu koje je kasnije postalo četvrt Barselone, ali da nikad nije dobio odgovor.\nSagrada familija je 2005. uvrštena na listu Svetske baštine UNESKO.\nsagrada familija /


Smrt trudnice u BiH: Tijelo preminule dva dana držali van hladnjače\nHome Vijesti Crna hronika Smrt trudnice u BiH: Tijelo preminule dva dana držali van hladnjače\n29. Aprila 2020.\nVeoma je upitna i Đajićeva tvrdnja da je “prijatelj sa pojedinim članovima porodice”, jer su se najbliži članovi porodice preminule Ilijane Manojlović ogradili od njegovih tvrdnji\nVlado Đajić, direktor UKC-a RS u Banjoj Luci , odbio je odgovoriti na pitanja novinara u vezi sa trudnicom Ilijanom Manojlović koja je, zbog nebrige ljekara, preminula 18. aprila u toj zdravstvenoj ustanovi.\nNa pitanje šta je uradio Stručni tim koji je formirao za ispitavanje okolnosti smrti trudnice Ilijane Manojlović, Đajić je rekao: “Zamolio bio vas da jednu takvu tragediju ne zloupotrebljavate ovdje na cesti. Službe rade na tome, ispituje se sve i molim vas da ovdje na ulici takve stvari ne komentarišemo i ne reagujemo, naročito što sam ja i prijatelj sa pojedinim članovima te divne porodice”.\nĐajiću nije smetalo da na istom mjestu, “na cesti”, odnosno u parku “Petar Kočić” u Banjoj Luci, govori o teškim posljedicama napada virusa i njegovim smrtonosnim posljedicama, piše na svom blogu Slobodan Vasković.\nNejasno je i kakvu je zlopotrebu otkrio Đajić u pitanju novinara, ali je sasvim jasno da je on izbjegao da odgovori na sasvim korektno postavljena pitanja, što je notorno bježanje od odgovornosti.\nVeoma je upitna i Đajićeva tvrdnja da je “prijatelj sa pojedinim članovima porodice”, jer su se najbliži članovi porodice preminule Ilijane Manojlović ogradili od njegovih tvrdnji.\nBORIS MANOJLOVIĆ: SRAM DA VAS BUDE ĐAJIĆU\n“Gospodine Đajiću, evo ja kao suprug Ilijane Manojlović vas pitam na ovaj način, jer na drugi nisam u mogućnosti, čiji ste vi to ‘prijatelj’ tako divne porodice, gospodine Đajiću… Sram da vas bude gospodine Đajiću”, napisao je na svom FB profilu Boris Manojlović.\nTeško da Đajić zna za sram. Da je drugačije, ne bi neistinama pokušavao da dodatno zatamni slučaj dvostruke smrti do kojih je dovela kardinalna greška ljekara i njihovo izbjegavanje da pregledaju pacijentkinju i izvrše kiretažu, nakon što je ultrazvukom ustanovljeno da je plod mrtav, 17. aprila nešto prije 19. časova.\nIako je trpila jake bolove, Manojlovićevu nisu htjeli da pregledaju dr. Saša Savić i dr. Jovica Ivić, koji su bili dežurni na Klinici za ginekologiju od 19. sati 17. aprila, do 8. sati 18. aprila.\nIlijana Manojlović je preminula 18. aprila u 10 sati i 35 minuta. Uzrok smrti je sepsa koja je dovela do zatajenja srca.\nManojlovićeva i njeno nerođeno dijete bili su zdravi do 16. aprila, kada su joj urađene dvije amniocinteze. Amniocinteze je uradio dr. Veselin Pupčević. Dan kasnije, 17. aprila Manojlovićeva se sa visokom temperaturom i bolovima javila u UKC RS.\nTIJELO DRŽANO DVA DANA VAN HLADNJAČE\nĐajić je naveo da “službe rade” na ispitivanju okolnosti dvostruke smrti, a nadležno Tužilaštvo svakako bi moralo otkriti zbog čega tijelo preminule trudnice nije držano u hladnjači do obdukcije? Tijelo je van hladnjače držano dva dana, jer je obdukcija urađena 20. aprila, po nalogu Tužilaštva.\nTakav postupak otvara brojna pitanja, a jedno od njih jeste da li je to bio svojevrstan morbidni pokušaj uništavanja dokaza? Tužilaštvo će tokom istrage morati naći odgovore na broja pitanja u vezi sa navedenim postupkom!\nZAHTJEV ŠERANIĆU ZA VANREDNI STRUČNI NADZOR\nPorodica preminule trudnice Ilijane Manojlović uputila je Alenu Šeraniću, ministru zdravlja u Vladi RS, zahtjev za vanredni stručni nadzor kako bi se ispitale sve okolnosti pod kojima je došlo do njene smrti i smrti njenog nerođenog djeteta.\nPorodica se pozvala za Zakon o zdravstvenoj zaštiti koji, između ostalog, propisuje da građanin koji nije zadovoljan zdravstvenom uslugom može zahtijevati od nadležnog ministarstva da inicira vanredni stručni nadzor. Iz ministarstva je, prema mojim saznanjima, potvrđeno da su dobili zahtjev, ali porodici još nije odgovoreno da li je donesena odluka o vanrednom stručnom nadzoru.\nBilo je neophodno i zakonski jedino ispravno da je ministar zdravlja Alen Šeranić i prije zahtjeva porodice imenovao pet članova Stručnog tima koji bi izvršili vanredni stručni nadzor. Članovi tog tima trebalo je da se imenuju sa liste eksperata, a nijedan od njih nije mogao da bude uposlen u UKC RS.\nNačin formiranja Stručnog tima UKC RS nije u skladu sa zakonskim propisima o vanrednom nadzoru iz prostog razloga što su svi članovi tog tima uposlenici UKC RS. Takav način je neprihvatljiv, jer trebaju da istražuju radne kolege, a to, samo po sebi, nije donijelo, kako se pokazalo, nikakve rezultate.\nPrevious articleFikret Hodžić dobio 200.000 KM poticaja od federalnog ministarstva\nNext articleMMF kaže da će Hrvatska zbog korone potonuti puno više od Srbije. Evo zašto\nDvoje djece od 9 i 11 godina utopilo se u jezeru: Tokom kupanja nisu uspjeli izaći iz vode\nBraća stara samo šest i sedam godina ukrali ključeve i odvezli se u provaliju\nKod Splita auto ostao na betonskoj ogradi usred noći, vozač pobjegao\nOvo je poreski inspektor koji je od privrednika uzeo 5000 KM\nSarajevski muzičar nudi 20.000 KM za informaciju ko mu je zapalio Audi\nVIC DANA: Poljubi tetu\n“Komšija koji je mlađi od mene preko 20 godina me danima...\nJa sam se udala prije sedam godina i to udala sam...\nPacijentkinja me zamolila da čuvam veliku tajnu\nMame i tate koji zaslužuju crni pojas u roditeljstvu


KK „Romanija“ najuspješnija na Prvenstvu BiH | Palelive.com\nPočetna Novosti Sport KK „Romanija“ najuspješnija na Prvenstvu BiH\n29. novembra u Mostaru je održano Prvenstvo BiH u tradicionalnom karateu, na kome je među 18 klubova iz čitave države i oko 200 takmičara nastupio i naš klub sa 23 takmičara i svi su osvojili medalje.\nU ukupnom poretku, sa više od 50 osvojenih medalja, od čega 23 zlatne, KK „Romanija“ je proglašena za najuspješniji klub prvenstva, ispred KK „Mostar“ i KK „Visoko“.\nMilici Popović je pripao pehar za najbolju seniorku prvenstva sa osvojene 4 zlatne i 1 srebrnom medaljom.\nU svojim uzrasnim kategorijama su dominirali: Jelena Jugović sa 5 zlatnih medalja (3 pojedinačno, 2 ekipno), Marija Terzić 4 zlatne (3+1), Ivana Jovanović 3 zlatne (2+1) i bronzana, Marko Jugović sa 2 zlatne i bronzanom medaljom, a naročito tim: Njegoš Petrović, Vojin Karišik i Miloš Pandurević koji su osvojili zlatne medalje u borbama i katama, te pobrali simpatije svih prisutnih i nagrađeni su velikim aplauzom.\nUz već pomenute takmičare medalje su osvojili:\nZlatne: Vojin Karišik, Mladena Petrović, Darja Poluga, timovi u kojima su nastupali Jelena Jugović, Maja Jugović, Sanja Rajić (2 zlatne), Darja Poluga, Ivana Jovanović i Marija Čulina, kao i Marija Terzić, Marijana Poluga i Jana Pržulj.\nSrebrne: Tim Milan Vuković, Mihailo Mastilović i Marko Danilović; pojedinačno: Milan Vuković, Marko Danilović, Ognjen Karišik, Bogdan Mastilović, Njegoš Petrović, Darja Poluga, Sanja Rajić i Marija Čulina.\nBronzane: Tim Marija Terzić, Tara Samardžić i Anja Samouković; pojedinačno: Milan Vuković, Ivana Jovanović, Maja Jugović, Ognjen Karišik, Lizdek Miroslav (dvije), Mihailo Mastilović, Miloš Pandurević, Mladena Petroviić (dvije), Darja Poluga , Jana Pržulj (dvije), Tara Samardžic, Anja Samouković i Marija Čulina.\nOvim rezultatim KK „Romanija“ je zaokružila još jednu veoma uspješnu godinu u kojoj je osvojila preko 300 medalja, od čega na prvenstvima Evrope, BiH i RS vise od 100.\nPrethodni članak„Istorijske Sveske“ posvećene Srpskoj vojsci u Prvom svjetskom ratu\nNaredni članakObilježena slava izdavačke kuće „Dabar“


EXPRES VESTI - 1889 - Povodom 500. godišnjice Kosovske bitke, u kraljevini Srbiji ustanovljen je "Orden kneza Lazara"\n1889 - Povodom 500. godišnjice Kosovske bitke, u kraljevini Srbiji ustanovljen je "Orden kneza Lazara"\tAutor: expres 17 | 09 | 2016\t1580 - Rođen je španski pisac Fransisko Gomez de Kevedo i Viljegas, velikan Zlatnog veka španske književnosti i jedan od najznačajnijih satiričara u svetskoj književnosti ("Snoviđenja", "Život lupeža") .\n1631 - U Tridesetogodišnjem ratu Šveđani i nemački protestanti pod komandom švedskog kralja Gustava Adolfa pobedili su carsku vojsku (Katolička liga) pod vođstvom grofa Tilija kod Lajpciga. 1665 - U Londonu je izbila epidemija kuge u kojoj je umrlo oko 70.000 ljudi. 1787 - Delegati 12 od tadašnjih 13 država SAD potpisali su Ustav SAD. Uz kasnije dodate amandmane, taj ustav je i sada na snazi i najstariji je važeći ustav u svetu. U njemu je prvi put primenjena ideja francuskog filozofa Monteskjea o podeli vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku. 1796 - Prvi predsednik SAD Džorž Vašington uputio je američkom narodu oproštajnu poruku i povukao se na svoje imanje. Za predsednika je izabran 1788. 1809 - Mirom u Fredrikshamu završen je švedsko-ruski rat u kojem je Rusija osvojila Finsku. 1826 - Rođen je nemački matematičar Georg Fridrih Bernhard Riman, koji je otvorio nove pravce razvoja matematike i njene primene u fizici i mehanici. Niz matematičkih pojmova ima po njemu naziv. 1857 - Rođen je ruski fizičar Konstantin Eduardovič Ciolkovski, čije su teorije i otkrića bili osnova za razvoj astronautike. Godine 1903. objavio je prvo delo iz teorije astronautike "Ispitivanje vasionskog prostora reaktivnim aparatima". 1889 - Povodom 500. godišnjice Kosovske bitke, u kraljevini Srbiji ustanovljen je "Orden kneza Lazara", koji su mogli da nose samo vladar i punoletni prestolonaslednik. 1900 - Britanska kraljica Viktorija I Aleksandrina potpisala je dokument kojim je Australija ušla u Komonvelt kao federalna unija šest bivših britanskih kolonija. 1908 - Rođen je ruski violinista i dirigent David Fjodorovič Ojstrah, jedan od najvećih majstora violine u 20. veku. Proslavio se 1935. na međunarodnom takmičenju u Varšavi i 1937. nagradom "Isaj" u Briselu, a potom je sa velikim uspehom nastupao širom sveta. 1918 - Posle trodnevne ofanzive, Prva i Druga srpska armija su uz pomoć dve francuske divizije probile Solunski front u Prvom svetskom ratu. Nemci i Bugari bili su primorani da se povuku. Proboj Solunskog fronta omogućio je srpskoj vojsci povratak u domovinu i, kao jedna od najuspešnijih operacija u Prvom svetskom ratu, doprineo konačnom slomu Centralnih sila. 1931 - RCA Viktor kompanija predstavila je prvu long-plej gramofonsku ploču na 33 obrtaja u hotelu Savoj u Njujorku. 1939 - Sovjetska Crvena armija ušla je u Poljsku sa istoka, zaposela krajeve zapadne Belorusije i Ukrajine i zarobila 217.000 Poljaka. Istovremeno Nemci su napali Varšavu iz vazduha i sa kopna. 1944 - Spuštanjem britanskih padobranaca kod grada Arnhema u Holandiji počela je operacija "Market Garden" u Drugom svetskom ratu, s ciljem da se uspostavi mostobran na reci Rajni i zaobiđe nemačka linija odbrane. Savezničke trupe naišle su na neočekivano jak otpor Nemaca i operacija je propala uz velike savezničke gubitke. 1961 - Obešen je bivši turski premijer Adnan Menderes, kojeg je u maju 1960. oborila vojna hunta generala Džemala Gursela i osudila na smrt zbog izdaje reformskih principa Kemala Ataturka. 1978 - Potpisivanjem okvirnog plana za mir na Bliskom istoku, u Kemp Dejvidu su završeni razgovori predsednika Egipta Anvara el Sadata, premijera Izraela Menahema Begina i predsednika SAD Džimija Kartera. 1980 - Bivši diktator Nikaragve general Anastasio Somosa Debajle ubijen je u atentatu u Paragvaju, gde je živeo u izbeglištvu posle zbacivanja sa vlasti u julu 1979.\n1994 - Umro je britanski filozof austrijskog porekla Karl Rajmund Poper, jedan od najuticajnijih mislilaca 20. veka ("Logika istraživanja", "Otvoreno društvo i njegovi neprijatelji", "Beda istoricizma"). 1997 - U blizini Fojnice, u centralnoj Bosni, srušio se helikopter UN u kojem su poginuli 12 predstavnika međunarodne zajednice i pomoćnik Visokog predstavnika UN za Bosnu i Hercegovinu Gerd Vagner. 2001 - Makedonska vlada je saopštila da će NATO trupama dozvoliti da ostanu u zemlji i po završetku njihovog mandata. 2004 - Ministri odbrane pet zemalja EU (Holandija, Francuska, Italija, Španija i Portugal) potpisali su sporazum o osnivanju Evropske žandarmerije sa sedištem u Vićenci, na severoistoku Italije. 2014 - Južnokorejska Nagrada za mir dodeljena je nemačkoj kancelarki Angeli Merkel zbog njene "stalne svesti" o odgovornosti Nemačke u nacističkim zločinima.\n1928 - "Parobrod Vili", prvi animirani crtani film u kojem se pojavio Miki Maus, prikazan je u njujorškom bioskopu "Koloni teatar" »


Ministar Selaković:EU pozdravila hapšenje Miškovića\nMinistar pravde Srbije Nikola Selaković zadovoljan je stavom Evropske komisije da je hapšenje Miroslava Miškovića ohrabrenje za evropsku perspektivu Srbije.\n"Hapšenje je pozdravljeno iz Evropske komisije.Kao što je rekao komesar (Štefan) File, ovo je veliko ohrabrenje za evropsku perspektivu Srbije, a ja ću, podržavajući tu izjavu, dodati i da je ohrabrenje za građane Srbije jer mogu da vide da država nije mrtva", rekao je Selaković novinarima u pauzi konferencije Razvoj elektronske uprave u Srbiji.\nSelaković je dodao i da će dalja istraga pokazati da li je vlasnik Delte Miroslav Mišković uputio ozbiljne prijetnje potpredsjedniku Vlade Aleksandru Vučiću, prilikom hapšenja.\n"To su reči koje su izrečene u afektu, ako imate čovjeka za koga je bilo nezamislivo da se nađe iza rešetaka, sigurno da je mnogo što šta izrečeno u afektu, da li je prijetnja bila ozbiljna - vidjećemo, pokazaće dalja istraga", rekao je Selaković.\nMinistar Selaković je ocijenio da je hapšenje Miškovića i još devetorice osumnjičenih za malverzacije u privatizacijama putarskih preduzeća, "početak sređivanja države i vraćanja instrumenata vlasti u ruke države".


Horror Piknik snimili novi spot: U potrazi za "Drekavcem"! | SMP\nHorror Piknik snimili novi spot: U potrazi za „Drekavcem“!\nThrash / speed metal „strašila“ Horror Piknik, snimili su spot za novu pesmu „Drekavac“.\nOvaj projekat/bend, predvođen gitaristom i pevačem Gos’n Bandarom aka Zombi Zlikovcem, već nekoliko godina nas oduševljava fantastičnim i uverljivim thrash metalom na srpskom jeziku, sa direktnim i autentičnim tekstovima.\nIako se projekat u neku ruku može svrstati u sferu parodije, jer momci nose perike a sve vrvi od stereotipa i izaziva osmeh na licu, sa muzičke strane čista desetka – reč je o punokrvnom thrash speed metalu kakav je na ovim prostorima retko izveden na jedan toliko ubedljiv način.\nU postavi Horror Piknika, pored pomenutog frontmenta, su i basista Mrtvac Krvnik te bubnjar Veštac Tlačitelj. Produkciju i ovoga puta potpisuje Bandar i studio Pinkik.\nPodsetimo, Horror Piknik smo prvi put videli i čuli u spotu za pesmu „Horor, strah, užas, kraj“, a od tada do danas, snimljeni su i spotovi za pesme „Masovna sarana“, „Smrt dolazi“ i „Sanduk“. Tu je i singl „Kameni golem“, a bend je učestvovao i na Tribute izdanju legendarnom Bombarderu, sa obradom pesme „Kopač grobova“.\n„Drekavca“ proučite u nastavku, a utiske ostavite u komentarima:


Na TV1 prelaze Hadžifejzović, Pećanin, Blagojević, Đapo...? - Klix.ba\nTelevizija Sanele Jenkins\nNa TV1 prelaze Hadžifejzović, Pećanin, Blagojević, Đapo...?\n24.6.2010. u 11:48\nSjedište TV1 bit će u poslovnoj zgradi Villa Park, u sarajevskom naselju Čengić-Vila, gdje je Sanela Jenkins zakupila blizu 1.000 kvadratnih metara poslovnog prostora.\nNaftna mrlja i u Crvenom moru\n24.06.2010. u 12:00


Bežični fiksni telefon Gigaset A510 ECO DECT GAP: Bežični telefoni: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nBežični fiksni telefon Gigaset A510 ECO DECT GAP\nKarakteristike proizvoda: Bežični fiksni telefon Gigaset A510 ECO DECT GAP\nGigaset A510 ECO DECT Bežični Telefon\nOpis proizvoda: Bežični fiksni telefon Gigaset A510 ECO DECT GAP\nDoterani izgled i pametne funkcije ovog telefona čine paket zaista dobre vrednosti\nAko su vam atraktivan oblik i kvalitet funkcionalnosti podjednako važni, potražite najbolje od obe vrste osobina u telefonu Gigaset A510. Zahvaljujući modernom izgledu i velikom, osvetljenom displeju od 1,8”, zadovoljstvo je i gledati ga i rukovati ovim telefonom. Možete da odaberete pozadinsko osvetljenje displeja u jednoj od 4 različite boje, zavisno od svog ukusa. Sjajan kvalitet HSP™ zvuka obezbediće vam jasne razgovore. Kad razgovarate u režimu bez upotrebe slušalice, jačinu zvuka možete lako da podesite na nivo koji vam odgovara. Gigaset A510 je takođe ekološko rešenje u telefoniji zahvaljujući režimu Eco Plus bez zračenja1 i maloj potrošnji energije od < 0,4 W. A510: vaš izbor za telefoniranje s izuzetno korisnim funkcijama i dizajnom visokog kvaliteta.\nS telefonom Gigaset A510 možete da personalizujete izgled i zvukove svog telefona. Možete da izaberete jednu od 4 boje pozadinskog osvetljenja. Boja koju odaberete osvetljava crno-beli ekran telefona A510 veličine 1,8” poboljšavajući njegovu čitljivost. Takođe možete da izaberete prilagođene tonove zvona i boje pozadinskog osvetljenja za određenje kontakte kako biste odmah videli i čuli kad vas zovu. Postoji 20 opcija tona zvona koje možete birati. Zahvaljujući ovim promenljivim funkcijama, ako volite raznolikost, Gigaset 510 je savršen izbor za vas.\nUživajte u sjajnom kvalitetu i funkcijama zvuka\nNa telefonu Gigaset 510, opremljenim HSP™ kvalitetom zvuka, nećete propustiti ni reč onoga što izgovori vaš sagovornik. Radi veće fleksibilnosti, koristite režim razgovora bez upotrebe ruku koji takođe karakteriše sjajan kvalitet zvuka i podesiva jačina zvuka. Jedna dodatna zgodna funkcija vam omogućava da na slušalici i na baznoj stanici odaberete dnevnu i noćnu podešenost jačine zvuka. Kada izaberete manju jačinu zvuka za noć, Gigaset A510 vam omogućava da uživate u miru i tišini tokom noćnih sati.\nUživajte u dugim razgovorima uz udobnost i pouzdanost\nKad razgovarate na telefonu Gigaset A510, razgovor može da traje koliko god želite bez brige o trajanju baterije. Njegovo dugo vreme razgovora do 20 sati i vreme stanja čekanja do 220 sati garantuju vam razgovore bez prekida - i stalnu spremnost vaše slušalice za upotrebu. Zahvaljujući obimnom telefonskom imeniku koji može da primi do 150 unosa, i upućivanje poziva je brzo i lako. Biranje brojeva na modernom telefonu Gigaset 510 takođe je zadovljstvo: njegova tastatura osetljiva na dodir omogućava udobno u precizno unošenje brojeva.\nNapajanje telefona Gigaset A510 troši manje električne energije2, a time ne samo što čuva životnu sredinu, već štedi i vaš novac. Kao i svi drugi Gigaset bežični telefoni, i ovaj telefon srazmerno smanjuje snagu odašiljanja od telefona do bazne stanice u zavisnosti od njihove međusobne razdaljine. Snagu odašiljanja bazne stanice telefona Gigaset A510 možete da smanjite za 80%3 ako izaberete ECO režim. Osim toga, režim bez zračenja4 ECO Plus isključuje snagu odašiljanja kada se telefon nalazi u stanju čekanja.\nSvojim modernim dizajnom visokog kvaliteta i pametnim funkcijama Gigaset A510 nudi zaista dobru mešavinu atraktivnog oblika i korisnih funkcija.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 15244\nSifra 15244, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 15244, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Neočkivano izdanje Melanie Trump bez maske: Podignuta kosa i letnja haljina sa Gucci potpisom\nNaslovna | Lifestyle | Celebrity | Neočkivano izdanje Melanie Trump bez maske: Podignuta kosa i letnja haljina sa Gucci potpisom\nPrva dama Amerike definitivno bi trebalo da razmisli o promeni imidža.\nMelania Trump poznata je po svojim haljinama koje prate liniju tela, mahom su blagog A kroja i ističu struk, kao i po mantil haljinama, Louboutin vrtoglavim potpeticama i uvek besprekrorno isfeniranoj puštenoj kosi dužine tek nešto preko ramena.\nRazlog zbog koga kada napravi blago odstupanje u imidžu, njena pojava izazave veću pažnju no inače.\nPrva dama Amerike fotografisana je danas u Palm Biču na Floridi (otuda letnje izdanje) tokom odlaska na glasanje.\nZa ovu priliku izabrala je elegantnu dezeniranu haljinu sa faltama koju potpisuje Gucci, dok je aksesoare uklopila nezavisno od tonova na haljini.\nNeizbežne su bile salonke sa crvenim đonom - prepoznatljivim Christian Louboutin potpisom i naočare za sunce naravno.\nPažnju je privukla njena podignuta kosa, stilizovana u punđu (za koju dobija sve pohvala i mogla bi defiitivno češće da je nosi na ovaj način) ali i činjenica da nije nosila masku,što su joj američki mediji i te kako zamerili, a isto činimo i mi.\nHaljina Maska Gucci Melania Trump\nEfektan komad koji će podići jesenji stajling na novi nivo vaš je novi najbolji prijatelj kada je stil u pitanju.\nSavršena haljina za kraj leta: Melania Trump ponela kreaciju Delpoza koja je već odavno rasprodata!\nKad ste Melania Trump i imate to moćno, "first lady, ex model" držanje, ne postoji model koji vam stoji loše!


Novi način nege suve kože - GRAZIA Srbija\nNovi način nege suve kože\nUkoliko u dve čaše naspete vodu, a u jednu od njih dodate ulje, ono će se podići do vrha i ostati na površini. Vremenom će voda u čaši bez ulja ispariti, dok će voda prekrivena uljem ostati na istom nivou. Ovaj eksperiment pokazuje kako se gubitak vlage sprečava nanošenjem onoga što se naziva okluzivna materija. Istim principom neophodno je rukovoditi se i pri hidrataciji naše kože.\nKožu čine dermis, koji se nalazi duboko unutar kože i epiderma, na njenoj površini. Gornji deo epiderme sadrži prirodni masni sloj, poznat kao lipidni sloj. Njegova funkcija je upravo sprečavanje gubitka vlage kože, a ulja u proizvodima za negu, stoga su neprocenjiva za adekvatnu hidrataciju. Uprkos ovoj činjenici, većina krema i losiona se proizvodi sa oko 70 odsto vode, koja jednostavno ispari čim dođe u kontakt sa vašom kožom, izazivajući hladnoću prilikom nanošenja proizvoda.\nImajući na umu značajnu ulogu ulja, Bio-Oil, jedan od vodećih svetskih brendova za negu kože, predstavlja svoj novi proizvod Bio-Oil Gel za Suvu Kožu. Moćna, hidrirajuća formulacija, osim uljane osnove koja se brzo upija, sadrži i shea buter, glicerin, Urea-u i vitamin B. Združeni, oni utiču na omekšavanje, pravilnu negu kože i eliminisanje svih neprijatnih karakteristika izrazito suve kože.\nBio-Oil Gel za Suvu Kožu se nanosi jednostavno i utrljava kružnim pokretima, a za maksimalan efekat savetuje se svakodnevna upotreba. Idealan je za osetljivu kožu i ne zatvara pore.\nKlinička testiranja pokazala su da se značajna poboljšanja hidriranosti izuzetno suve kože postižu nakon dve nedelje, a četiri od pet korisnika prve znake oporavka uočilo je već posle dva dana upotrebe.


Zašto žmurimo tokom seksa?\nPitanje "da li žmurite tokom seksa" veoma je važno, jer oči kao ogledalo duše simbolizuju prihvatanje ideje same seksualnosti. Često se događa da parovi ne razgovaraju o seksu, da nisu iskreni...\nLeto u gradu: 9 načina da izgledate prelepo\nEvo nekoliko trikova koji će vas pretvoriti u fatalnu zavodnicu spremnu za svaki ljubavni izazov.\nlepotainega.rs 0 komentara\nVukovi i psi komuniciraju očima\nNajnovije istraživanje naučnika Tokijskog Instituta za tehnologiju i Univerziteta Kjoto otkrilo je da psi i vukovi pored lajanja, zavijanja i govora tela, koriste još jednu vrstu komunikacije....\nSavršena maskara za smeđe oči\nVodič za nanošenje ajlajnera na 28 načina\nSavladajte sve tehnike nanošenja ajlajnera, od jednostavnog do Kleopatra luka uz detaljni i precizni prikaz i ostvarite izgled kakav ste oduvek želele da imate.\nProbudite oči šminkom\nAko iza sebe imate neprospavanu noć, ne osećate se dobro ili prirodno imate sitnije oči, a želite to da prikrijete onda poslušajte ove savete. Otkrivamo vam kako da na najjednostavniji način...\nŠipke koje đacima čuvaju vid i kičmu\nDeluje neobično, ali radi! Šipke koje su postavljene na klupe u jednoj kineskoj osnovnoj školi, čuvaju vid (ali i kičmu) učenicima jer im ne dozvoljavaju da "zabijaju glavu" u sveske i knjige.