Dacic Archives - Info 24\nInfo 24 – Dačić: U Srbiji neko treba da kreira novi Memorandum ili Načertanije\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić smatra da nije stavljena tačka na probleme na Balkanu, kao i da su regionalni konflikti mogući dok postoje uzroci tih problema. “Da li su\nInfo 24 – Dačić šokiran izjavom Jankovića\nRedakcija 04/12/2017 0 Komentara\nPrvi potpredsednik Vlade i šef diplomatije Ivica Dačić šokiran je zbog priznanja lidera Pokreta slobodnih građana Saše Jankovića da je planirao da zatraži od šefa države Aleksandra Vučića da mu\nInfo 24 – Dačić sa zvaničnicima SAD i ministrima iz regiona\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić danas će, tokom boravka u Vašingtonu, razgovarati sa visokim američkim zvaničnicima i šefovima diplomatija zemalja regiona, sazanje redakcija portala Info\nInfo 24 – Dačić: Niz zemalja preispituje odluku o priznanju Kosova\nRedakcija 25/11/2017 0 Komentara\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da očekuje da se nastavi proces povlačenja priznanja Kosova.On je kazao da je na marginama sednice ministarskog saveta zemalja Frankofonije u\nDAČIĆ I ZAORALEK – odnosi Srbije i Češke na visokom nivou\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić primio je juče ministra inostranih poslova Češke Republike Lubomira Zaoraleka. U srdačnom razgovoru obostrano je ocenjeno da su bilateralni odnosi\nMehmet Kemal Bozaj u poseti Ivici Dačiću!\nRedakcija 08/11/2016 0 Komentara\nПрви потпредседник Владе и министар спољних послова Републике Србије Ивица Дачић, примио је у опроштајну посету амбасадора Републике Турске у Београду Мехмета Кемала Бозаја. Министар Дачић је изразио задовољство досадашњом\nSPS je spremna da podrži i zajedničkog kandidata za predsednika!\nRedakcija 31/10/2016 0 Komentara\nLider SPS Ivica Dačić izjavio je da o predsedničkom kandidatu još ne razmišljaju, ali i da je spreman da podredi stranačke interese opštim i podrži zajedničkog kandidata unutar vladajuće koalicije.\nDačić: Nećemo dozvoliti da nas ucenjuju otvaranjem poglavlja\nRedakcija 26/10/2016 0 Komentara\nPrvi potredsednik vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić poručio je danas da Srbija neće propasti ako se neka poglavlja ne otvore u oktobru ili decembru i da neće dozvoliti\nDačić: Visoko cenim potez Vučića za Savamalu\nRedakcija 10/06/2016 0 Komentara\nLider SPS Ivica Dačić izjavio je danas da visoko ceni potez Aleksandra VUčića, sadašnjeg i budućeg premijera, koji je jasno locirao odgovornost u gradskoj vlasti i poručio delu opozicije da\nDačić u dvodnevnoj poseti Moskvi\nRedakcija 31/03/2016 0 Komentara\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić razgovarao je sa ruskim mitropolitom Ilarionom o izgradnji hrama Svetog Save u Beogradu. Tim razgovorom je šef diplomatije počeo dvodnevnu posetu Moskvi. Dačić će


U Boru ukupno 50 obolelih - Glas Zaječara\nHome Društvo U Boru ukupno 50 obolelih\nPrema podacima Zavoda za javno zdravlje “Timok” Zaječar, 14. aprila registrovano je 13 novih slučajeva virusa korona na teritoriji grada Bora. Do sada je ukupan broj obolelih 50, od kojih je jedan izlečen, dok se u samoizolaciji nalazi 315 osoba.\nNa odeljenju Opšte bolnice Bor trenutno se nalazi 15 pacijenata koji su testirani na prisustvo virusa, kod tri pacijenta ustanovljen je koronavirus i oni su, u skladu sa propisanim algoritmima i preporukama epidemiologa, upućeni na dalje lečenje u Niš.\nU prethodna tri dana testirano je 116 građana.\n“Nažalost, mimo svih aktivnosti koje sprovodimo, na teritoriji grada je počela lokalna transmisija virusa, virus se širi u cikličnim krugovima. Nije vreme da budemo hrabri, vreme je da budemo pametni jer jedino čuvanjem sebe možemo da zaštititimo i svoje najbliže.“, rekao je na današnjoj konferenciji za medije gradonačelnik Bora, Aleksandar Milikić.\nPrethodni tekstUgašeni požari u blizini nuklearne elektrane Černobilj


Rad u svetu bez rasta\nOpsesija ekonomskim rastom proizvela je rast BDP-a proporcionalan ubrzanom ugrožavanju životne sredine. Kako se sve više približavamo planetarnim granicama ili ih čak i prelazimo, takav model ne može biti održiv. Rikardo Mastini [Ricardo Mastini] objašnjava kako koncept zagarantovanog zaposlenja može otvoriti nove mogućnosti za održiv model ekonomije.\nJoš od nastanka kapitalizma, tržišne ekonomije su produktivnost postavljale visoko na lestvici prioriteta. Kontinualna unapređenja tehnologije usmerena ka povećanju produktivnosti vodila su uvećanju količine proizvoda spram iste količine radne snage. Međutim, ove su promene zapravo istovremeno značile i da je manje ljudi potrebno za proizvodnju iste količine dobara i usluga svake godine. Sve dok se ekonomija širi dovoljno brzo u odnosu na rast produktivnosti radne snage, nema problema. Ali ako ekonomija ne raste, ljude gube posao.\nStoga je u ovom sistemu ekonomski rast bio neophodan samo kako bi sprečio masovnu nezaposlenost. Zajednice i političari koji ih predstavljaju slave izgradnje novih fabrika, ne toliko zbog povećanja ponude određenog proizvoda, već zbog zaposlenja koje te fabrike obećavaju. Zapravo, čini se da mi u velikoj meri proizvodimo dobra i usluge kako bismo ljude održavali zaposlenim, a ne kako bismo odgovorili na njihove potrebe.\nAli šta ako bi se ekonomski rast usporio, a onda i zaustavio u bliskoj budućnosti? Više od pola veka „propagande rasta“ koja podržava dogmu da je težnja beskonačnom rastu moguća i poželjna, može učiniti da ovakvo pitanje zvuči začudno. Međutim, sada već postoje ubedljivi dokazi da rast BDP-a više nije moguće razdvojiti od povećanja potrošnje prirodnih resursa i energije, a naša nemilosrdna pljačka bogatstava Zemlje već je dostigla neodrživi nivo, sa prekoračenjem nekoliko planetarnih granica.\nVreme je za odlučno pokretanje javne rasprave o tome da li zaista želimo da nastavimo uporno da jurimo za ekonomskim rastom, povezanim sa strašnim posledicama po zdravlje planete, samo kako bi ljudi ostali zaposleni. Naspram toga, usvajanje koncepta ekonomske politike poznatog kao zagarantovano zaposlenje moglo bi osigurati punu zaposlenost, dok naše društvo istovremeno prelazi na ekonomiju koja više ne raste. Pri tome, sve ovo je moguće bez žrtvovanja dobara i usluga potrebnih za pravičan i održiv prosperitet.\nPotreba za planiranim ekonomskim odrastom\nIdeja odrasta odgovara na nerešivu kontradikciju između imperativa rasta u kapitalizmu i održivosti na ograničenoj planeti. Odrast se definiše kao pravedno smanjivanje proizvodnje i potrošnje koje će smanjiti društvenu ekstrakciju energije i sirovina, kao i stvaranje otpada. Šire gledano, odrast podrazumeva ukidanje ekonomskog rasta kao društvenog cilja. Umesto toga, odrast nudi novi pravac razvoja društva, sasvim drugačiji od onog koji danas živimo – onaj koji prednost daje održivom nivou blagostanja za sve građane, naspram uvećanju bogatstva nekolicine.\nPrvi korak na tom putu zahteva razdvajanje zaposlenosti od ekonomskog rasta. To je od suštinskog značaja, zbog toga što su promene na tržištu rada direktno povezane sa time koliko je koncept odrasta prijemčiv građanima koji su već izloženi pretnjama da će ih politike održivosti koje ugrožavaju ekonomski rast ostaviti bez posla. Dugoročno bi zagovornici odrasta morali da ulažu napore da promene ovakav odnos šire populacije prema poslu, te da ga tranformišu u razumevanje samopoštovanja kao nečeg što nije direktno povezano sa sposobnošću da se zaradi novac plaćenim radom. Mehanizam univerzalnog osnovnog dohotka (UOD) mogao bi biti jedan od načina da se tako nešto postigne. Uz to, UOD bi težnju punoj zaposlenosti učinio suvišnom, zbog toga što bi ljudi imali obezbeđenu egzistenciju bez obzira da li su angažovani za nadnicu ili ne.\nMeđutim, kako tvrdi ekološki ekonomista Blejk Alkot [Blake Alcott], rad ipak ostaje suštinska vrednost našeg društva i treba da ostane naša polazna osnova. Preostao je još vrlo ograničen broj godina da se birači jasno opredele za kontrolisani, pravedni prelaz na ekonomiju manjeg obima. Vremenski okvir je takav da čak i ne možemo čekati da se stavovi i vrednosti dubinski promene. Zagarantovano zaposlenje je hitno potrebna intervencija, ukoliko želimo da sačuvamo blagostanje ljudi, dok istovremeno obuzdavamo ekološku katastrofu vođenu ekonomskim sistemom koji se oslanja na stalni rast BDP-a.\nDržava kao poslodavac u krajnjem slučaju\nZagarantovano zaposlenje podrazumeva da država preuzme ulogu poslodavca, obezbeđivanjem neophodnih sredstava za pakete zarada i naknada svima onima koji žele i mogu da rade. Odgovor na uobičajeno pitanje izvora finansiranja jedne ovakve mere upućuje na tzv. Modernu monetarnu teoriju [Modern Monetary Theory]. Ova makroekonomska teorija opisuje moderne ekonomije u kojima je nacionalna valuta fiat novac koji uspostavlja i proizvodi vlada. Ključni uvid Moderne monetarne teorije je da suverena vlada zapravo ima monopol nad proizvodnjom sopstvene valute, te ima neograničeni kapacitet da plati sve ono što želi da kupi, kao i da izvrši sva obećana buduća plaćanja. Tako jedna od stvari koju vlada može da želi da kupi jeste i „neaktivna radna snaga“, odnosno potencijalni radnici koji ne mogu da nađu posao ni u jednom drugom sektoru.\nNivo zarada i naknada koje obezbeđuje zagarantovano zaposlenje služio bi kao referentan za celu ekonomiju.\nU ulozi poslodavca, vlada bi povećala uticaj na izbor vrste roba i usluga koje se proizvode u okviru nacionalne ekonomije. U knjizi “Odrast: pojmovnik za novu eru”, ekonomista Brendon Anti [Brandon Unti] tvrdi da zagarantovano zaposlenje može ponuditi podršku u transformaciji od postojećih ekološki i socijalno destruktivnih oblika proizvodnje ka sistemu organizovanom oko zadovoljavanja osnovnih socijalnih i ekoloških potreba.\nNajpotentnija karakteristika mere zagarantovanog zaposlenja je to što ona nije uslovljena profitom, te otvara mogućnost ljudima da zarađuju za život van sfere akumulacije kapitala. S obzirom da radni angažman obezbeđen kroz zagarantovano zaposlenje uključuje proizvodnju za upotrebu, a ne razmenu, može se usmeriti ka ekološki održivim projektima i metodama proizvodnje koje privatni sektor neće i ne može da primenjuje. Radnici koji imaju zagarantovano zaposlenje mogu raditi na bilo čemu što je demokratski usvojeno kao društvena vrednost, što onda potencijalno može proširiti i naše razumevanje rada, tako da uključi i delatnosti poput brige o starijim osobama, unapređenje uslova stanovanja i drugih usluga u i za zajednicu. Kao takvo, zagarantovano zaposlenje predstavlja otvorenu političku alatku koja može dopuniti, podržati ili uključiti i bilo koju drugu predloženu meru unutar odrasta.\nEkološki argument za smanjenje produktivnosti\nZagarantovano zaposlenje takođe će poboljšati i uslove rada u privatnom sektoru. Uz stalno otvorenu mogućnost za radnike u privatnom sektoru da promene posao i počnu da rade za državu, privatni poslodavci bili bi prisiljeni da obezbede platu, doprinose i uslove rada u najmanju ruku jednake onima koje nudi država. Nivo zarada i naknada koje obezbeđuje zagarantovano zaposlenje služio bi kao referentan za celu ekonomiju. Nadalje, država bi takođe mogla da iskoristi zagarantovano zaposlenje kao mehanizam skraćivanja radne nedelje. Naime, država bi mogla da proglasi četvorodnevnu radnu nedelju i na taj način izvrši pritisak na privatne poslodavce da slede njen primer. Ovakav pristup bi dalje olakšao i postizanje pune zaposlenosti u ekonomiji odrasta – u cilju postizanja stanja u kom svi imaju posao unutar ekonomije koja ne raste, neophodno je da se radi manje sati nedeljno, kao i da se rad preraspodeli na više ljudi.\nTo jednostavno ne može da na ovaj način nastavi, a uz to, barem u slučaju razvijenih ekonomija, u velikom delu nad rast BDP-a zapravo samo čini siromašnijima.\nZagarantovano zaposlenje bi takođe bilo korisna strategija za smanjenje produktivnosti. Kao što tvrdi Anti, premda niska produktivnost nikako ne može biti prihvatljiva ekonomistima, zagarantovano zaposlenje je zapravo namenjeno poboljšanju života ljudi, a ne povećanju proizvodnje. Cilj smanjenja produktivnosti proizlazi iz pretpostavke da je rezultat proizvodnje dobar pokazatelj društvene potrošnje energije i sirovina.\nIpak, očigledno je da smanjenje produktivnosti nije poželjno u svim sektorima proizvodnje. U svakom sektoru gde se društveno korisna dobra i usluge proizvode na održiv način, visoka produktivnost je čak poželjna. Pored toga, visoka produktivnost može biti korisna i u svakoj situaciji u kojoj se smanjuje vreme potrebno za izvršavanje nekog teškog zadatka, bez potrebe za povećanjem proizvodnje.\nKonačno, smanjenje produktivnosti ne znači da se neke tehnologije nužno moraju napustiti. To je moguće ostvariti u bilo kojoj postojećoj proizvodnoj liniji i smanjenjem dinamike proizvodnje ili dužine radnog dana. Niska produktivnost takođe može biti u skladu i sa povećanjem kvaliteta i trajnosti proizvoda. Ako je, naime, rad kroz zagarantovano zaposlenje usmeren na najbolji, a ne najveći učinak, možemo produžiti životni vek onoga što proizvodimo, a uz to, trajnija dobra se troše sporije. Društvo bi, dakle, moglo da troši manje, a da i dalje održava isti fond korisnih dobara, koji bi se jednostavno upotrebljavao tokom dužeg perioda.\nEkonomija brige, zanata i kulture\nPostoje sektori ekonomije u kojima trka za rastom produktivnosti baš nikako nema smisla. Kao što tvrdi ekonomista Tim Džekson [Jackson], određene vrste rada su inherentno zavisne od količine vremena i pažnje koje se ulažu. Profesije povezane sa brigom su dobar primer, poput medicine, socijalnog rada i obrazovanja.\nVreme provedeno u ovim profesijama direktno utiče na poboljšanje kvaliteta naših života. Učiniti ih “efikasnijim”, nakon određene granice, nije poželjno. Kakav je smisao tražiti od naših nastavnika da predaju sve brojnijim razredima? Ili da naši lekari leče sve više i više pacijenata na sat? Briga jednog čoveka o drugom predstavlja ’robu’ koju mašine ne mogu isporučiti, a kvalitet te brige često u potpunosti počiva na količini i trajanju pažnje koju jedna osoba poklanja drugoj. Sâmo pominjanje smanjenja uloženog vremena u ovakvom radu znači sasvim pogrešno razumeti njegovu vrednost.\nSlično je sa zanatom. Trajna vrednost zanatski izrađene robe proizlazi iz preciznosti i detalja u njihovom stvaranju. Isto se može reći i za sektor kulture – vreme provedeno u vežbanju, usavršavanju i izvođenju obezbeđuje umetnosti njenu privlačnost. Šta bismo dobili ukoliko bismo tražili od jednog muzičara da svake godine određenu melodiju izvodi sve brže i brže? Ljudi često imaju osećaj blagostanja i zadovoljstva i kao proizvođači i kao potrošači takvih delatnosti. Naspram njih, teško se može tvrditi da drugi poslovi u kojima provodimo većinu naših života – ‘usrani poslovi’ [bullshit jobs] koje je teoretizovao antropolog Dejvid Greber [David Graeber], imaju sličan učinak.\nBudući da se briga, zanatske ili kulturne delatnosti grade pre svega oko usluga koje ljudi nude, a ne od nemilosrdne proizvodnje materijalnih dobara, one pružaju šansu da ekonomiju učine ekološki održivijom. To su sektori koji bi upravo zbog toga trebalo da budu fokus politike zagarantovanog zaposlenja, jer ono što u našem društvu treba da ‘odraste’ jeste potrošnja energije i prirodnih resursa, a ne briga koju posvećujemo jedni drugima, zanatske veštine u kojima usavršavamo ono u čemu smo dobri ili kultura koju naša društva kolektivno stvaraju.\nRobert Kenedi je svom govoru na Univerzitetu u Kanzasu 1968. godine izjavio da BDP „meri sve, osim onoga što život čini vrednim“. Pedeset godina kasnije, građani imaju pravo da od svojih predstavnika očekuju da shvate i priznaju da je naš rast sve više ’neekonomski’. Ekološki podobna dobra koja on stvara nikako ne nadoknađuju ekološke ‘štete’ koje uzrokuje. To jednostavno ne može da na ovaj način nastavi, a uz to, barem u slučaju razvijenih ekonomija, u velikom delu nad rast BDP-a zapravo samo čini siromašnijima. Imajući ovo na umu, krajnje je vreme da svi oni autentični progresivci u Evropi krenu u borbu za smislenu i ekološki održivu punu zaposlenost u svetu bez rasta.\nGlobalna sredstva Post-Growth\nGodina je 2049. Čovečanstvo je uspelo da spreči kobni porast temperature od 2 stepena koji bi pokrenuo lančanu reakciju nepovratnih posledica. Medjutim, da bismo ovo uradili, morali smo da stisnemo sve kočnice.\nRad na Overdrajvu (engl. Overdrive): Budućnost platformi i radnog vremena Finance and Economy\nPrilagođavanje usled Covid-19 značilo je promenu načina i mesta rada, kao i potrošnje. U ekonomskoj recesiji glavni rizik je da će posao postati nesigurniji, uslovi nejednaki, a platforme moćnije.\nPreispitivanje sopstvenih granica kako bismo oskudicu ostavili iza sebe Post-Growth\nZa razliku od mejnstrim ekonomije kojoj je u fokusu ekspanzija i produktivnost, envajormentalizam (engl. enviormentalism) je preuzeo na sebe da podseća ljude na ograničenja i posledice prelaženja istih. Previše emisija vodi ekološkoj katastrofi. Prekomerno izvlačenje resursa doprineće socijalnom rascepu. Da li je ovakav način razmišljanja kontraproduktivan?


Predsednica VK na tribini u Novom Pazaru | Vojvođanski klub\nPredsednica VK na tribini u Novom Pazaru\nPredsednica Vojvođanskog kluba Dr Branislava Kostić je 10. maja bila gost na tribini „Autonomija – formula opstanka“. Tribina je održana u Novom Pazaru, u organizaciji SDA. Osim predsednice VK, na tribini su govorili i politički analitičar sa Kosova Azem Vlasi i poslanik SDA u Skupštini Srbije, Enis Imamović. Domaćin tribine (ali ne i govornik) je bio Sulejman Ugljanin.\nTribina je veoma dobro organizovana i veoma dobro posećena. Ispostavilo se da domaćini znaju dosta o Vojvođanskom klubu, mada malo manje o idejama koje on zastupa, tako da je ovo bila odlična prilika da se steknu novi prijatelji i novi poštovaoci naših ideja.\nZahvaljujući angažovanju člana Predsedništva VK Dragomiru Jankovu, Predsednica je domaćinima i g. Vlasiju predala po komplet knjiga o Vojvodini, autonomiji Vojvodine, idejama VK i IV Vojvođanske konvencije.\n„Slobodna Evropa“ i lokalni mediji su korektno preneli izjave Predsednice VK, dok je tekst o ovom događaju u Novostima očigledno nedobronameran – ali drugačije od njih niko nije ni očekivao.\nJoš o ovome iz štampanih medija:\nNovi Pazar: Traže autonomiju Sandžaka\nNarodni poslanik Stranke demokratske akcije (SDA) Sandžaka Enis Imamović ocenio je u Novom Pazaru da je autonomija Sandžaka najbolji mehanizam za ekonomski, politički i biološki opstanak Bošnjaka.\nNaumili da raskomadaju Srbiju sa Vlasijem\nNa tribini u Novom Pazaru SDA Sandžaka i Vojvođanski klub govorili o statusu Bošnjaka i izneli antidržavne poruke. Imamović: Tražimo autonomiju po modelu Južnog Tirola. Kostićeva: Borite se za ono što vama odgovara


Prodaja Zemljišta oglasi | Srbija - Oglasio\nPoljoprivredno zemljište na prodaju, 98 ari. Na putu za Novi Sad u mestu Kovilj, 1/1. Cena nije fiksna. Predato za prenamenu u građevinsko. Front uz autoput je 215 metara. Agencijska provizija...\n350,000 € ~ 41,037,746 din\n11.06. u 7:53\n15,000 € ~ 1,758,761 din\n10.06. u 18:58\nProdaje se 4.3 ha poljoprivrednog zemljista deo je ravan deo pod nagibom. Poseduje bunar od 95m sa pumpom i kapacitetom od 50 l/min. Poseduje i svoju prirodnu akumulaciju od preko 1000m3. Na zemljistu...\n19,900 € ~ 2,333,289 din\n10.06. u 18:47\n310,000 € ~ 36,347,718 din\n09.06. u 8:25\nVELIKA MOŠTANICA, Milovana Milenkovića (955)\nU srcu Velike Moštanice, blizu crkve i pored glavnog puta nalazi se plac 1/1 ukupne površine 18 ari i 67m2. Plac ima predivan pogled, ima iformaciju o lokaciji i izrađenost je 540m2. Za svaku prepor...\n33,500 € ~ 3,927,899 din\nGrad Beograd, Sopot (Beograd)\n5,500 € ~ 644,879 din\n07.06. u 7:27\nSOPOT, Mali Popović (959)\n10,900 € ~ 1,278,033 din\n50,000 € ~ 5,862,535 din\n06.06. u 21:34\n1,52 hektara, u Krćevcu, između Aranđelovca i Topole, udaljenost od Aranđelovca oko 7 km. Katastarski podaci: celina koja se prodaje je sastavljena od dve katastarske parcele (v. sliku): kp. br. 8...\n23,000 € ~ 2,696,766 din\n05.06. u 19:40\nGrad Beograd, Umka\n03.06. u 19:06\nPlac 54 ara.Kuca za adaptaciju 90 kvadrata, temelj sa plocom nad suterenom za novu kucu i suma u produzetku. 064/330-4381 026/881-130\n16,000 € ~ 1,876,011 din\n30.05. u 20:18\nALTINA, Ratarski put (934)\n600,000 € ~ 70,350,422 din\n28.05. u 7:41\n4,800 € ~ 562,803 din\n27.05. u 18:00\nProdajem plac u ulici Popova bara nova 1. Sirina 25 metara, duzina 175 metara. Vlasnik, stanje cisto bez tereta i ogranicenja, za ozbiljne kupce. Oko 150 metara od skretanja sa Zrenjaninskog puta po...\n165,000 € ~ 19,346,366 din\nParcela sa informacijom o lokaciji! Front (širina) 43m, dužina 318m. Gradska kanalizacija i gas na placu. Na placu 3 objekta od 1300m2. Plac se nalazi u privredno - komercijalnoj zoni, zauzetot pl...\n3,100,000 € ~ 363,477,179 din\n22.05. u 7:42\nGrad Beograd, Sopot\nNa prodaju 4 hektara građevinsko poljoprivredno zemljište u jednom od najlepših predela planine Kosmaj. Pored placa prošao asfalt pre par meseci takođe postoje priključci za gas vodu i struju. Kroz sr...\n21.05. u 21:58\nNa prodaju plac – zemljište na periferiji Kraljeva u naselju ''Grdica''. Veličina je 6 ara i nalazi se na nekih 2.5km od centra grada u neposrednoj blizini preduzeća ''Radijator'' na idealnoj lokaciji...\n4,000 € ~ 469,003 din\n21.05. u 9:40\n97 ari, Zemun, Ugrinovci, put Dobanovci-Batajnica. Plac je pravilnog oblika, širok čeono 33m, na idealnom mestu u blizini svih regionalnih saobraćajnica. Dostupna kompletna infrastruktura, uknjižen....\n195,000 € ~ 22,863,887 din\n20.05. u 7:37\nNišavski okrug, Aleksinac\nParcela u komadu na oko kilometar od asfalta-Deligrada legalnim putem , dostupna i automobilom. Predeo pitom i lep, dobro rađaju sve ratarske kulture, parcela je blago nagnuta ka jugu pa je ocedna i o...\n100 € ~ 11,725 din\n18.05. u 19:19\n16.05. u 19:27


Odgovor kabinetu Nihata Biševca: Podaci preuzeti sa portala Agencije za borbu protiv korupcije - Reakcije - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Reakcije » Odgovor kabinetu Nihata Biševca: Podaci preuzeti sa portala Agencije za borbu protiv korupcije\nPovodom reakcije „Netačni podaci o imovini gradonačelnika Novog Pazara“\nVukašin Obradović12.01.2022. 12:57\nU reagovanju na tekst objavljen 9. januara 2022. pod naslovom “Kolike plate imaju i šta sve poseduju gradonačelnici Subotice, Zrenjanina, Kikinde, Novog Sada, Užica, Niša, Kragujevca, Novog Pazara, Majdanpeka i Vranja” Odeljenja za informisanje Grada Novog Pazara navodi da su objavljene netačne informacije u vezi sa imovinom gradonačelnika Novog Pazara Nihata Biševca.\nSvi podaci navedeni u tekstu su preuzeti sa zvanične stranice Agencije za borbu protiv korupcije.\nUkoliko Agencija nije ažurirala podatke, nije odgovorna redakcija Danasa.\nSa druge strane, Danas je, desetak dana pre objavljivanja teksta, kontaktirao kabinet gradonačelnika Nihata Biševca.\nSve do objavljivanja teksta, redakciji Danasa nije stigao odgovor na pitanja u vezi sa imovinom gradonačelnika Novog Pazara.\nAgencija za borbu protiv korupcijeImovinska kartaNihat BiševacBeogradNovi Pazar


"Čujte, Srbi" treba da postane obavezna školska lektira - Detinjarije\nInicijativa “Arčibald Rajs” pokrenula je peticiju da se u okviru časova nastave srpskog jezika ili časova istorije, Rajsova knjiga “Čujte Srbi” čita kao obavezna lektira u osnovnim i srednjim školama. “Setimo se Rajsa i njegovih vizionarskih reči”, naveo je predstavnik te inicijative Jovan Knežević i istakao da je njihova želja…\n“Setimo se Rajsa i njegovih vizionarskih reči”, naveo je predstavnik te inicijative Jovan Knežević i istakao da je njihova želja da lik i delo tog velikog prijatelja srpskog naroda ostane upamćeno.\n“Njegovo zaveštanje koje je napisao i ostavio nam u amanet da na vreme uvidimo svoje greške, danas je neophodno štivo našoj omladini”, dodao je Knežević.\nInicijativa Arčibald Rajs je okupljena oko istoimene Facebook stranice.\nRajs (1875-1929), švajcarski forenzičar, publicista, doktor hemije i profesor Univerziteta u Lozani, istakao se kao kriminolog radom na istraživanju zločina nad srpskim stanovništvom u vreme Prvog svetskog rata.\nNa poziv srpske vlade Rajs je 1914. godine otišao u Srbiju da istražuje zločine austrougarske, nemačke i bugarske vojske nad civilnim stanovništvom. Napisao je mnoge knjige i radove povodom toga, a često je slao izveštaje koji su objavljivani u uglednom časopisu neutralne Švajcarske “Gazet”. Time je kao ugledni profesor i kriminolog izveštavao svet i kvario propagandnu sliku Nemaca i Austrougara o Srbima kao divljačkom narodu.\nMeđutim, razočaran nekim negativnim pojavama u društvenom i političkom životu, Rajs se pred kraj života povukao sa javnih funkcija. Živeo je skromno u svojoj vili “Dobro polje” na Topčideru do smrti 1929. godine.\nTagovi :Arčibald Rajs, Čujte Srbi, Inicijativa "Arčibald Rajs", obrazovanje, škola, školska lektira


Pozivni broj 5133 / +3805133 / 003805133 / 0113805133, Ukrajina\nPozivni broj 5133 (+3805133 / 003805133 / 0113805133)\nPozivni broj: 5133 (+380 5133)\n5133 je pozivni broj telefonskog okruga za Kryve Ozero. Za fiktivni broj telefona 4566525 i pozivni broj grada 5133, broj za pozivanje je 5133 4566525. A Kryve Ozero se nalazi u Ukrajina.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 4566525, pozivni broj grada 5133 (Kryve Ozero) i Državni pozivni broj 00380, broj za pozivanje je 00380 5133 4566525. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 5133, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +380 (00380) ili pozivni broj grada 5133 (Kryve Ozero).\nAko ste van Ukrajina i želite da pozovete osobu u Kryve Ozero, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Ukrajina je +380 (00380), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Kryve Ozero, morate da dodate +380 5133 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 4566525, pozivni broj grada 5133 (Kryve Ozero) i Državni pozivni broj 00380, broj za pozivanje je 00380 5133 4566525.


Proizvodi\tPlastične kace za vodu, voće, kominu\tPlastične kace – plastični otvoreni rezervoari U našim krajevima ovi vertikalni otvoreni rezervoari – kace našli su primenu za fermentaciju voća i povrća (šljive, grožđe, jabuke, komina, kupus…). Mogu se koristiti za skladištenje pijaće vode i raznih hemikalija, zrnastih materijala, stočne hrane i sl. Za fermentaciju voća, kljuka, grožđa i kominu preporučujemo da pogledate i […]\nPlastične kace, Proizvodi\nPlastične kace sa vodenim dihtungom\tPlastične kace sa vodenim dihtungom imaju dodatni prsten na vrhu kace u koji se sipa voda i on služi kao dihtung. Tako da kada se ova kaca poklopi sa svojim odgovarajućim poklopcem medijum koji se skladišti u bačvi je skoro hermetički zatvoren, vodeni dihtung onemogućava da miris materije koja se skladišti u kaci oseća u […]\nHorizontalni rezervoari cisterne\tCisterne horizontalni rezervoari Cisterne horizontalni rezervoari od plastike su takođe nastali istim postupkom prerade istog materijala (tehnologijoom spiralnog namotavanja polietilena i polipropilena), ali se razlikuju po svojoj nameni a samim tim i po konstrukciji. GHIBLI – SPIRAL – PROFILEN Horizontalni rezervoari, mogu biti nadzemni i ukopavajući. Zbog uštede u prostoru i sigurnosti, ovi horizontalni plastični […]\nPlastični rezervoari, Proizvodi\nVertikalni plastični rezervoari\tVertikalni plastični rezervoari – zatvoreni Vertikalni plastični rezervoari GHIBLI – SPIRAL – PROFILEN se izrađuju istom tehnologijom kao i plastične kace (tehnologijom spiralnog namotavanja polietilena i polipropilena). Koristeći veoma dobre osobine i katakteristike materijala polietilena visoke gustine HDPE polietilena i polipropilena PPH dobijen je proizvod koji je rešio mnoge probleme pri skladištenju i manipulisanju tečnostima, […]\nPravougaoni rezervoari kade i tankvane\tPored cilindričnih plastičnih rezervoara i cisterni za vodu GHIBLIPLAST proizvodi i pravougaone rezervoare u obliku kada i bazena. Pravougaoni rezervoari – kade se izrađuju od ravnih ploča od polietilena visoke gustine HDPE. Kade i sve slične posude, izrađuju se u svim dimenzijama, po tehničkoj dokumentaciji i po zahtevima korisnika. Najšečće se koriste kao kade za […]\nSeptičke jame\tPlastične septičke jame su horizontalni ukopavajući rezervoari za taloženje i delimično prečišćavanje otpadnih voda. Naše plasične septičke jame su savremeno rešenje za odlaganje otpadnih voda u domaćinstvima, školama, vrtićima, vikend naseljima, hotelskim i motelskim smeštajima…. GHIBLIPLAST septičke jame se izrađuju tehnologijom spiralnog namotavanja polietilena visoke gustine HDPE, materijala izuzetne hemijske postojanosti, koji ne prima mirise […]\nProtočne dvokomorne septičke jame\tDvokomorne i trokomorne septičke jame su sistemi za prikupljanje sanitarno – fekalnih otpadnih voda iz domaćinstava. Koriste se u slučajevima kada ne postoje izgrađeni sistemi kanalizacionih mreža. Septičke jame sa delimičnim biološkim prečišćavanjem otpadnih voda se koriste u svrhu odstranjivanja plutajućih i ostalih supstanci koje se mogu otkloniti separacijom. Septičke jame su horizontalni plastični rezervoari […]\nProtočne trokomorne septičke jame\tTrokomorne septičke jame Trokomorne septičke jame kao i dvokomorne su sistemi za prikupljanje sanitarno – fekalnih otpadnih voda iz domaćinstava. Koriste se u slučajevima kada ne postoje izgrađeni sistemi kanalizacionih mreža. Septičke jame sa delimičnim biološkim prečišćavanjem otpadnih voda se koriste u svrhu odstranjivanja plutajućih i ostalih supstanci koje se mogu otkloniti separacijom.. Odvodnja iz […]\nSeparatori masti, ulja i naftnih derivata\tSeparatori ulja i naftnih derivate sa koalescentnim filterom Separatori naftnih derivata upotrebljavaju se svuda gde otpadne vode sadrže veću količinu rastvorenih mineralnih tečnosti (nafta i derivati). Uglavnom se radi o površinskoj vodi. Koristi za prečišcavanje otpadnihvoda iz kišnih odvoda za sve površine izložene padavinama i sa većom količinom taloga, kao što su saobraćajnice, trgovi, parkovi, […]\nSistemi za skupljanje kišnice\tSakupljanje kišnice u rezervoare za vodu Skupljanje kišnice je neophopdno jer je pitke vode na zemlji je u sve manjim količinama i postaje sve dragocenija. Kako je potreba za vodom osnovni životni zahtev svakog čoveka, a tamo gde je nema u dovoljnim količinama može stvoriti velike probleme. Prosečna potrošnja vode po osobi dnevno iznosi između […]


Rođen je 21. septembra 1958. u Hartfordu, Konektikat, SAD.\nNBA karijeru počeo je Vašington vizardsima 1980. Pet godina kasnije prelazi u Detroit Pistons gde se stvara generacija legendarnih "Bad Boys" - a.\nŠampionski prsten sa Pistonsima osvaja 1989. godine.\nZatim prelazi u Filadelfiju gde stvara najbolji centarski tandem sa Čarlsom Barklijem.\nU Romu prelazi 1991. a 1992. se vraća u NBA u Nju Džersi Nets. Karijeru je završio 1996, da bi posle radio kao TV komentator. U Kragujevcu je 2014. godine bio glavni trener na kampu za potencijalne koledž igrače na poziciji centra - BIG MAN MENTAL CAMP 2014.\nRođen je 9. avgusta 1992. u Beogradu. Igra na poziciji centra.\nKlub: Igokea Laktaši, Bosna i Hercegovina\nĐorđe je košarku počeo da igra u Vizuri, a prvi profesionalni ugovor potpisao je u Austriji sa Lavovima iz Traiskirhena. Zatim 2012. prelazi u Bolonju. Sezonu 2013. Provodi u španskom Valjadolidu, a trenutno igra za Igokeu iz Laktaša.\nIgrao je za mlade reprezentacije Srbije do 16 i 18 godina na dva Evropska prvenstva. Sa mladom reprezentacijom do 19 godina je na Svetskom prvenstvu u Litvaniji 2011 bio vicešampion, a zatim osvaja bronzu za reprezentaciju na Univerzijadi u Kazanju 2013, kao i srebro na Mediteranskim igrama iste godine.\nRođen je 22. aprila 1991. u Beogradu. Igra na poziciji beka.\nKlub: Bilbao Basket, Španija\nDanilo je svoj uspon počeo kada je sa 15 godina otišao u vršački Hemofarm. U Mega Vizuru prelazi 2009, a u beogradski Partizan 2011. Sa Partizanom osvaja titulu i kup 2012, a na kup turniru bio je proglašen za najkorisnijeg igrača. U Virtus iz Bolonje prelazi 2013., a u Valjadolid 2014. Od jeseni iste sezone nastupa za Bilbao u španskoj ACB ligi.\nSa mladom reprezentacijom do 16 godina osvojio je zlatnu medalju u Grčkoj 2007. i zlato sa reprezentacijom do 18 godina 2009 u Francuskoj.\nKlub: Saragosa, Španija\nRaško je debitovao za reprezentaciju Srbije na EP 2013. u Sloveniji, gde je osvojio sedmo mesto,\nKlub: Turov, Poljska\nNakon tri godine provedene u Mega Ishrani otišao je u Sloveniju, gde je nastupao za Krku. Sa Krkom je 2010. godine postao šampion Slovenije. Nakon jedne sezone provedene tamo, vratio se u Srbiju, u ekipu Crvene zvezde, 2012. prelazi u redove makedonskog šampiona MZT, a 2013. igra za Radnički iz Kragujevca u Prvoj ligi Srbije. Trenutno je član poljskog Turova.\nKlub: Vašington Mistiks WNBA, SAD\nNaredne sezone sa samo 19 godina, debituje na All-staru evrolige (kao Prva Srpkinja koja je zaigrala na All-star-u)... odigrala je 15 minuta na svom prvom nastupu, i postigla 13 poena, uz stoprocentan šut iz igre. Sa Sopronom se plasirala na FINAL-FOUR Evrolige (prvi put u istoriji tog kluba). Sa Spartakom je postala vicešampionka ženske Evrolige 2010. godine. Od leta 2012. igra za mađarskog šampiona Šopron, a od jeseni 2013. nastupala je za Dinamo Kursk iz Rusije.\nSa seniorskom reprezentacijom Srbije osvojila je četvrto mesto na EP u Francuskoj\nPrva je srpkinja koja je potpisala za jedan WNBA klub i trenutno igra za Vašington Mistiks.\nKlub: Bez kluba\nKlub: Radnički Beograd, Srbija\nLuka trenutno nastupa za slovački klub Levice.


BIC Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach (Austrija) (SWIFT kod).\nBIC Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach\n1. RLNWATWWZWE Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach Rastenfeld\nBIC Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach (Austrija) (SWIFT kod)\nŠifra filijale za Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach u gradu Rastenfeld je 32990 i koristi se za identifikaciju banke. Šifra filijale se danas više ne koristi zasebno. Razlog tome je što u većini zemalja ona čini deo IBAN-a, a to je ono što u današnje vreme morate da navedete kada se od vas traži broj računa. Za međunarodne prenose se uvek koristi BIC (= SWIFT kod) umesto šifre filijale.\nBIC za Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach u gradu Rastenfeld je RLNWATWWZWE. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 419750389 i šifre banke 32990, rezultat će biti IBAN sličan ovome: AT99 3299 0419 7503 89. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach, to je 32990. Iz tog razloga BIC, u našem primeru RLNWATWWZWE, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach u gradu Rastenfeld. Shodno tome, Rastenfeld se nalazi u zemlji Austrija. Raiffeisenbank Region Waldviertel Mitte eGen Zws.Niedergrünbach se može kontaktirati na 02826/255.


Izrada sajta - Izrada sajtova - Beograd, Srbija\nIzrada sajta i marketing sa stilom\nOptimizovan i za telefone, domen i hosting uključeni.\nIzrada sajta je najbolja investicija za vašu firmu ili organizaciju. Ukoliko nemate sajt - kao da vas nema.\nMeđu prvima na Google pretrazi! Pokušaćemo da vaš sajt plasiramo u prvih 10 na Google pretrazi.\nMarketing web sajta\nLjudi moraju da čuju za Vaš novi sajt. Uz dobar marketing, sajt će dati odlične rezultate.\nProfesionalna fotografija vam je neophodna ukoliko želite da se predstavite u najboljem izdanju.\nIzrada sajta je trenutno najbolji način da pokažete svetu ko ste i šta radite. Ukoliko je vaš sajt neupadljiv ili nema dobro programsko rešenje i odličnu SEO optimizaciju, nećete se baš pokazati kao lider u svom poslu.Izrada sajta je najmodernija reklama današnjice koja nema ograničenja. Izradom sajta ste rešlili problem predstavljanje vaše firme. Ukoliko napravite dobar i kvalitetan sajt uspeh je zagarantovan.\nKako možemo pomoći vašem biznisu?\nPored izrade sajta koju vam možemo ponuditi, radimo i internet marketing, optimizaciju sajta kao i profesionalnu fotografiju a jedna od naših najvažnijih delatnosti je izrada internet prodavnice.\nSve što mi radimo je veoma bitno za uspeh vašeg biznisa. Kontaktirajte nas i mi ćemo vam dati informacije gde da ulažete i od čega možete očekivati najveću dobit.\nVeliki Bil Gejc jednom prilikom izjavio je da Internet postaje gradski trg za globalno selo sutrašnjice. Nema sumnje da je Internet uneo megalomske p...\nZamislite da imate kurira koji svuda gde se vaši kupci nalaze nudi baš ono što bi oni kupili. Zar to ne bi direktno povećalo vašu prodaju?Šta je...\nU želji da stvori bolje korisničko iskustvo za mobilne korisnike Google je pokrenuo AMP stranice (Accelerated Mobile Page).\nPotrebne su vam profesionalne slike za preuzimanje i korišćenje na sajtu? Nemojte brinuti, možete da ih pronađete potpuno besplatno.Slike veoma ut...\nSVG je grafički - vektorski fajl koji je kreiran od strane World Wide Web - konzorcijuma (W3C) koji omogućava da se slike prikažu kao tekst fajl - kreiran kao XML. Razvijen je kao ideja da se na web-u mogu prikazivati vektorski fajlovi.\nReklamirajte mali biznis za samo 100€ mesečno\nUkoliko imate mali biznis i razmišljate o reklamiranju, preporučujemo da svakako jedan deo vašeg budžeta isplanirate da uložite u internet marketing.


LEISTER LH 700 Grejač Toplog Vazduha Duvalica Fen za varenje\nU odličnom stanju. Za više informacije pozovite 0640478952 ili 0643822669 ...\nLEISTER LH5000 Duvalica Fen za varenje Grejač Toplog Vazduha\nLeister Longlife 9H1 Duvalica Turbina 320W\nU dobrom stanju. Za više informacije pozovite 0640478952 ili 0643822669 ...\nLEISTER Duvalica Turbina Model Robust 250W 3x 230V\nU odličnom stanju. Novi model. Sve njegove specifikacije možete pročitati ...\nBosch DLE 150 Connect Profi Daljinomer do 150m BLUETOOTH\nU dobrom stanju, radi odlično. Meri do 150m. Model sa ...\nRems Roller King električna Nareznica do 1 1/4 Coli\nU odličnom stanju, mašina radi lepo. Do 1 1 4 ...\nWurth STP 12-A Aku Ubodna Testera 12V 2,0Ah 2017 NOVO\nPerfektno stanje, kao Nova! Za više informacije pozovite 0640478952 ili ...\nMAKITA DF031D Udarni Odvijac za Bitove Najnoviji Model 2017\nU odličnom stanju, kao novo! Radi perfektno. 2017 Godište. 10, ...\nWurth H 18-MA Compact Aku Busilica Stemalica 18V 4,0Ah BOSCH\nU odličnom stanju, radi perfektno. Za više informacije pozovite 0640478952 ...\nWurth ASS 18-A EC Combi Udarni Odvijac 18V 5,0Ah Brushless\nU odličnom stanju, radi perfektno. Brushless Motor bez cetkica. Za ...\nEWM Pico 300 cel pws Inverter za Varenje 300A Odlično Stanje\nU perfektnom stanju, radi odlično. Prodaje se sa Kablovima za ...\nAlat za skidanje Blankiranje izolacije sa KOAX Kablova\nProfi alat za skidanje i blankiranje Izolacije na KOAX-Kablovima. Uvoz ...\nBOSCH GLM 30 Profesional Laserski daljinomer NOVO\nNovo, nekorišćeno. Ima sitne tragove od transporta. Cena je fiksna. ...\nBosch GCO 20-14 Ger za Metal Aluminium 2000W 2018 God\nU odličnom stanju, radi perfektno. 03.2018 Godište. Uvoz iz Nemacke. ...\nBosch GGS 28 LCE Bijaks Ceona Ravna Brusilica\nMilwaukee HD18 PXP Uponor Aku Ekspander za proširenje Cevi\nU odličnom stanju, Mašina radi perfektno. Prodaje se u koferu ...\nBosch GSS 230 AVE vibraciona brusilica Slajferica 300W NOVO\nNovo, ne korišćeno. Original, uvoz iz Nemacke. Masina ima sitne ...\nCembre ld 1pn Motorna Busilica za Sine Tregere Profile\nU odličnom stanju, radi lepo. Kawasaki Motor. Za više informacije ...\nBosch GBH 2-28 F Busilica Stemalica Tiplarica NOVO Original\nStihl FS 55 R Trimer Kosilica 2017 Godište\nU odličnom stanju, radi lepo. 2017 Godište. Za više informacije ...\nBosch GKS 190 Cirkular Kružna Testera 1400Watt NOVO\nNovo, nekorišćeno. 1400Watt. Ima sitne Tragove od transporta. Cena je ...\nBosch GKS 65 Cirkular Kružna Testera NOVO\nNovo, nekorišćeno. 1600 Watt. Ima sitne Tragove od transporta. Cena ...\nBosch GKS 55+ GCE Professional Cirkular Kružna Testera NOVO\nBosch GSL 2 Laser za Podove za proveru neravnina na podu NOV\nNovo, nekorišćeno. Prodaje se solo. Cena je fiksna. Za više ...\nBosch GRL 400 H Rotacioni Laser sa Primacem NOVO\nNovo, nekorisceno. Prodaje se sa Primacem. Koristi normalne baterije. Cena ...\nJackle G 350i Aparat za Varenje 350A WIG MMA\nU odličnom stanju. Prodaje se bez Kabelova. Jedan od najboljih ...\nBosch GSS 280 AE vibraciona brusilica Slajferica 330W 2017\nU odličnom stanju, radi lepo. 2017 Godiste. Cena je fiksna. ...\nBosch GBH 2-26 DRE Busilica Stemalica Tiplarica NOVO 2018\nNovo, nekorišćeno. 2018 Godište. Masina se prodaje Koferu, Original Bosch ...\nBosch GKS 12V-26 Aku Cirkular Kružna Testera 12V NOVO\nNovo, nekorišćeno. Masina se prodaje solo. Ima malo trgova od ...\nBosch GOP 12V-28 EC Motor Aku Renovator Oscilator STARLOCK\nNovo, nekorišćeno. EC-Motor Brushless bez cetkica. Masina se prodaje solo. ...


"Jokiæ tera centre da ga èuvaju na naèin na koji nisu navikli" - B92.net\n"Jokiæ tera centre da ga èuvaju na naèin na koji nisu navikli"\nTrener Orlanda Stiv Kliford priznao je da njegov tim nije mogao da se nosi sa srpskim centrom Nikolom Jokiæem.\nZ.K.Izvor: B92 petak, 7.12.2018. | 08:20 -> 09:20\nJokiæ je bio blistav u tom susretu gde je njegov tim posle produžetaka slavio sa 124:118. Posebno su do izražaja došle njegove asistencije za koje odbrana Orlanda nije imala rešenje.\nJokiæ je protiv Orlanda imao 13 asistencija, dok je prošlog meseca na njihovom meèu u Denveru imao 11. Njegova vizija isvest u svakom trenutku gde mu se saigraèi nalaze je veliki plus za Nagetse.\nNjegove asistencije su svakako i razlog što je Džajmal Marej meè završio sa 31 poenom.\n"Nismo mogli da se nosimo sa visokim pik-en-rolom tokom cele utakmice. Znamo koliko je to teško, ali morali smo bolje", rekao je Kliford.\nJokiæa mnogi porede sa nekim ranijim centrima u NBA koji su isto tako bili magièni u ulozi asistenta. Arvidas Sabonis je jedan od njih, zatim tu su Bil Volton, Vilt Èemberlen, Karim Abdul Džabar. Od onih koji su još aktivni i imaju slièan kvalitet istièu se Demarkus Kazins ili Al Horford. Ali Jokiæ je specifièan.\n"Jokiæ je jedinstven igraè. Odlièan je asistent, i što je dodatni plus za sve, on ima ostale centre koji ga štite. Recimo Nikola Vuèeviæ radi istu stvar. On nema taj pritisak na sebi koji imaju recimo plejmejkeri, ali je isto tako neverovatan u ulozi asistenta. Denver igra sa èetvoricom šutera, i onda i Jokiæ je taj koji može da pogodi trojku, tako da to tera centre da ga èuvaju na naèin na koji nisu navikli", dodao je Kliford.\nOn kaže da mu kod srpskog košarkaša najviše imponuje ta moæ da lako asistira saigraèima.\n"On je dominantan u tom smislu, uz njega i Marej. Definitvno je izazov igrati protiv njih, posebno kada nemate mnogo vremena da se pripremite za meè", dodao je trener Orlanda.\nI Jokiæev prijatelj Nikola Vuèeviæ, koji igra na poziciji centra u Orlandu, kaže da je teško igrati protiv njega.\n"Jednostavno jnismo mogli da igramo konstantno dobro u odbrani. Veoma su dobar tim, imaju mnogo opcija na šuterskim pozicijama i imaju sjajnog asistenta i organizatora u Jokiæu. Uvek je nezgodno kada izgubite u produžecima, ali definitvno smo morali da igramo bolje u odbrani", rekao je Vuèeviæ.


UNIŠTAVANJE KOŠUTNJAKA NIKOM NORMALNOM NE BI PALO NA PAMET: To je zlato 37\t239\nČUVAJTE DECU! TRGOVCI LJUDIMA VREBAJU PO SRBIJI: Prodaju devojčice od 12 10\t211\nDR NADA JE SLAVNI SRPSKI VIRUSOLOG I PRIZNAJE: SARS-Kov2 me je iznenadio! 22\n09.07.2020. 10:25h 09.07.2020. 10:25h\nDačić je za TV Pink kazao da su skupovi, koji su puni nasilja i namernog izazivanja incidenata, naneli veliku štetu Srbiji i što se tiče slike u svetu, ali i što se tiče potrebnog jedinstva državnog i nacionalnog, narodnog jedinstva, koje nam je potrebno da bi Srbija bila jaka. Smatra da je svrha okupljanja da se po svaku cenu dođe do nasilja, bez obzira da li ima povoda i razloga.\n"Skup je navodno organizovan kao spontana reakcija na Vučićeve najave mogućeg policijskog časa, ali šta je onda razlog za nastavak za te proteste, kada je rečeno da ga verovatno neće biti", kazao je Dačić. Ističe da treba odvojiti sve one ljude koji su došli zbog nekog nezadovoljstva i želje da pokažu svoje političke stavove. Međutim, kako kaže, svako ima pravo da protestuje, ali niko nema pravo da se ponaša protivno zakonu, da ulazi i pali Skupštinu, pali Gradsku kuću u Novom Sadu, da pali kancelarije SNS ili bilo koje druge stranke, napada policiju...\nPitanje je zašto baš je iz Ukrajine, odnosno da li je reč o ljudima kojima je postala profesija da učestvuju u ekstremističkim okupljanjima širom Evrope i sveta. To je pitanje regiona, drugih faktora velikih sila u Evropi i svetu, a događaji u Beogradu treba da analiziramo za sebe. Nije bitno da li će se to odraziti na našu spoljnu politiku ili ne, bitno je da zaštitimo naše nacionalne i državne interese, istakao je Dačić. Kada je u pitanju reakcija međunarodne zajednice, Dačić kaže da ukoliko žele da šalju poruke bez dvostrukih standarda, onda je u redu, ali mi dobijamo poruke koje su spremne da podrže najekstremnije snage samo da bi oslabili sistem.


Fado je univerzalni jezik. | Guitar Art World vesti - Guitar Art Festival\nŠta predstavlja koncept Fado Iberia?\nManuel:Na osnovu mog iskustva kao istražitelja Iberijske teritorijalne muzike, uglavnom flameko džeza i Krisiane kao moderne fado izvođačice, mi delimo istu Majku – Iberiju. Mi jednostavno puštamo osećanja koja delimo da plove što je veoma karakteristično za tip muzike koju izvodimo.\nŠta Fado predstavlja za vas i da li mislite da ljudi širom sveta mogu da razaumeju šta je esencija fado muzike?\nKristiana: Fado je univerzalni jezik. Čak iako slušalac ne govori portugalski, može da pojmi opšte zmačenje s obzirom da je fado napisan za srce. Fado znači sudbina i sve se vrti oko osećaja. On peva o radosi, tugi, prevazilaženju nečega ili usamljenosti. Često peva o “saudade”, to je portugalska reč koja je neprevodiva na druge jezike. Ona izražava nagon i volju za posedovanjem ili postanjem nečega što smo izgubili ili od čega smo se odalajili. Ako je slušalac čak i najmanje povezan sa sopstvenim emocijama, osetiće i razumeće fado kao i bilo koji Portugalac.\nKoliko je glas važan za fado i kako ste započeli saradnju?\nKristiana: Glas je fundamentalni deo fada. Ne toliko zbog snage ili potencijala glasa već zbog osećaja koji prenosi. Važan je način na koji pevač oseća svaku reč i to je ono što čini svaku pesmu jedinstvenim momentom za one koji slušaju.\nŠta pubilka može da očekuje od koncerta u Herceg Novom na Guitar Art Summer Fest-u?\nManuel: Cilj našeg ponovnog okupljanja je stvaranje muzike direktno na sceni. Sve je bazirano na veoma emocionalnomi iskrenom početku i očekujemo da će se naša muzika razotkriti kada nas ponese momentat ekspresije Herceg Novog.


Čovek, životinja i mašina - Žorž Šaputije | Knjiga.ba knjižara\nPisac: Žorž Šaputije\nOva izvanredna knjiga plod je saradnje vrsnih naučnika, filozofa biologije i inženjera specijalizovanog za veštačku inteligenciju. Na intesantan i primamljiv način analizirali su mnoge segmente po kojima se životinje i mašine mogu upoređivati sa ljudskim bićima. Nakon sintetičkog pregleda sposobnosti životinja i mašina da uče, razvijaju savest, osećaju bol ili emocije, grade kulturu ili moral, autori detaljno objašnjavaju šta je to što nas povezuje. Proučavaju naš odnos prema njima i načine na koje nam one pomažu da mislimo… Uzbudljivo štivo koje istražuje ljudsku prirodu kroz prizmu najnovijih naučnih dostignuća.


Kako je precizirao, Svjetska zdravstvena organizacija kaže da djeca od 5 do 11 godina mogu da nose maske uvijek kada postoje epidemološke potrebe. Takođe, Američka pedijatrijska akademija kaže da sva djeca preko 2 godine mogu bezbjedno da nose maske ukoliko ih naučimo.\nKako je dodao, nenošenje maske je “junačenje na tuđi račun”, a svi imamo obavezu da štitimo jedni druge. „Maskama u školama moramo da zaštitimo djecu, ali i njihove porodice, te nastavnike od kojih dobar dio ima hronične bolesti. Ako se razbole u većem broju, i čitav sistem će biti u problemu – neće imati ko da drži nastavu. Da ne govorim o tome da je kod nas na snazi naredba o nošenju maski za sva lica preko 7 godina, što znači da smo svi, uključujući djecu, i bez Ministarstva prosvjete pod snagom naredbi. Mudro je stoga preduzeti sve da ne dovedemo u situaciju prosvjetne vlasti da otvaraju i zatvaraju škole, jer onda stvarate nesigurnost i kod samih sebe, odnosno kod samih roditelja. Dodatno, ako bismo nas desetak koji smo u istoj prostoriji, saznali da sam ja inficiran, a pritom svi nosimo masku i držimo distancu - vjerovatno ne bi morali u izolaciju, a ako ne nosimo masku – morali bismo“.\nOn je istakao i da: „Kad god razgovaram sa nekim insistiram da nosimo maske. Naime, sada znamo da se ovaj virus može prenositi i u fazi inkubacije. Dakle, i dva dana na primjer prije pojave bilo kakvih simptoma, ja sam jako infektivan za vas, a vi ćete mi vjerovatno, u neznanju, prići na nebezbjednu distancu. Zato uvijek poručujem: ovaj virus se ne dobija, već se uzima. Jer, ako se ja zaštitim i pritom insistiram da se štiti onaj koji komunicira sa mnom, smanjujem vjerovatnoću zaraze na minimum“.\nKako je dodao: „U ovoj situaciji nam je od ključne važnosti ono što bismo mi u Crnoj Gori nazvali čojstvom. Ako imate junaka koji nema čojstvo, teško je živjeti sa njim jer se junači na vaš račun. To znači da, ako ja sad skinem masku, ja se junačim na vaš račun jer su vama, iako nosite masku, izložene oči. Moja maska zato štiti vas, a vaša maska štiti mene“.\nOvaj profesor Lausevic izgleda da nije dobro upucen i ne cita sta preporucuje SZO. Ista, kaze da djeca do 11 godina ne treba da nose maske u skolqma. A, sto se tice izolacije, tu je nas Institut fleksibilan, neko ide u izolaciju, neko samo javlja kakvo mu je zdravstveno stanje, kao u principu i sve mjere koje uvode. Mjere se sprovode kako za koga.


Zvaniènik jedne EU èlanice traži ukidanje viza Rusiji - B92.net\nZvaniènik jedne EU èlanice traži ukidanje viza Rusiji\nMoskva -- Italijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini rekao u Moskvi da želi ukidanje sankcija Rusiji do kraja ove godine.\nIzvor: Beta/AFP ponedeljak, 16.07.2018. | 14:30\nSalvini, koji je i potpredsednik vlade i lider ekstremno desnièarske Lige, rekao je da želi da "na dobar naèin i brojkama" ubedi svoje evropske partnere da okonèaju ekonomske sankcije uvedene posle pripajanja Krima Rusiji 2014. godine. Iako je odbio da potvrdi da æe uložiti veto na produženje sankcija, on je rekao da za postizanje ciljeva "ne iskljuèuje nijednu opciju".\n"Italija je evropska zemlja koja najviše trpi zbog sankcija Rusiji", naveo je Salvini, dodavši da želi da se pronaðu nove moguænosti za ekonomsku saradnju malih i srednjeh preduzeæa iz dve zemlje.\nNovi italijanski premijer Djuzepe Konte je još u junu rekao da se Italija zalaže za "reviziju" ekonomskih sankcija Rusiji.\nRim veæ više meseci pokušava da od EU dobije ako ne potpuno ukidanje sankcija onda bar njihovo olakšavanje. "Potpuno je legitimno da Rusija sedi za stolom sa velikima", rekao je Salvini na temu povratka Rusije u G7.\nLider Lige je poseæivao Rusiju pre ulaska u vladu i izražavao simpatije prema toj zemlje i njenom predsedniku Vladimiru Putinu.\nSalvini je u Moskvi juèe gledao finale Svetskog prvenstva a danas se sastao s predstavnicima ruskog Saveta za nacionalnu bezbednost, i govorio o moguæoj saradnju u "borbi protiv islamskog terorizma" i "ilegalne imigracije", koja je medju glavnim prioritetima nove italijanske vlade.


Dve medalje za srpske boksere na EP u Jermeniji, čeka se „Bože pravde“ – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Sport » Dve medalje za srpske boksere na EP u Jermeniji, čeka se „Bože pravde“\nin Sport 28/05/2022\nU Srbiju će se okićeni medaljama vratiti dva reprezentativca – Vahid Abasov i Artum Agejev, kojima tek predstoje polufinallne borbe zakazane za nedelju.\nPrvi meč na EP u Jermeniji za Srbiju je boksovao Agejev i upisao pobedu, upravo je on prvi i došao do medalje plasmanom u polufinale čime je osigurao bronzu.\nU četvrtfinalu u olimpijskoj kategoriji do 80 kg Agejev je bio bolji od Bugarina Kristijana Nikolova, za finale boriće se sa reprezentativcem Hrvatske Lukom Plantićem.\n„Tri odlična meča su iza mene, tri važne pobede i osigurana medalja, ali ovim što je do sada učinjeno neću se zadovoljiti. U polufinale ulazim maksimalno motivisan, boriću se do poslednjeg atoma snage za novu pobedu Srbiji koja bi značila finale i priliku da se osvoji zlato. Pobedničko postolje je moj cilj, moj san, vredno sam radio na tome, forma je na visokom nivou, verujem u trijumf i da ćemo svi slušati himnu ‘Bože pravde’ na kraju ovog šampionata u znak osvajanja zlatne medalje za Srbiju“, rekao je Agejev.\nDrugu sigurnu bronzanu medalju Srbiji je obezbedio i Vahid Abasov koji je ubedljivo u olimpijskoj kategoriji 63.5 – 67 kg pobedio Škotlanđanina Tilera Džolija (5-0) u četvrtfinalu Evropskog prvenstva.\nZa finale srpski reprezentativac boriće se protiv Moldavca Aleksandrea Parašćijeva.\n„Nisam sve rekao u ringu u Jerevanu, medalja je tu, ali još ništa nije konačno. Ostale su još dve borbe, kažem dve jer sam uveren da ću nastaviti sa odličnim partijama i boriti se za zlato. Nema lakih borbi, nema lakih protivnika, svaki meč je priča za sebe i svaki težak na svoj način. Došao sam po evropsko zlato za Srbiju i verujem da ću ring napustiti kao šampion. Medalja u Beogradu na Svetskom prvenstvu izmakla je za pedalj, u Jermeniji sam već osigurao medalju, ali ne zadovoljavam se broznom, mene zanimaju samo najveća dela i pobedničko postolje. Nadam se da ću uspeti sprovesti u delo sve ovo za šta sam mesecima naporno radio, da ćemo se svi zajedno radovati zlatu“, zaključio je Abasov.\nPolufinala su zakazana za nedelju 29. maj, a svi u stručnom štabu srpske reprezentacije, na čelu sa selektorom Milanom Piperskim uvereni su da će naši momci biti sjajni i u polufinalnim duelima.\nSrbiju su na Evropskom prvenstvu predstavljali: Omer Ametović, Tamir Galanov, Pavel Fjedorov, Vahid Abasov, Sandro Poletan, Almir Memić, Artum Agejev, Vladimir Mirončikov, Sadam Magomedov i Sergej Kalčugin.\nNa korak od medalja zaustavljeni su u četvrtfinalnim duelima Memić, Mirončikov, Magomedov.\nSrpski boks na medalje sa seniorskog EP čekali smo još od davne 1991. kada su nas u Geteborgu bronzama obradovali Mujo Bajrović (67 kg) i Vukašin Dobrašinović (63.5 kg).\nNadamo se da ćemo boksere Srbije videti i u finalnim duelima u Jerevanu, koji su na programu u ponedeljak.\nPrethodna: Specijalna bolnica za rehabilitaciju BB – ambulantno i stacionarno lečenje\nSledeća: Obradović: Moramo agresivnije i čvršće ukoliko želimo drugačiji ishod utakmice


Nećete verovati šta je najrasprostranjeniji otrov za srce! - Zdrava i prava\nNećete verovati šta je najrasprostranjeniji otrov za srce!\nDo skoro je postojala zabluda oko toga šta je najrasprostranjeniji otrov za srce, koji godišnje ubije čak 600.000 ljudi u svetu! Naučnici su nedavno rešili tu enigmu.\nPrema rečima stručnjaka, da je ovo saznanje bilo jasnije ranije, na bolesti srca danas bi se gledalo mnogo drugačije. Naime, naučnici su vezu između konzumacije šećera i bolesti srca otkrili pre 60 godina, ali je ona tek sada potvrđena u potpunosti.\nOBMANA INDUSTRIJE ŠEĆERA\nPrema najnovijim podacima koje objavljuje medicinski mesečnik “Jama”, industrija šećera je sponzorisala istraživanja koja su glavnog krivca za bolesti srca našli u masnoćama. Grupa se tada zvala Fondacija za istraživanje šećera i promovisala je te rezulatate i tako prikrila druga istraživanja. Danas se ta grupa zove Udruženje za šećer, a na sva pitanja koje im je CNN poslao nisu imali komentar.\nPrema rečima Aire Šmit sa Univerziteta Kalifornija, jedne od autorke studije, da je veza šećera i bolesti srca bila jasnija, sada bi stanje sa bolestima srca bilo znatno drugačije. Davne 1960. godine je britanski doktor Džon Judkin rekao da postoji veza bolesti srca i šećera jer njegova konzumacija podiže nivo triglicerida u krvi. Američka doktorka Ansel Kiz je krivicu svalila isključivo na masti. Njeno stanovište je bilo opšteprihvaćeno.\nRIZIČNIJI OD MASTI\nMeđutim, novo istraživanje o uticaju industrije šećera na ove rezultate bazira se na pismima koja su iz Fondacije za istraživanje šećera slali raznim naučnicima. Pisma otkrivaju da su oni finansirali samo istraživanja koja nisu pokazivala da je šećer krivac za bolesti srca.\nDodatno, kako se nivo masti (kao krivac) u ishrani smanjivao, šećer je bio logična “zdrava” zamena. Početkom osamdesetih u preporukama ministarstva zdravlja SAD se navodi da bi trebalo smanjiti unos masti, zasićenih masti i holesterola, zbog rizika od bolesti srca. Pominje se i preporuka za manji unos šećera, ali zbog problema sa zubima.\nPrema najnovijim istraživanjima, ispostavlja se da unos šećera predstavlja veći rizik za bolesti srca nego masti. Vlada SAD je prvi put uvela ograničenje unosa šećera na 10 odsto svih dnevnih kalorija.\nBolesti srca su zaslužne za svaku četvrtu smrt u SAD, odnosno godišnje odnesu 610.000 života. Dodatno i procenat gojaznih je u porastu, pogotovo među decom.\ngori od masti\notrov za srce\nUdruženje za šećer\n10 načina da budete veštije u krevetu\nLjudsko telo samo leči rak


Foto: N.N. | Mujadžić: Već sam oprostio 100.000\nVedran Radenović 16.01.2019 20:16\n"Ja već pet godine čekam i pomažem klubu. Podigao sam, između ostalog, i 150.000 KM kredita, od čega sa kamatama vraćam 207.000 KM. Od tog novca su finansiran rad kluba, organizacija utakmica, odlazak na gostovanja, plate igračima, pripreme u Medulinu... Vlastitim sredstvima napravio sam, između ostalog, kompletne prostorije kluba sa stolarijom, upravnu zgradu, spavaće sobe, uveo sam grijanje... Vratio sam, između ostalog, i dugovanja kluba od 40.000 KM. Ne tražim novac koji sam uložio u infrastrukturu. Uradio sam to iz ljubavi prema klubu i to sam oprostio. Međutim, ostalih potraživanja za koja vraćam kredit, koji je odobren stavljanjem porodične kuće pod hipoteku, ne mogu se odreći", kazao je Mujadžić.\n"Sa mnom se lako dogovoriti i nikada neću dozvoliti da klub zbog mene bude ugrožen. Neka me nazovu, ali ne ljudi iz NK Jedinstva, jer su oni objektivno nemoćni. Sa njima nema nikakve nesuglasice, to su moji prijatelji koji vole Jedinstvo kao i ja. Naka me nazovu ljudi iz Gradske uprave. Želim da se dogovorimo. Nudim mogućnost da se isplaćuje po 3.000 KM na rate i da skinemo blokadu. Ne želim ni kamate. Samo želim da nadoknadim sredstva za koja vraćam kredit. Ostalo sam oprostio i uložio, jer volim klub i ne želim naknadu za to. Klub je skupa igračka, to ljudi iz grada Bihaća moraju znati", ističe Mujadžić.\n"Imam svoju firmu i previše obaveza. Ne bih se mogao ponovo posvetiti tom poslu", istakao je Mujadžić.


Zbog koronavirusa bez posla ostalo 9.000 radnika - Radiotelevizija Herceg-Bosne\nZbog koronavirusa bez posla ostalo 9.000 radnika\nOd početka pandemije koronavirusa, odnosno od 19. ožujka, na biroima u Republici Srpskoj prijavljeno je oko 9.000 osoba koje su dobile otkaz, rekao je direktor Zavoda za zapošljavanje RS Miroslav Vujičić.\nOn je za “Glas Srpske” rekao kako je trenutno nešto više od 89.000 nezaposlenih u evidenciji Zavoda za zapošljavanje.\n-Od polovice ožujka sa evidencije biroa u Repiblici Srpskoj po osnovu zaposlenja brisano je 7.500 osoba. U prerađivačkoj industriji je najviše ljudi ostalo bez posla, ali i najviše zaposleno”, dodao je Vujičić.\nOn je naveo kako svi koji su dobili otkaz imaju pravo na novčanu naknadu sa Zavoda za zapošljavanje u skladu sa Zakonom o posredovanju u zapošljavanju.\n-Osigurali smo novac za te namjene. Taj iznos je mnogo veći u odnosu na planirane troškove za te namjene, odnosno mi smo planirali oko 19 milijuna KM za te troškove, a oni će na kraju iznositi oko 26 milijuna KM”, rekao je Vujičić.\nPrethodni članakMladići iz Prnjavora silovali 12-godišnjakinju\nSljedeći članakBilić vratio WBA u društvo najboljih


Blago sakupljano u osam hiljada godina dugoj istoriji Beograda uskoro na jednom mestu - 18.10.2020, Sputnik Srbija\nSa kolekcijom koja je dostigla skoro 200.000 artefakata koji svedoče o 8.000 godina dugoj istoriji grada, Muzej grada Beograda za četiri godine dobiće svoj... 18.10.2020, Sputnik Srbija\nPosle 117 godina otkako je bez svoje zgrade, ovu kulturnu instituciju iščekuje početak rekonstrukcije bivše Vojne akademije u Resavskoj ulici, čime bi ovo zdanje 2024. trebalo da se pretvori u velelepni gradski muzej.\nZdanje, koje je Grad Beograd tokom 2006. i 2007 preuzeo od vlasnika - Ministarstva odbrane za potrebe smeštaja Muzeja grada Beograda, izgrađeno je prema projektu arhitekte Dimitrija T. Leka, u duhu neorenesansne arhitekture.\nPrvi deo zgrade prema Resavskoj i Birčaninovoj ulici podignut je 1899, a drugi, ka Nemanjinoj ulici, dograđen je nakon Prvog svetskog rata.\n© Sputnik / Dejan SimićEnterijer zgrade u Resavskoj 40b\nEnterijer zgrade u Resavskoj 40b\nTajne Beograda: od praistorije do 2000. godine\nDirektorka Jelena Medaković za Sputnjik kaže da je kompletan projekat sanacije i rekonstruckije objekta završen, svakog dana očekuju da dobiju građevinsku dozvolu, a u decembru bi trebalo da bude raspisan tender za izvođača radova, čije ime će, ukoliko sve bude po planu, biti poznato u martu.\nČitava rekonstrukcija će, prema njenim rečima, podrazumevati ne samo uređenje eksterijera i enterijera već i sprovođenje izuzetno složenih sistema koji će obezbediti posebne mikroklimatske uslove u čitavoj zgradi sa najsavremenijim vidom tehničke zaštite objekta i eksponata.\n„To će nam omogućiti da ugostimo značajne svetske muzejske postavke čije izlaganje zahteva stroga pravila čuvanja eksponata, kontrolu temperature i vlažnosti vazduha i specijalne komore za predmete. Bićemo u mogućnosti da izložimo svaki predmet, bilo da je reč o uljanoj slici, tekstilu, koži, drvetu ili retkim dokumentima na papirusu”, naglasila je Medaković.\nUkupna površina zgrade na tri nivoa iznosi više od 17.000 kvadrata bruto površine.\nZa gostujuće izložbe biće opredeljeno oko 1.200 kvadrata, depoi i trezori zauzeće oko 6.000 kvadrata, a između 6.000 i 7.000 kvadrata biće prostor za stalnu postavku koja će se menjati.\n© Sputnik / Marija JakovljevićDirektorka Muzeja grada Beograda Jelena Medaković\nDirektorka Muzeja grada Beograda Jelena Medaković\nI mamut u kolekciji\nMuzej grada Beograda baštini arheološku, istorijsku i umetničku zbirku, a raspon artefakata koje čuva obuhvata 8.000 godina. U organizaciji stalne postavke primeniće se hronološki i tematski princip.\n„U prizemlju krenućemo sa arheologijom. Voleli bismo da pokažemo i mamuta koji se čuva u našem depou. Imamo bogatu arheološku zbirku koja datira iz vremena neolita sa kolekcijom iz gvozdenog doba i keltskim nalazima za koje su vrlo zainteresovani čak i stručnjaci sa Univerziteta u Edinburgu. Istorijska zbirka pokriva period do 2000. godine. Izložićemo i fotografije koja svedoče o istoriji Beograda. Tu značajno mesto zauzimaju kolekcije Anastasa i Konstantina Jovanovića. Zbirka slika svakako je najatraktivija i ona će zauzeti dobar deo prostora, a nadamo se da ćemo u naredne tri godine dopunuti tu celinu”, objasnila je Medaković.\nČitaonica i prostor za dečju edukaciju\nPlanirano je da muzej poseduje veliku čitaonicu i da bogata biblioteka postane dostupna građanima.\n„Imaćemo salu za konferencije, prostore za dečiju edukaciju, dokumentacioni centar i za restauratorski i konzervatorski atelje. Želimo da pružimo građanima priliku da u muzeju nabave željenu literaturu, predmete primenjene umetnosti i replike značajnih dela, a studentima mogućnost za dodatnu edukaciju, jer muzeji imaju mnogo veću društvenu funkciju od samog čuvanja i izlaganja predmeta”, istakla je Jelena Medaković.\n© Sputnik / Dejan SimićZgrada u kojoj bi od 2024. godine trebalo da bude kolekcija Muzeja grada Beograda\nZgrada u kojoj bi od 2024. godine trebalo da bude kolekcija Muzeja grada Beograda\nGlava cara Makrina – dragulj Muzeja grada Beograda\nVredni neolitski nalazi, kolekcija antičkih uljanih pogrebnih lampi, slike Paje Jovanovića i Uroša Predića, Četvorojevanđelje, stare i retke knjige neprocenjive vrednosti, najlepši primerci nakita dinastije Karađorđevića, najveća kolekcija gravira iz 16. i 17. veka uglavnom sa motivima Beograda, deo su bogate kolekcije Muzeja grada Beograda.\nDirektorka Jelena Medaković među artefaktima od izuzetne vrednosti izdvaja Glavu cara Makrina (217/218. godine), za koju kaže da je možda i najveći raritet u Muzeju.\n„Makrinova glava je jednom izložena. Ne možemo da procenimo njenu vrednost. Pretpostavlja se da postoji još jedna“, podseća Medaković i dodaje da u Muzeju razmišljaju da posle „Kosovke devojke“ Uroša Predića u Konaku kneginje Ljubice izlože upravu ovu bronzanu bistu.\nBista u kolekciji Muzeja grada otkrivena je u ataru sela Boleč, u blizini pretpostavljene trase puta iz Singidunuma ka Viminacijumu, kod današnjeg Ritopeka, koji je tada, moguće, bio carski posed. Pretpostavlja se da je bista bila naručena za vilu gradskog ili rudarskog magistrata, u kojoj je i bila postavljena.\nLegati – posebnost Muzeja grada Beograda\nU novoj zgradi Muzej grada će moći da izlože i zaostavštine značajnih ličnosti čiji su legati u njegovom sastavu.\n„Muzej grada Beograda je po tome specifičan. Imamo skoro 50 pokretnih i nepokretnih legata. Naš plan je da na šest meseci smenjujemo izložbe naših sugrađana koji su svoju imovinu ostavili gradu”, navela je Medaković.\nDirektorka Muzeja grada je podsetila da se Legat Ive Andrića nalazi u njegovom stanu i otvoren je za posetioce.\n„Imamo fantastičan Legat Roberta Cinklera Gašparevića koji od 1976. nije javno dostupan prostor, Legat Tome Rosandića je već 10 godina zatvoren. Imamo nepokretne legate Branislava Nušića, Dobrice Ćosića, Mage Magazinović, izuzetno vredan legat kompanije Jugoeksport koja je u vreme svog prosperiteta kupovala dela najznačajnijih predstavnika moderne umetnosti. Tu je i čuveni legat Fregl, kao i Zbirka ikona Sekulić sa retkim i vrednim telokritskim ikonama”, navela je Medaković.\nMuzej Ive Andrića, Konak kneginje Ljubice, Zbirka ikona Sekulić, Muzej Jovana Cvijića ostaće i dalje otvoreni i kada zgrada u Resavskoj bude završena.\nMuzej Paje Jovanovića je restitucijom vraćen vlasnicima, a kolekcija je ostala Muzeju grada pa će dela Paje Jovanovića, prema rečima direktorke Medaković, imati posebno mesto u stalnoj postavci.\nU posedu Muzeja grada Beograda su Muzej banjičkog logora i Arheološko nalazište u Vinči, takođe otvoreni za javnost. Muzej u Mladenovcu je obnovljen, a pri kraju su radovi u Zavičajnom muzeju u Zemunu.\nStalno dopunjavanje kolekcije\n„Uprkos tome što decenijama nemamo mogućnost da izložimo svoju kolekciju, legatori nam poklanjaju svoju zaostavštinu. Muzej svake godine i otkupljuje predmete i kolekcije i svako odeljenje po nešto nabavi kako bi dopunilo zbirku. Ponekad nam promaknu vredna dela te tako prošle godine nismo bili u prilici da reagujemo kada je prodato delo Paje Jovanovića, jer je cena od 460.000 evra prevazišla naše mogućnosti“, objašnjava direktorka Muzeja grada.\nMedaković je rekla da im je odlukom Grada Beograda ove godine opredeljen fond za otkup dela savremenih stvaralaca.\n© Sputnik / Dejan SimićAtelje Paje Jovaovića na izložbi u Muzeju grada Beograda\nAtelje Paje Jovaovića na izložbi u Muzeju grada Beograda\nPaja Jovanović – jedan slikar, 12 fotografa, 24 umetnička dela\nU Resavskoj 40b trenutno je postavljena izložba 10 slika Paje Jovanovića i fotografija koje su načinili priznati fotografi inspirisani Pajinim delima.\n„Nasuprot muzejskih vođenja koja su ista i nameću posetiocu jedan ugao gledanja na sliku, ovde nastojimo da pokažemo da se klasični slikar može doživeti i interpretirati savremenim jezikom, a da se njegovo delo ni na koji način ne skrnavi”, objasnila je Medaković neobičan koncept nove postavke koju je Muzej priredio.\nOna je pojasnila da su angažovani fotografi imali potpunu slobodu u izboru dela i načinu prikaza.\n© Sputnik / Marija JakovljevićMiša Obradović je sopstvenu ženu prepoznao u Pajinoj supruzi, Muni\nMiša Obradović je sopstvenu ženu prepoznao u Pajinoj supruzi, Muni\n„Zavisno od poetika, neko je radio interpretaciju dela Paje Jovanpovića, a neki su se pozabavili konceptom, poput Miloša Nadeždina čiji je rad uspešan advertajzing koji uvlači posetioca u inrterakciju sa delom. Imate i socijalno angažovane fotografije, te tako Romkinju, koja se nalazi na socijalnoj margini, ovde vidimo u ulozi dame iz visokog društva. Miša Obradović je sopstvenu ženu prepoznao u Pajinoj supruzi, Muni. Muni je bila Pajina muza, kao što je i supruga fotografa model na njegovim fotografijama”, kaže Medaković.\nOna navodi i da su podaci o poseti Muzeju Paje Jovanovića poražavajući.\n„Fotografi, nekadašnji svetloslikari, ukoliko rade kvalitetno, mogu da doprinesu vidljivosti i targetiraju novu publiku koja možda do sada muzeju nije bila dostupna”, navela je Medaković.\n© Sputnik / Marija JakovljevićIzložba Paja Jovanović – jedan slikar, 12 fotografa, 24 umetnička dela\nIzložba Paja Jovanović – jedan slikar, 12 fotografa, 24 umetnička dela\nPlanovi – Andrić i Kneginja Ljubica\nDo kraja godine, u Resavskoj ulici Muzej grada će pre zatvaranja zgrade i početka rekonstrukcije prirediti još dve manje postavke dela savremene umetnosti.\nU Muzeju se nadaju da će konačno započeti izradu planova i dokumentacije za rekonstrukciju Konaka kneginje Ljubice, a sledeće godine planiraju obeležavanje 60 godina od kada je Andrić dobio Nobelovu nagradu za književnost.\nUmetnik koji provocira - Radovi Damnjana u Narodnom muzeju


Savetovanje preduzeća Bartog d.o.o. u prodaji preduzeću Tokić d.o.o.\nVodeći prodajni lanac automobilskih delova u Hrvatskoj Croatia\nVodeći distributer guma i automobilskih delova u Sloveniji Slovenia\nBartog je vodeći distributer guma, automobilskih delova i maziva na slovenačkom tržištu, s godišnjim prihodima od 60 miliona evra. Preduzeće posluje na slovenačkom tržištu više od 25 godina. Uz nedavno proširenje maloprodajnog lanca, preduzeće je razvilo i franšiznu mrežu servisa, BHS, koja funkcioniše kao one-stop shop za kupce. Distribuciona mreža sastoji se od 36 prodavnica i 67 servisa pod brendom BHS i Euroservis.\nPonuda proizvoda sastoji se od više od 400.000 artikala i 100 brendova za servisiranje vozila raznih evropskih i globalnih proizvođača. Bartog je razvio svoj vlastiti brand, BXTREME, primarno za DIY program, koji uključuje proizvode za negu automobila i akumulatore. Od 2010. godine preduzeće je deo mreže GROUPAUTO International.\nJedinstvene prodajne odlike\n- Visoke istorijske stope rasta i rastući tržišni udeo.\n- Bartog je jedini regionalni distributer sa širokom ponudom proizvoda, koja uključuje automobilske delove i gume.\n- Razvoj vlastite franšize sa više od 65 servisa omogućava kontinuirane prihode i zadržavanje kupaca.\nTokić je najveći prodajni lanac automobilskih delova u Hrvatskoj. Kroz mrežu od stotinjak prodavnica u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, u ponudi ima više od 200.000 raznih artikala u svim kategorijama proizvoda te više od 230 brendova najvećih svetskih proizvođača auto delova, uključujući sve vrste ličnih i lakih teretnih automobila. Preduzeće ima više od 400 zaposlenih i godišnje prihode od 84 miliona evra.\nIMAP SEE bio je ekskluzivni savetnik vlasnika Bartog d.o.o. Trebnje u prodaji 100% udela u preduzeću.


Ne, fudbaler Vest Hema nije prekršio izolaciju kao što neke njegove kolege jesu i neće ga klub kazniti zbog toga, ali, dvadesetosmogodišnjak mogao bi imati mnogo veće probleme kod supruge.\nDžek Vilšir je u dvorištu svog doma, igrao fudbal protiv supruge Andrijan. Nakon što je pokazao kakvu tehniku ima, rešio je da malo poradi i na defanzivi. Prepustio je loptu ženi sa kojom je u braku od 2017, a zatim sa leđa uklizao, bez milosti sa dve noge, kao što bi to učinio na pravoj utakmici, ako bi recimo, morao da spasi gol.\nAndijan je na leđima završila na travi, a pitanje je kako je Džek prošao posle ovoga. On je na Instagram objavio video uz poruku:\n"Frustracija od izolacije izlazi na videlu, ali iskreno, situacija je bila idealna da se osvoji lopta".


Njemačka policija nudi 7.000 eura za informacije o državljaninu BiH - mojusk.ba\nNjemačka policija i tužiteljstvo Düsseldorfa identifikovala je bh. državljanina Dragana Spajića kao jednog od izvršitelja zločina koji se dogodio prošle godine u Mandenu.\nU noći sa 24. na 25. novembra prošle godine pri pljački kuće desio se pokušaj dvostrukog ubistva kada je stari bračni par pronađen vezan i pretučen.\nViše provalnika, među kojima je bio i Spajić, 84-godišnje supružnike svezao je i mučio kako bi im odali šifru kućnog sefa sa novcem.\nProvalnici su tom priliko odnijeli veću svotu novca, nakit, te dva vrijedna ručna sata od kojih jedan vrijedi 1.500 eura.\nNesretni starci su pronađeni tek 20 sati kasnije, kada su komšije alarmirale policiju.\nTek nakon pet mjeseci policija u Hagenu je identifikovala jednog od provalnika i kako javljaju njemački mediji, radi se o spomenutom Spajiću starosti između 33 i 35 godina koji je ranije koristio dokumente na ime Martin Savić.\nNjemačka policija je objavila njegovu fotografiju, a sumnja se da su i ostali provalnici porijeklom iz BiH. Za informacije koje bi dovele do hvatanja Spajića ponuđeno je 7.000 eura.\nI publika iz Krajine imat će priliku gledati “Vatru Anadolije”


Život na ostrvima : odabrani eseji : Česlav Miloš\nNaslov originala: Życie na wyspach ; Legendy nowoczesności ; O podróżach w czasie / Czesław Miłosz\nOgled o staljinističkom sistemu i totalitarnoj svesti Zarobljeni um potvrdio je već posle Drugog svetskog rata znamenitog poljskog pesnika Česlava Miloša podjednako kao mislioca koji je, po sopstvenim rečima, u esejima iznosio ono što nije mogao u poeziji. Njegovi pozni eseji objedinjeni pod naslovom Život na ostrvima, nastali u poslednjoj deceniji XX veka, po prvi put se objavljuju na srpskom jeziku.\nU izboru i prevodu Ljubice Rosić, ove eseje povezuje kritički odnos prema civilizaciji s kraja veka, prema njenoj površnosti i lažnim vrednostima, pružajući čitaocu jasno komponovanu i celovitu knjigu. Pored razmatr\nanja o nemoralnosti umetnosti, značaju poljske poezije, statusu savremenih emigranata, čiju je sudbinu i sam podelio, ovde nalazimo i Miloševe uspomene, portrete prijatelja i poznanika (Kami, Brodski, Kolakovski), poznatih pesnika i prozaista (Dostojevski, Ruževič, Šimborska, Gombrovič, Vitkjevič), pa i pisaca sa čijim se pogledima nije slagao (Larkin), pronalazeći u njihovom delu ono što najviše intrigira današnjeg čitaoca.\nJedan od poslednjih u ovom izboru, esej Sreća predstavlja Miloševo pesničko zaveštanje o mirenju sa svetom. Pesnik mudrac, koji je nadživeo većinu svojih vršnjaka, za vreme posete rodnoj Litvaniji opet postaje dečak. „Gledao sam livadu. Naglo sam postao svestan da sam za vreme svojih dugogodišnjih lutanja uzalud tražio tu kompoziciju lišća i cveća, kakvu sam ovde našao, i da sam uvek sanjao o povratku. Ili, tačnije, razumeo sam to tek kad me je preplavio veliki talas osećanja, koji mogu da nazovem samo jednom rečju – sreća.“\n2019; Broširani povez; latinica; 20 cm; 301 str.; 978-86-521-3219-5;\nIzdavač: Laguna; 2019; Broširani povez; latinica; 20 cm; 301 str.; 978-86-521-3219-5;


Kako čuvate zdravlje? - Strana 2\nVnesujem u organizam vise zelencuk i ovosje a pomalo mesa ,svaki dan pijem 1 litar caj i to bosiljak sa ajduckom travom.Pa sad mi je dobro .\nNe setim se zdravlja sve dok se ne razbolim ,\nonda shvatim kako je lepo biti zdrav.\nMoraću da poradim na tome.\nSvakih 7 dana ga narusavam tako da je ostalih 5-6 dana u cuvanju i to je sve sto za isto mogu da ucinim...\nSto kaze pok. otac 2 meseca pred smrt: 'ajde ne dramite,pa od necega se mora umreti...\nMislim da preterano vodim računa o nekim aspektima zdravlja dok sa nekim, ozbiljnijim problemima koji zahtevaju redovnu brigu i tretman izbegavam da se suočim.\nTako npr redovnom uzimam vitamine i mineralne u obliku tableta, razme smeše od meda, lekovitog bilja, trudim se da zdravo jedem, ne pijem, ne pušim, izbegavam kafu i sl. ali ne odlazim redovno kod ginekologa, kod zubara ne idem dok ne zaboli, ne bavim se sportom i sl. Za sada se ne žalim, ali mislim da ću vremenom morati da se sportski aktiviram jer ipak ne mogu da dozvolim sebi da idem bezuba ili sa 50 kg viška..\nPišu danas u Press-u da je poželjno uzimati nedeljno do 11 jedinica alkohola,to je umereno kao,smanjuje rizik od kardiovaskularnih problema,ali nije mi jasno šta je za njih jedinica alkohola,jer za mene znam šta je,ali možda sam u zabludi...\nToliko i uzimam,s tim da to uzmem u jednom danu u nedelji tj. ne delim na po svaki dan...\nNarušenog sam zdravlja mada niko ne bi rekao,ali mentalnog naravno sa psihosomatskim poremećajima i zavisnik od nekih sitnica... Tešim se kakvih ima,a sa 44 je nemoguće da ti nešto fali,pa bolje i živci nego čuka ili gušterača ili šta još gore ne daj Bože... Biram da sam zdrav ludak,ukratko...\nOrganizam je tako komplikovan da je to nemoguće opisati,ko je učio zna o čemu pričam... I svi doktori koji su me nekada lečili,saobraćajka i ti manji psiho poremećaji... su ili čujem teže bolesni ili umrli... Sorbona,struka i zdrav život ne znače ništa niti mi išta znamo... naše je da čekamo,a kako reče Dadan sinoć u filmu - isto je umro da li u sredu ili petak... Ili kako ono kažu: Od čega je umro? Pa od smrti...\nKazu da svaki dan moramo pojesti jednu jabuku, a i jednu bananu radi kalijuma. Takode i narandzu zbog vitamina C ... I obavezno popiti jednu solju zelenog caja (bez secera za prevenciju dijabetesa) za smanjenje masnoce u krvi...\nSvakoga dana moramo popiti dve litre vode ( i poslije je ispisati, sto udvostrucuje vreme koje smo do sada provodili u WC-u) Svakoga dana treba uzeti barem jedan Bioaktiv ili jedan jogurt da biste imali sve dobre bakterije, za koje niko ne zna sta su tacno, ali ako se ne opskrbis sa barem milion i po tih bakterija, vidjeces svog djavola... E da ... i svakoga dana jedan aspirin,za prevenciju infarkta, i jedna casa crnog vina, takode protiv infarkta. I jednu casu belog, za nervni sistem...I jednu casu piva, ne mogu se setiti za sta...\nAko ih popijes odjednom, medutim, mozes dobiti mozdani udar, ali ne sekiraj se, neces ni primetiti... Svakoga dana treba jesti zitarice!\nMnogo, mnogo, gomilu vlaknastih zitarica, dok ne poseres govno velicine pulovera.\nPotrebno je 4 do 6 dnevnih obroka, laganih, s tim da ne smes zaboraviti - zvakati svaki zalogaj 100 puta- (Tako da ti samo za jelo treba 5 sati) E da, iza svakog jela trebalo bi oprati zube, tako da zube treba oprati i posle jabuke, posle bioaktiva, posle banana, posle zitarica.I tako sve dok imas zube u ustima, s tim da ne zaboravis zubni konac, masazu desni, i, jako vazno - ispiranje vodicom za usta... Bilo bi dobro urediti kupatilo, mozda staviti unutra CD player ili TV, jer s obzirom na vodu, zitarice pranje zuba, provesces puno, puno vremena unutra...\nTreba spavati 8, raditi preko 8 sati, plus 5 za jelo, to je 21. Ostaje ti 3 sata, ako nije bas velika guzva u saobracaju. Prema statistikama, TV se gleda prosecno cca 3 sata dnevno. Sada se to vise ne moze, jer svakoga dana treba hodati najmanje pola sata (savet: posle 15 min kreni nazad jer ako ne, pola sata postaje celi sat). Treba negovati prijateljstva, jer su poput biljaka, treba ih odrzavati svakodnevno. Pretpostavljam i kada ides na put... Izmedu ostalog, moras ostati informisan, i citati barem dve dnevne i nekoliko nedeljnih novina, da bi imao kriticki stav.. Seks treba imati svaki dan, ali bez upadanja u rutinu: treba biti inovativan, kreativan i iznova osvajati. Za sve ovo treba vremena...\nAko zelite sebi sve najbolje, onda govorimo o tantrickom seksu.\nTreba imati vremena i za dodir s prirodom, pranje poda-sudova-vesa, da ne govorimo o tome sta sve treba ako imas kucnog ljubimca ili decu... Racunica kaze da je za sve to potrebno minimalno 29 sati.\nJedina mogucnost koja se namece je raditi nekoliko stvari istovremeno: Npr: tusiraj se hladnom vodom i drzi usta otvorena - tako ces popiti 2 litre vode. Dok izlazis iz kupatila s cetkicom za zube u ustima, istovremeno se seksaj (tantricki) s partnerom koji istovremeno gleda TV i cita novine dok ti peres pod. Ostala ti je jedna ruka slobodna? Nazovi prijatelje! I rodbinu! Popij vino (nakon razgovora s rodbinom ce ti trebati). Uuuuuuf!\nAko ti je ostalo dva slobodna minuta, posalji ovu poruku svojim prijateljima (koje treba paziti kao biljke) dok jedes kasicicu meda, koja je vrlo, vrlo korisna. Sada te pozdravljam, jer izmedu jabuke, jogurta, piva, prve litre vode i treceg obroka s dnevnom dozom vlakana, ne znam vise sta trebam, ali moram hitno u WC. Ucaricu par minuta istovremeno peruci zube... Citat\nKoliko zaista vodite računa o svom zdravlju?\n...kao što naslov kaže Ja sam recimo od onih koji izbegavaju lekare po svaku cenu jednostavno ne volim zdravstvene ustanove i bele mantile i više volim da se izlečim sama,ukoliko mogu naravno,nego da se prepustim njima.\nTrudim se da vodim računa koliko god mogu,mada sam porilično sigurna,da ovo nije baš dovoljno.Pridržavam se ponekih saveta u vezi ishrane jer mi tako jednostavno odgovara.Sa vežbanjem sam prestala odavno mada sad šetam sve više tako da se nisam ulenjila totalno ...znam da sam još nešto zaboravila da napišem ali kad se setim vratiću se A koliko Vi zaista vodite računa o svom zdravlju?\nOdgovor: Koliko zaista vodite računa o svom zdravlju?\nVratiću se na temu kada se setim šta od saveta koje dajem pacijentima u cilju prevencije ne radim i sama. Nisam oduvek bila hrabra i odgovorna što prema sebi, što prema onima koje volim i kojima sam potrebna. Neke jednostavnije dijagnostičke postupke odradimo jedni drugima kada se ima vremena, a one kojih sam se jako bojala, sada se pribojavam, malčice, kratko, ali odradim. Noć pred kontrolu i čekanje rezultata su mnogo kraći od vremena koje sam davala mozgu da napravi najgroznije moguće varijante. Toliko o strahu ne od lekara, nego ishoda pregleda.\nIzgovore drugara poput nemanja novca ili vremena nikako ne prihvatam, jer donekle nesvesno obmanjujući mene, mogu da naškode samo sebi i znaju to, pa mi nije više neprijatno da popričamo i o tome jer prevencija je posle genetike najvažnija na svetu, što se zdravlja tiče. Osim straha i nemanja novca i/ili vremena nas kao pacijenata, sada mi još jedino pada na pamet nemanje vremena, strpljenja i volje lekara da kratko, jasno i razumljivo svakom svom pacijentu ponaosob objasne gde se, kada i zbog čega šta radi od pregleda, koji se rade jednom godišnje, koji ređe a koji češće od toga, koje su alternative što se tiče pokrivenosti troškova i svega što u hodu razgovorom može da se pojasni.\nOd ili zbog neznanja i lenjosti se umire.\nZa nas kojima je, kako uglavnom volimo da kažemo, internet delić a ne deo života , higijensko - dijetetski režim i bilo koja fizička aktivnost (ali svakodnevna) kockica - delić koji nedostaje, a koja je neophodna koliko i preventivni pregledi. I još nešto u vezi polova (M/Ž)... Nema oblasti u kojoj je polnost ta koja daje bilo kakvu garanciju i povlastice. Mnogo bi bilo da krenem po sistemima organa, ali uglavnom se zna kada i šta treba da kontroliše muškarac, a šta žena, šta je dobro - loše za jedno ili oboje... A kada se ne zna, pita se. Pol i broj godina su jedan od orjentira za plan za određeni mesec, godinu ili zauvek, na šta posebno obratiti pažnju.\nI da bi što ređe slušali onu tužnu ali čestu rečenicu koju je natty napisala, a koju mnogi žive: "Noću sanjam strah, a danju ga živim", volela bih najviše na svetu kada bi se odvažili kao ja ne tako davno, i krenuli da se izborite sa sobom za sebe. Da trajemo duže, ali zdravi.\nDovoljno sam sebi problema naneo, ne iduci lekaru...\nSada se cesce desi da odem i da mi lekar kaze da je sve ok, nego da se sam lecim.\nNe verujem u cajeve i prirodne preparate, smatram da je lek koncentrovana hemija, te ako treba udariti, treba to uraditi punom merom.\nSto se prevencije tice, pusacka okolina i necisti gradski vazduh stvaraju vise stete nego koliko koristi donosi bilo kakva prevencija.\nPored toga covek vremenom jos shvati da i ne zeli ziveti vecno...\nTe opet besparica na zdravu hranu, premalo vremena za sebe i slicno...\nMalo sporta, pa nek se zivi, dok se zivi...\nOd sutra, pijeNjem soka od brusniCe (jer ako Marija kaže da je ....)...\npazimo se ..njegUjemo se..piEmo witamina..zdrawo se hranimO I eto\nNačinom ishrane. Obzirom da kuvam svaki dan trudim se da sebi i ukućanima pripremam hranu koja će zadovoljiti sve potrebe naših organizama (dečijeg trudničkog i odraslog muškarca ) Takođe svakodnevno tamanimo voće.\nFizičkom aktivnošću. Primetila sam da me umor od kućnih poslova pre prođe od lagane šetnje nego ležanja, tako da praktikujem laganu šetnju svaki dan, a pre trudnoće (a i posle) vožnju bicikla. Od preventivnih pregleda kod lekara jedino praktikujem ginekološki i to redovno, bez odlaganja.\nTrudim se da minimalno koristim antibiotike i to samo po preporuci lekara komzumiram.Lečenje svodim na čajeve, med i tinkture raznog bilja pa ako to ne pomaže pravac Dom zdravlja.\nOdgovor: Prehlada i grip\nDa li ste skoro prelezali grip?\nKod lekara idem jednom u 6 meseci(kod zubara nesto cesce-iako nemam karijesa niti bilo kakvih problema sa zubima). Smatram da mi je to dovoljno za sistematski pregled, i preventivno vadjenje krvi. Izvadim krv, izpregledam se, cisto da nesto ko zna sprecim, ili nedaj Boze lecim. Hvala Bogu, zdravlje je ok. Poslednji put kada sam bio bolestan bili su krajnici-upala krajnika 1999 godine. Od tad do sad nisam imao ni grip ni prehladu, i sad za sad ne zalim se. Na poslednjem pregledu-pre mesec dana-doca je rekla da ipak smanjim malo unos bibera, jer mi je broj crvenih krvnih zrnaca malo veci 5.950.000, a to navodno kako mi je objasnila moze da napravi krv malo guscom, te nije zgoreg da sve bude potaman.\nne pushim, zdravo se hranim, fizichki sam aktivna, nemam kontakte sa zarazzenima, nemam kontakte s rizichnim grupama, nemam rizichno ponashanje, u tom smislu... to shto chu da skachem s bandzija i shto padnem s rolera se ne vazzi....... imam veliko znanje iz medicine za laika... ne verujem lekarima ich.... simptomatologiju provuchem kroz internet a za farmakologiju se konsultujem s olivom apotekarkom (dzinijus od zzene)....kod zubara idem kad god je potrebno, a ginekoloshki sistematski odradim kad god mi budjelar dozvoli....\nne trazzim dzav'la u tom smislu pa neche valjda ni on mene. preskupo je lechiti se a valjachu detetu josh koju godinu... posle mozze i da se mre, nie problem.\nJoš uvek ono čuva mene. Vidi da sam neozbiljna i pušta me da se "igram".\nMislim da je vreme da se (za koju godinu ) u tom smislu najzad uozbiljim.. i konačno "odrastem". Već mi je po malo neprijatno.. THE PAST IS HISTORY, THE FUTURE IS MISTERY,TODAY IS A GIFT... THATs WHY ITs CALLED " PRESENT "


Street brake | Razvojna agencija grada Prijedora – PREDA\nHomeDruštveni razvojStreet brake\nStreet brake Pro - budućnost\nProjekat podrazumijeva promociju sporta među mladim ljudima, kao alternativu porocima koje ulica pruža. Ojačaće se veze izmedju mladih iz Prijedora i Sanskog Mosta što će dovesti do jačanja tolerancije,zdravih životnih navika i suživota medju mladima koje povezuje zajednička strast prema plesu.\nStreet brakeProgram i donator: UG Svjetionik iz Prijedora i ACED iz Banja Luke\nGlavni cilj projekta je razvoj i promocija koncepta socijalnog preduzetništva, kao modela koji u lokalnoj zajednici i višim nivoima vlasti u BiH nije zakonski prepoznat. Podrškom neprofitnim organizacijama, nezaposlenima, mladima, ženama i starijim ljudima, direktno će se uticati na teže zapošljive grupe stanovništva ali će se ostvariti i veća vidljivost svih problema sa kojima se susreću ove grupe stanovništva. Takođe, u okviru centra će se pružati i usluge za već postojeći poslovni seкtor. Rad centra će se zasnivati na pružanju pravno-administrativne pomoći (pomoć u dobijanju potvrda neophodnih za pokretanje biznisa, kako pristupiti povoljnijim kreditnim linijama, plaćanje poreza itd.), ekonomske pomoći (pomoć pri zakupu prostora za obavljanje poslovne djelatnosti, povezivanje sa potencijalnim investitorima, podsticaji sa lokalnog i viših nivoa vlasti, učešće u projektima itd.), razvoju karijere, upravljanjem procesima itd.\nGlavni cilj projekta je razvoj i promocija koncepta socijalnog preduzetništva, kao modela koji u lokalnoj zajednici i višim nivoima vlasti u BiH nije zakonski prepoznat. Podrškom neprofitnim organizacijama, nezaposlenima, mladima, ženama i starijim ljudima, direktno se uticalo na teže zapošljive grupe stanovništva i ostvaritla se veća vidljivost svih problema sa kojima se susreću ove grupe stanovništva


Vakcina protiv kovida: Srbija nije deo globalnog programa, iz Vlade najavljuju ugovor u petak | Insajder\nVakcina protiv kovida: Srbija nije deo globalnog programa, iz Vlade najavljuju ugovor u petak\nPremijerka Ana Brnabić danas je na svom Tviter nalogu navela da Vlada Srbije pregovara oko modaliteta saradnje sa predstavnicima globalnog programa COVAX, koji uključuje sve proizvođače vakcina koji su ušli u treću fazu ispitivanja vakcine protiv kovid-19. Ona je tako odgovorila na tvrdnje Ujedinjene opozicije Srbije (UOPS) koja je ranije saopštila da se Vlada Srbije nije prijavila da bude deo tog programa.\nTestiranje vakcine protiv koronavirusa na dobrovoljcima u Velikoj Britaniji Foto: AP Photo/Kirsty Wigglesworth/Betaphoto\n„Vlada Srbije sa COVAX-om razgovara već duže vreme oko modaliteta saradnje koji će se potvrditi 18.09“, napisala je Brnabić.\nUOPS je prethodno saopštio da je Evropska komisija odgovorila na njihov zahtev „po pitanju pristupa srpskog stanovništva bezbednoj vakcini protiv COVID-19“, kao i da je „iz dopisa jasno vidljivo da Srbija nije deo programa COVAX Facility (Globalni pristup Kovid-19 vakcini), kojim upravlja Globalna alijansa za vakcine i imunizaciju u saradnji sa Svetskom zdravstvenom organizacijom, a u čijem finansiranju učestvuje i EU“.\n„Program za cilj ima da obezbedi siguran pristup vakcinama koje nabavlja COVAX po dogovorenoj ceni. Deo ovog programa, na zahtev njihovih vlada su zemlje van EU poput Jermenije, Crne Gore i Severne Makedonije, ali i Portugal, Norveška, Švajcarska i Ujedinjeno kraljevstvo. Srbija nije deo ovog programa jer se naša Vlada nije prijavila“, navedeno je u saopšenju.\nDa Ministarstvo zdravlja i Vlada Srbije privode kraju pregovore o saradnji sa predstavnicima globalnog programa COVAX i da će ugovor biti potpisan 18. septembra, rekao je i državni sekretar Ministarstva zdravlja Berislav Vekić.\nOn je, kako prenosi Nova.rs, rekao da pregovori traju već mesec i po dana i da će potpisivanjem ugovora Srbija stati u red sa 173 zemlje za nabavku kovid vakcina.\nVekić je naveo da će uporedo sa registracijom vakcine u EU ići i registracija kovid vakcine u Agenciji za lekove i medicinska sredstva (ALIMS).\nProgram COVAX uključuje sve proizvođače vakcina koji su ušli u treću fazu ispitivanja vakcine protiv kovid-19.\n„Sve zemlje sveta mogu aplikovati preko COVAX-a za dobijanje jedne od vakcina koje budu registrovane. Pratimo situaciju i videćemo koja će biti prva registrovana. Srbija će aplikovati za najsigurniju i najbolju vakcinu”, naveo je Vekić.


Mostar: Protestna vožnja protiv ‘nelegalne deponije’\n9. decembar/prosinac, 2020.\nNekoliko desetina mještana i članova Udruženja građana “Jer nas se tiče” okupili su se večeras, u srijedu 9. decembra, ispred ulaza u deponiju Uborak, sjeverno od Mostara, kako bi obilježili godišnjicu akcije, u kojoj je policija, ispred ulaza deponije, nasilno uklonila demonstrante.\nPredsjednik Udruženja građana “Jer nas se tiče”, koje okuplja mještane naselja oko deponije Uborak, Omer Hujdur, izjavio je kako večerašnjim okupljanjem i protestnom vožnjom kolonom automobila u Mostaru, žele podsjetiti javnost da je prošlo godinu dana dana od “monstruoznog čina” policije i vlasti, “koji su naredili da se ovdje tuku žene i djeca“.\n“Ti ljudi su samo tražili čist zrak, tražili su minimum dostojanstva za čovjeka. A šta su dobili? Dobili su batine od specijalne policije, od policije koja je ovdje došla naoružana, kao da su tu najveći kriminalci”, izjavio je Hujdur za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nNVO: Policija na deponiji Uborak primijenila silu bez naloga\nU ranim jutarnjim satima, 9. decembra 2019. godine, policijske snage Hercegovačko-neretvanskog kantona (HNK), na jugu BiH, su primjenom sile deblokirali ulaz u deponiju Uborak, koju su od 4. decembra danonoćno u blokadi držali desetine mještana naselja Vrapčići i Bijelo Polje, koji žive uz deponiju.\nMještani, predvođeni Udruženjem “Jer nas se tiče”, od juna 2019. godine bore se za zatvaranje, sanaciju i izmještanje deponije Uborak, za koju tvrde da nema nijednu dozvolu za rad, uključujući i okolinsku, kao i da se tu, osim komunalnog, odlažu i druge vrste otpada, poput animalnog, medicinskog, te opasnog sa pročistača otpadnih voda iz južne zone Mostara.\nMostar: Mirni protest građana i aktivista ispred deponije Uborak\nMještani su u više navrata tokom 2019. godine blokirali deponiju, zbog čega je grad Mostar, kao i okolna naselja, danima bio zatrpan smećem.\nZbog blokade Uborka smeće se gomila na ulicama Mostara, novi sastanak 3. ožujka\nI pored mnogobrojnih pregovora sa gradskim, kantonalnim i entitetskim vlastima problem odlaganja smeća sa deponije Uborak još uvijek nije riješen.\nĐapo: Menadžment deponije Uborak je odgovoran za okolinsku dozvolu\n“Oni nastavljaju odlagati smeće, sve vrste otpada koje su odlagali, odlažu i sada. Iskorištavaju ovu situaciju sa pandemijom. Mi smo nemoćni i suzdržat ćemo se dok pandemija ne prođe”, kazao je Hujdur za RSE.\nTV Liberty: Borba s vjetrenjačama\nHujdur je napomenuo da se riješenje problema sa deponijom Uborak očekuje nakon izbora u Mostaru, koji se nakon 12 godina, održavaju 20. decembra, te forimiranjem novog Gradskog vijeća.


Ministarstvo finansija biće zaduženo za upravljanje kapitalnim projektima - Kontrolisaće se svaka faza ulaganja - www.025.rs\nwww.025.rs / SRBIJA / Ministarstvo finansija biće zaduženo za upravljanje kapitalnim projektima – Kontrolisaće se svaka faza ulaganja\n– Ubuduće će se znati šta je prioritet, i neće moći da se gradi u nedogled jer će postojati kontrola svake faze ulaganja u izgradnju škola, bolnica, bazena, stadiona, puteva, pruga – piše Politika, dodajući da se to predviđa Uredbom o upravljanju kapitalnim projektima, koju je Vlada Srbije usvojila prošle nedelje.\nDonedavno je postojalo više paralenih mehanizama za upravljanje kapitalnim projektima koji nisu bili međusobno uporedivi, te kao rezultat nije postojala jedinstvena lista kapitalnih projekata, što je otežavalo koordinaciju prilikom selekcije prioriteta i obezbeđivanja izvora finansiranja.\n– Ona daje novi i sveobuhvatni pristup planiranju, oceni, selekciji, ali i praćenju realizacije kapitalnih projekata i upravo je ova metodologija poslužila kao osnova za donošenje nove uredbe – objašnjavaju iz ministarstva.\nOčekuju da će uredba dovesti do izbora isključivo strateški relevatnih projekata za finansiranje, čime bi se obezbedilo da se javna sredstva troše upravo u cilju ostvarenja prioriteta Vlade Srbije. Ističu da je donošenjem nove metodologije i uredbe, država takođe ispunila jedan od ciljeva na koje se obavezala pred MMF-om, ali i strukturnu reformu iz Programa ekonomskih reformi, jednog od najvažnijih strateških dokumenata u ekonomskom dijalogu sa EU.\nPredlagači kapitalnih projekata, opštine, pokrajine ili ministarstva, dužni su da iz reda zaposlenih imenuju koordinatora ovlašćenog za unos podataka o kapitalnim projektima i da kvartalno ažuriraju podatke. Lokalne samouprave i pokrajine moraju da uspostave bazu kapitalnih projekata, koja mora biti kompatibilna sa integrisanom bazom kapitalnih projekata.\nJedinica za upravljanje kapitalnim projektom može biti trajnog ili privremenog karaktera. Postojaće i komisija za kapitalne investicije koju obrazuje Vlada Srbije, na čijem čelu će biti predsednik vlade, a činiće je ministri finansija, građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i evropskih integracija.\nTags: ministarstvo finansija, projekti, srbija\nOlupina broda stara 500 godina pronađena na dnu Baltika