209 miliona dinara za nastavak radova u Betaniji | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE 209 miliona dinara za nastavak radova u Betaniji\n209 miliona dinara za nastavak radova u Betaniji\nVIDEO K9: Klinici za ginekologiju i akušerstvo u Novom Sadu biće usmereno 209 miliona dinara pokrajinskih sredstava, što će nakon više od deset godina omogućiti nastavak i završetak radova na ovom objektu, rečeno je danas na sednici Pokrajinske vlade.\nRadovi na rekonstrukciji objekta Klinike za ginekologiju i akušerstvo počeli su 2008. godine, a prekinuti su 2012. godine. Zbog odluke nadležnih organa objekat je privremeno zatvoren zbog istrage povodom pronevere u iznosu od 210 miliona dinara.\nPokrajinska vlada opredelila je 209 miliona dinara koji će u Betaniji omogućiti nastavak građevinsko-zanatskih, elektroinstalaterskih, radova mašinske instalacije i drugih, koji bi trebali da budu gotovi u prvoj polovini 2020. godine.\nNa sednici Pokrajinske vlade koja je bila otvorena za javnost i kojoj je prisustvovala i uprava Kliničkog centra Vojvodine, usvojena je i Informacija o početku rekonstrukcije i dogradnje lamela ”B” i ”C” Kliničkog centra. Ovaj projekat je, kako je rečeno, razmatran na zajedničkim sednicama Vlade Srbije i Pokrajinske vlade, a sredstva iz treće tranše kredita, koji je Vlada Srbije potpisala sa Evropskom investicionom bankom, nalaze na računu Vlade. Očekuje se da će do kraja godine biti potpisan ugovor sa izabranim ponuđačem.\nUporedo sa tim, uprava Kliničkog centra Vojvodine je izdejstvovala građevinsku dozvolu za rekonstrukciju dogradnju „B“ i „C“ bloka KCV, čiji će investitor biti Republika Srbija, a korisnik KCV. Investiciona vrednost projekta je 32,6 miliona evra.\nU informaciji se navodi da je projektom predviđena izgradnja novog objekta površine 33.275,84m2, od čega je bruto površina medicinske namene 30.689,59m2. Spratnost objekta je P+3+Pk i delom P+4, uključujući i direktnu toplu vezu Lamele ”B” sa Poliklinikom i Internom medicinom, kao i sa Lamelom ”A” u kojoj je Urgentni centar. Ukupan broj kreveta je 348, a projektovan broj operacionih sala je 16.\nPokrajinska vlada je danas donela rešenje kojim je 26,5 miliona dinara usmereno Institutu za onkologiju Vojvodine u Sremskoj Kamenici za finansiranje izrade idejnog rešenja i projektno-tehničke dokumentacije objekta Kamenica 3 s PET centrom.\nIdejnim rešenjem je predviđena izgradnja objekta površine 8200 m2, čime bi bio rešen problem sa nedovoljnim posteljnim kapacitetima na Institutu za onkologiju. Istovremeno, obezbedio bi se prostor za Centar za palijativno zbrinjavanje, najtežih bolesnika. Dodatni prostor dobio bi i Institut za plućne bolesti za proširenje Dnevne bolnice za hemioterapiju pulmoloških pacijenata, dok bi Institut za kardiovaskularne bolesti ovim proširenjem na prvom mestu dobio prostorne kapacitete za izvođenje dijagnostički važnih procedura, saopšteno je sa sednice. (vojvodina.gov.rs)\nPrethodni tekstNovi sadržaji na Štrandu\nSledeći tekstFestival evropskog filma u Novom Sadu


JUNIORI PUTUJU U MINSK: Objavljen spisak mladih vaterpolista za Evropsko prvenstvo | Sport | Kurir\nSTRIPTIZ NA LEDU, ALI STVARNO! Publika je nastup ove klizačice 4\t139\nZA MOJU ŽENU, DECU I MENE ON ČINI ČUDA! Novak otkrio NAJVEĆU 979\nBIO JE VEĆI I OD SAME LEGENDE O NJEMU: Večni kralj ringa divio 4\t488\nSTIDIŠ LI SE RODŽERE?! Na BESRAMAN način Švajcarac osvojio 3\t135\nDRAGO MI JE ŠTO ME JE ŠAPOVALOV TESTIRAO Đoković posle plasmana 1\t32\nNIKOLA JOKIĆ JE DOKTOR KOŠARKE! Novi TRIPL-DABL spektakularnog 3\t251\nSENZACIJA NA AUSTRALIJAN OPENU! FEDERER ISPAO U OSMINI FINALA! 5\t200\nOstali sportovi 25.08.2018. 12:34h 25.08.2018. 12:38h\nVaterpolisti Srbije (generacija 1999) sutra putuje u Minsk na Evropsko prvenstvo koje se održava od 26. avgusta do 2. septembra.\nSelekciju vodi Miloš Ćirić, pomažu mu Marko Bašić i Aleksandar Filipović, a u stručnom timu su još lekar Miša Nastić, fizioterapeut Dragan Maksimović i tim menadžer Goran Čanković.\nĆirić je odredio sledeći sastav: Nikola Popović (1999, Vojvodina), Milan Bulajić (2000, Partizan), Žarko Vasin (2000,Vojvodina), Dejan Vujović (1999,Partizan), Aleksa Tintor (1999, Vojvodina), Kristijan Šulc (2000, Crvena zvezda), Lazar Vićković (1999, Partizan), Andrej Barać (1999, Partizan), Petar Smiljević (2000, Partizan), Đorđe Vučinić (1999, Šabac), Petar Tomić (1999, Partizan), Aleksandar Timotijević (2000, Partizan), Aleksa Nešić (2000, Partizan), Mihajlo Andrin (1999, Partizan), David Kikaleišvili (1999, Partizan).\nSrbija se nalazi u D grupi zajedno sa Holandijom (26. avgust u 14), Rusijom (27. avgust u 15.40) i Velikom Britanijom (28. avgust u 20.40).\n"Izuzetno jako takmičenje na kojem pored nas, šest ekipa ima šampionske ambicije. To su Španija, Hrvatska, naši potencijalni rivali u četvrtfinalu, zatim Crna Gora, Grčka, Mađarska i Italija. Odlučivaće nijanse. Proverili smo formu, ali i snagu rivala na turnirima u Varaždinu i Pečuju. Tri dana samo radili na Banjici sa Crnogorcima. Idemo sa jasnim, visokim ciljevima", rekao je Miloš Ćirić.\nNa put ide 15 igrača, u sastavu će ih biti 13, a promene mogu da se izvrše dva sata pre početka susreta. Igra se po važećim pravilima.\nDESETA MEDALJA ZA SRBIJU: Ivan Cvetković bronzani na EP\nPOSTALA MIS I OSTAVILA ATLETIKU: Lepota slovenačke sprinterke ostaviće vas bez daha! Ovako vrelo telo niste mogli ni da sanjate (VIDEO)\nSRAMOTA! MAJKA I ŽENA NIJE ZASLUŽILA TAKAV ZLOČIN: Dara Bubamara se čula sa Karleušom posle PORNO AFERE, žestoko osudila Vranješa, a ovo je najviše nervira u SRBIJI! 2\nSTRIPTIZ NA LEDU, ALI STVARNO! Publika je nastup ove klizačice pratila sa posebnom pažnjom! EKSPLICITNA TAČKA OSTAVILA SVET BEZ DAHA (VIDEO) 4\t139\nZA MOJU ŽENU, DECU I MENE ON ČINI ČUDA! Novak otkrio NAJVEĆU TAJNU svoje ishrane! Evo od koga dobija NEVEROVATNE RECEPTE koji su mu u potpunosti promenili život! (VIDEO) 979


Najviša izlicitirana cena za državno poljoprivredno zemljište 91000 dinara po hektaru\nPoljoprivrednici opštine Zrenjanin godinu su završili javnim nadmetanjem za poljoprivredno zemljište u vlasništvu države. Za razliku od prethodne godine, kada je celokupna licitacija završena po početnoj ceni, ove godine u nekoliko katastarskih opština dogovora među poljoprivrednicima nije bilo. Zbog toga će proizvođači koji su bili najuporniji u nadmetanju, za arendu morati da izdvoje i do četiri puta više novca od sume koja je tražena na početku licitacije.\nPoljoprivrednici iz Zrenjanina pre tri godine nisu mogli da se dogovore, pa su državnu zemlju uzimali u zakup po visokim cenama. Poučeni iskutvom prošle i ove godine na licitaciju su došli spremni da čine ustupke.\n“I ove godine smo se, kao i prošle, dogovorili. Zemlju smo uzeli po početnoj ceni. Imali smo mnoge ljude sa strane, koji nisu pravi poljoprirednici iz grada Zrenjanina, ali nekako smo uspeli da to završimo po početnoj ceni. I pored toga što je na licitaciji bilo ponuđeno 180 hektara manje u odnosu na prošlu godinu. Podelili smo u proseku oko 5 hekata po gazdinstvu. Na teritoriji grada Zrenjanina ima 40-ak gazdinstava koja su licitirala za državnu zemlju”, kaže Stevan Radovančev, predsednik Udruženja poljoprivrednika Zrenjanin.\nLicitacija je kasno održana\nTo što su državnu zemlju uzeli po početnoj ceni, poljoprivrednicima iz Zrenjanina daje nadu da proizvodnu godinu neće završiti s gubicima.\n“Za njive prve klase cena zakupa je 25300 dinara po hektaru. Za one njive od po 4-5-6000 dinara po hektaru nismo ni licitirali, jer je to nekvalitetna zemlja. To su trščanici, pašnjaci. Negde između 15 i 25 hiljada se kreće cena po kojoj smo izlicitirali zemlju, zavisno od mesta gde se nalazi i kvaliteta. To se nekako uklapa u našu kalkulaciju, ali kasnimo sa rokovima. Zemlja je odavno trebalo da bude zatvorena, da bude bačen prašak ili posejano žito. To nismo mogli da uradimo. Videćemo kad ćemo ući na parcele i šta će biti od prinosa. Jedino nas cena vadi u odnosu na datum licitacije. Da smo zemlju uzeli po višoj ceni, već bi bio problem. Tada bismo išli u minus. Veliki minus”, dodaje naš sagovornik.\nOrlovat, Botoš, Melenci, Klek i Banatski Despotovac bez dogovora\nUmesto planirana tri dana, licitacija je trajala dan duže. U pet katastarskih opština u prvom krugu izlicitirana je dupla cena u odnosu na početnu, pa su učesnici morali da uplate dupli depozit, kako bi se javno nadmetanje nastavilo. Dogovora nije bilo u Orlovatu, Melencima, Kleku, Botošu i Banatskom Despotovcu.\n„Uzela sam parcelu od 27-28 hektara, po ceni od 69500 dinara po hektaru. Mislim da je sve moglo da ide nekim dogovorom i da se na lep i kulturan način podeli ta zemlja u ataru, ali nije. Da ne iznajmljujemo državnu zemlju po ovako visokim cenama. Nas je malo, nema nas puno i opet nismo mogli da se dogovorimo. Pokušavali smo 2-3 puta, ali ništa od toga”, kaže Pava Topalović poljoprivrednica iz Banatskog Despotovca.\nPava ima 32 godine i nosilac je poljoprivrednog gazdinstva.\n“Površina koju sam uspela da izlicitiram mi jako puno znači. Imam gazdinstvo, imam tri sina, sa porodicom živim na selu, suprug i ja ulažemo u selo i mislim da treba još više da se ulaže u sela. Da se pomognu manji poljopirvrednici. Mi imamo svojih 30-ak hektara zemlje. Bavimo se isključivo ratarstvom. Malo sam nezadovoljna ovom visokom cenom zakupa, moglo je to da bude i niže. Videćemo šta ćemo sejati”, dodaje naša sagovornica.\nU Botošu rekordna arenda – 91000 dinara po hektaru\nJoš veće neslaganje bilo je među poljoprivrednicima iz Botoša. U toj katastarskoj opštini izlicitirana je naviša cena po hektaru zemlje. Čak 91 000 dinara.\n“Ne znam. Ne mogu da objasnim šta se ovo radi. Dogovora nema, jer uvek neko iskače. Neće 10 hektara da uzme, da svi dobijemo po deo njiva, nego hoće 50 samo za sebe. I onda njega ne interesuje kolika će cena biti. Ko puno zemlje radi, ima i dobru mehanizaciju i radnike – mora sve to da uposli. Drugog objašnjenja nema. Po toj ceni uzimati zemlju u rentu, nema računice. Verujte mi. Šta tu treba da se seje, da rodi, da bi se isplatilo. Amortizaciju niko i ne računa, samo direktne troškove. A amortizacija je velika stavka. Prošle godine je bilo dogovora jer je bilo 900 hektara na licitaciji, a ove godine je ponuđeno samo 300 hektara. Mnogo je manje zemlje. A broj poljoprivrednika je ostao isti, možda se i povećao”, kaže Nenad Grujin iz Botoša.\nI ostali poljoprivrednici slično komentarišu epilog licitacije u opštini Zrenjanin. Međutim, većina njih ne želi javno pred medije.\n“To su sve razne kombinacije koje se rade i koje u najmanju ruku nisu jasne. Nema tu pameti. Da se uzima zemlja u zakup po tolikim cenama. Na 50 hiljada po hektaru nema računice, a ne preko toga. To je granica gde se dovodi u pitanje isplativost. Ovo je sve neki inat, princip, šta li je nemam pojma”, kaže jedan od učesnika licitacije.\nLicitacija protekla bez incidenata\nUprkos svemu licitacija je prošla u dobroj atmosferi, bez incidenata, ocenjuje Nataša Tomić, predsednik Komisije za izdavanje u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta.\n“Na licitaciji je bilo ponuđeno 13900 hektara državne zemlje. Bilo je oko 650 javnih nadmetanja u tri dana. Četvrtog dana smo imali licitiranje za one katastarske opštine u kojima je cena po hektaru otišla na duplo. U odnosu na prethodne godine postignute su više cene. Prošle godine je sve išlo po početnoj ceni, čitava licitaciija. Ove godine je bilo mnogo više po dosta višoj ceni od početne. Najviša izlicitirana cena je 91 000 dinara po hektaru, za parcelu od 24 hektara u Botošu”, dodaje Nataša Tomić.\nI dok se za kvalitetnu zemlju vodila bitka među proizvođačima, za manje kvalitetnu nije bilo interesenata.\n“Ima zemlje koja nije izlicitirana. Nije bilo zainteresovanih, jer je to zemlja lošijeg kvaliteta. Na primer, ceo Taraš je ostao neizlicitiran. Niko nije bio zainteresovan da uzme tamo zemlju. Otprilike 20-ak posto je ostalo neizlicitirano”, dodaje naša sagovornica.\nPre održavanja licitacije očekivalo se da će se od izdavanja državnog poljoprivrednog zemljišta u gradsku kasu sliti oko sto dvadeset miliona dinara. Međutim, kako su neke parcele izlicitirane i po ceni koja je i tri do četiri puta viša od početne, taj iznos će biti veći.\nTagovi državno zemljištejavno nadmetanjelicitacijapoljoprivredaVesti Zrenjanin\nNova godina već stigla na nekoliko lokacija u Zrenjaninu (VIDEO)


SVIJET 15.01.2021 | 22:42 | Objavio: Kemal\nLondon je u četvrtak zabranio dolaske iz Južne Amerike, Portugala i još nekoliko zemalja\nKako bi spriječila da novi sojevi koronavirusa uđu na teritorij, Velika Britanija je postrožila kontrole na granicama, suspendirajući "koridore" kojima su državljani nekih zemalja stizali na otok bez obavezne karantene.\nBritanski premijer Boris Johnson objavio je novu mjeru na konferenciji za medije na kojoj je hvalio britansku kampanju vakcinacije.\nBritanija je već sama svjedočila posljedicama mutacije virusa. Soj otkriven u Engleskoj pokazao se kao zarazniji te je uzrok ubrzanog širenja virusa širom države.\nBroj novih slučajeva počeo je padati s vrhunca 8. januara, kad ih je bilo 68 hiljada, na 45,5 hiljada koliko ih je bilo u utorak, no onda je počeo ponovno rasti. U srijedu je Britanija imala rekordan dnevni broj umrlih, 1564 ljudi.\nVladini podaci pokazuju da je broj onih koji su primili prvu dozu cjepiva narastao na 3,2 milliona, s 2,9 miliona koliko je bilo dan ranije.\nPuni parkovi proteklih dana primorali su vlasti da ponove svoja upozorenja. Park u engleskom gradu Leedsu u četvrtak poslijepodne čak je bio poprište grudanja stotina ljudi, prenosi N1.\nVećina Nijemaca želi covid-putovnice


St. Helens - Leeds • MAXtv\nSt. Helens - Leeds\nU šesnaestom kolu Rugby Super League sastaju se susjedi na tablici St. Helens i Leeds Rhinos. U prošlom kolu St. Helens je svladao Celtic Crusaderse i povećao razliku ispred Leedsa na tri boda. Leeds Rhinos su u prošlom kolu pretrpjeli težak poraz od lidera lige Warrington Wolvesa, izgubili su na svom terenu s velikih 6-42. Warrington je zaista uvjerljiv ove sezone no ovako težak poraz nitko nije očekivao.\nNa polovici prvenstva St. Helens drži četvrtu poziciju sa samo dva boda zaostatka za vodećim 'Vukovima', no po omjeru postignutih i primljenih poena vidljivo je da postoji razlika u kvaliteti između vodećeg trojca (Warrington, Huddersfield, Wigan) i ostatka lige. St. Helens će se sigurno plasirati u doigravanje, a ako pobijede Leeds u ovom sustretu, vrlo vjerojatno će zadržati četvrtu poziciju i možda se baš s Leedsom sastati u doigravanju. U prvom ovosezonskom susretu momčad St. Helensa je slavila u Leedsu, a kako će završiti ovaj njihov susret pogledajte na kanalu SportKlub.


Banjaluka | Balkanrock.com - Part 10\nNjemački muzičar i svjetska reggae zvijezda Gentleman, hvaljeni belgijski rock sastav Triggerfinger, te poznati američki rock bend Eagles of Death Metal revijalni su izvođači osmog Jelen Demofesta, koji će se i ove godine održati na tvr...\nBeer Fest u Banjaluci od 18. do 20. juna\nBanjalučki Beer Fest biće održan od 18. do 20. juna na platou ispred tvrđave Kastel. Prvog dana Beer festa nastupiće Prljavi inspektor Blaža i Kljunovi i Zabranjeno pušenje. 19. juna svi ljubitelji hip hop muzike uživaće uz Bad C...\nVan Gogh u Banjaluci poslije šest godina\nVelika turneja grupe Van Gogh pod nazivom „Licem u lice" stiže i u Banjaluku, a ovaj beogradski sastav će povodom otvaranja ljetne sezone nastupiti 29. maja na prostoru Vodenog parka Aquana. Van Gogh je prošlogodišnji dobitnik presti...\n1...91011...17Stranica 10 od ukupno 17


NASTAVLJENA REKONSTRUKCIJA OBJEKATA OPŠTINE GUSINJE I STANICE POLICIJE – GUSINJE-INFO.COM\nGlavna→Zavicaj→NASTAVLJENA REKONSTRUKCIJA OBJEKATA OPŠTINE GUSINJE I STANICE POLICIJE\n← KOMUNALNE DJELATNOSTI U GUSINJU U PROBLEMIMA\nNASTAVLJENI RADOVI NA IZGRADNJI PUTA PLAV-GUSINJE PREKO VOJNOG SELA →\n– Aktivnosti na realizaciji projekta administrativne zgrade sprovodi opština Gusinje, a sredstva su opredijeljena kapitalnim budžetom za 2018. godinu, što predstavlja učešće Vlade Crne Gore u realizaciji projekta. Opština Gusinje je u 2017. godini raspisala javno nadmetanje i potpisala ugovor za izvođenje druge faze radova na rekonstrukciji administrativnog objekta sa preduzećem „Unipred” doo Bijelo Polje. Ugovorena vrijednost radova iznosi 474.538 eura, a te aktivnosti obuhvataju fasadne radove, opremanje objekta, kao i izradu multimedijalnog sistema za potrebe skupštinske sale. Planirani rok za završetak radova je jul ove godine. Imamo i rekonstrukciju objekta za potrebe stanice policije i Filijale za upravne i unutrašnje poslove. DJR je raspisala javno nadmetanje i potpisala ugovor za izvođenje radova sa preduzećem „Nikola” doo Berane. Ugovorena vrijednost prve faze radova iznosi 255.304,84 eura, a planirano jed a budu završetni u junu godine –navedeno je iz službe DJR u odgovoru na novinarska pitanja.\nDodaje se da su u toku pripremne aktivnosti na raspisivanju javnog nadmetanja za drugu fazu radova, koji obuhvataju radove na uređenju terena i opremanju objekta, odnosno sve neophodne radove za stavljanje objekta u funkciju. Ističe se da je u ovoj godini planirano stavljanje objekta u funkciju, a vrijednost kompletne investicije je 500.000 eura.\nNASTAVLJENA REKONSTRUKCIJA OBJEKATA OPŠTINE GUSINJE I STANICE POLICIJE — No Comments


Plaćanje karticom na pijacama Đeram, Kalenić i Palilulskoj u Beogradu | Info | Društvo\n9. decembar, 12:25\nPLAĆAJTE KARTICOM I NA PIJACAMA: Počela je digitalizacija beogradskih pijaca, a prve 3 već primaju kartice! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPLAĆAJTE KARTICOM I NA PIJACAMA: Počela je digitalizacija beogradskih pijaca, a prve 3 već primaju kartice!\n29.10.2021. / 11:28\nZa sada je plaćanje platnim karticama moguće na tri pijace u Beogradu.\nIzvor: MONDO/Goran Sivački/Stefan Stojanović/YouTube/Screenshot/Palo Alto Online\nGrad Beograd je omogućio da se na pijacama Đeram, Kalenić i Palilulskoj plaća i platnim karticama.\nPlaćanje na pijaci je i dalje opcija koja je dostupna samo na naprednijim bezgotovinskim tržištima i zahteva partnerstvo između prodavaca na pijacama, kupaca i kompanija koje učestvuju u procesu obezbeđivanja plaćanja.\nDOSTA VAM JE MUKE DA PLAĆATE KEŠOM NA PIJACAMA? EVO KAKO DA DOŽIVITE NOVO ISKUSTVO KUPOVINE\nDa je to moguće i kod nas pokazuju primeri Kalenić, Đeram i Paliluske pijace na kojima na odabranim tezgama koje su se prijavile da učestvuju u projektu, kupljena roba može da se plati bezgotovinski karticama.\nUvođenje beskontaktnog plaćanja platnim karticama i kartičnim plaćanjima u okviru mobilnih novčanika na pijacama, koje se tradicionalno doživljavaju kao mesta na kojima se za plaćanje koristi gotovina, predstavljaju važan momenat u daljem razvoju bezgotovinskog plaćanja na našem tržištu.\nSvi zakupci koji su prihvatili da budu deo pilot-projekta Digitalizacija pijaca, kojih je u ovom trenutku preko 20, narednih 12 meseci biće oslobođeni svih troškova u vezi sa korišćenjem POS terminala.\nOsim toga, partneri u projektu su obezbedili i dodatnu pogodnost - svakog meseca, pet trgovaca koji budu imali najveći broj bezgotovinskih plaćanja platnim karticama, dobiće novčanu nagradu u iznosu od 12.000 dinara.\nKako bi učestvovali u promotivnom periodu sa posebnim pogodnostima potrebno je da se zakupci tezgi do 31. oktobra obrate upravniku svoje pijace koji će ih uputiti u dalju proceduru za prijavu za dobijanje POS terminala.\nNa ovaj način Grad Beograd želi da podstakne i prodavce i kupce da prihvate moderan, brži i lakši način plaćanja i pijace učine još boljim mestom za kupovinu. Plaćanje karticama na pijacama donosi prednosti svima - sigurnost pri plaćanju, više prodaje, nove kupce, a povrh toga ovaj projekat donosi dodatne pogodnosti za trgovce.\nProjekat digitalizacije pijaca zajednički sprovode JKP Gradske pijace, Privredna komora Srbije, Mastercard, Banka Intesa, Payten i ChipCard uz podršku Grada Beograda.\nTekst je objavljen u sklopu projekta koji je sufinansiran iz budžeta Grada Beograda, Gradske uprave grada Beograda i Sekretarijata za informisanje.\nKILO PARADAJZA - 250 DINARA! Od cena povrća na beogradskim pijacama građanima SUZE OČI, a evo zašto je sve tako skupo\nCENE POVRĆA ZBOG SUŠE ĆE I DALJE RASTI: Boranija 300, paradajz 120, kupus 80\npijaca platne kartice digitalizacija beograd


Male stvari koje treba da počnete da radite sada, ako želite da za deset godina budete ispred svih ostalih — Wannabe Man\nMale stvari koje treba da počnete da radite sada, ako želite da za deset godina budete ispred svih ostalih\nŽelite da napredujete u životu? Da se izgradite i postanete sjajni? Počnite odmah da praktikujete ove smernice, koje će vam obezbediti ogromne prednosti.\nSprijateljite se sa različitim tipovima ljudi. Nemojte izolovati svoj pogled na svet, družeći se samo sa sličnima sebi. Izložite se različitim uticajima.\nČitajte. Znate li koliko malo ljudi čita bilo šta osim onoga što nađu na internetu? Znate li koliko je važno čitanje, ne samo za obogaćivanje vokabulara i pismenosti, već za proširivanje vaših vidika i obogaćivanje unutrašnjeg života?\nKnjiga koju danas počnete da čitate, može vas povesti u pravcu naprednog načina razmišljanja, koji će vam koristiti u vremenu koje dolazi.\nPreispitujte se i poštujte svoju sumnju. Oni koji nisu dovoljno sigurni u sebe, da dozvole sebi sumnju i preispitivanje, ne razvijaju se, nego stagniraju.\nBudite spremni da živite onako kako drugi ljudi neće, da biste mogli da živite onako kako drugi ljudi ne mogu.\nNaučite da kuvate sebi jela koja volite, radije nego da naručujete hranu.\nUpravljajte svojim budžetom, prihvatite odgovornost za novac kojim raspolažete na način da se osećate oslobođeno, a ne ograničeno. Uštedite malo novca svakog meseca i ne brinite ako naiđete na prepreke na tom putu.\nVrednujte zdrav bol – koji dolazi posle sati vežbanja, ili manevrisanja kroz nelagodnost trenitranja uma da se fokusira na jedan zadatak, dok ga ne završi. Što više usmeravate svoj bol u nešto produktivno, manje ćete „overtinkovati“, a više delovati.\nPostanite opušteni sa tim da priznajete kad niste u pravu. Nema neuspeha u pravljenju grešaka. Neuspeh je jedino u pravljenju grešaka koje ste previše ponosni da priznate i pokušate da ispravite.\nRaskrčite svoj prostor i usvojte koncept minimalizma. Ne želite da u narednih deset godina gomilate stvari koje vam nisu potrebne.\nIstražujte svoju dušu. Napravite liste onoga što volite i što ne volite, što cenite i što ne cenite, u čemu ste vešti i u čemu niste. Počnite da objedinjujete ideju o tome ko ste u suštini i ostanite otvoreni za to da se ta ideja vremenom menja.\nRazmišljajte o svom životu i pitajte se koji je vaš najsnažniji motiv. Pažljivo sastavite narativ o tome – način na koji objašnjavate svoje postupke iz prošlosti, postaće vaša filozofija za budućnost.\nPosvetite se svakodnevnoj rutini, koja se sastoji od radnji koje će vas vremenom odvesti tamo gde želite da budete.\nRadite stvari sa namerom. Idite na sastanak sa namerom, uključite se u neki posao sa namerom. Ne dozvolite da vaš život bude niz inertnih, ili impulsivnih i nasumičnih postupaka i događaja. Lepo deluje ideja o spontanosti, ali lako je možete pogrešno protumačiti i pomešati sa neodgovornošću.\nShvatite sebe onoliko ozbiljno koliko želite da vas svet shvati. Ponašajte se u skladu sa tim.\nOdbacite sve i počnite ispočetka onoliko puta koliko vam je potrebno. Nije sramota kad nešto ne uradite kako treba, ali ima mnogo samoprezira u prostoru između saznanja da možete bolje i hrabrosti da zaista pokušate i učinite bolje.


Đukanović pozvao investitore u infrastrukturne i energetske projekte – Energy Press\nBez obzira na sve izazove, države Zapadnog Balkana vjeruju u ujedinjenu Evropu. Vjerujemo da smo kao Evropljani izvukli pouke iz nekih istorijskih lekcija, od kojih su u vrlo svježem sjećanju upravo balkanske. Vjerujemo da će Evropa naći rješenja da obnovi svoju snagu i vitalnost. Region mora ostati u fokusu Evropske unije- sve manje kao problem, a sve više kao dio rješenja, poručio je premijer Milo Đukanović na konferenciji EBRD “Investiranje u Zapadni Balkan” u Londonu.\nOvogodišnji forum, tvrdi premijer, održava se u nepovoljnim geopolitičkim okolnostima. “Na evropskoj agendi su važna i urgentna pitanja: migrantske krize; rizici terorizma; neriješeno ukrajinsko pitanje, brojni izazovi unutar same EU… I nakon sedam godina od početka globalne finansijske krize, evropska ekonomija nastavlja da se suočava sa teškoćama. Niske cijene nafte, monetarni stimulansi i predah u primjeni restriktivnih mjera nijesu donijeli dinamičniji ekonomski rast…Bez obzira na sve izazove, države Zapadnog Balkana vjeruju u ujedinjenu Evropu. Vjerujemo da smo kao Evropljani izvukli pouke iz nekih istorijskih lekcija, od kojih su u vrlo svježem sjećanju upravo balkanske. I da će Evropa naći rješenja da obnovi svoju snagu i vitalnost”, kazao je Đukanović.\nJasno poručuje-Zapadni Balkan sa svojom istorijom, kulturom, multietničnošću, ali i značajnim ekonomskim potencijalima, jeste saveznik u tom procesu. “Zato region, bez obzira na sve druge izazove ili i zbog njih, mora ostati u fokusu Evropske unije. Na sreću, sve manje kao problem, a sve više kao dio rješenja”, ističe Đukanović.\nIntegracija Zapadnog Balkana u Evropsku Uniju je, dodaje on, dugoročan proces u kojem treba da unaprijedimo vladavinu prava, da ojačamo institucije, da reformišemo naša društva, i da ubrzamo ekonomski razvoj. “To je crnogorsko iskustvo iz procesa integracije. Za nepunih deset godina od obnove nezavisnosti ostvarili smo veliki napredak. Prva smo država koja je, sredinom 2012., otvorila pristupne pregovore sa EU sa najzahtjevnijim poglavljima 23. i 24. Napredak u reformama je prepoznat kroz otvaranje više od polovine pregovaračkih poglavlja. Kruna reformskih napora je decembarski poziv Crnoj Gori za članstvo u NATO, i prije nedelju dana započeti pregovori o pristupanju. Cijenimo da je to važan doprinos i jačanju stabilnosti, a samim tim i razvoju Zapadnog Balkana. Crna Gora je napravila istorijsku prekretnicu prihvatanjem sistema vrijednosti evroatlantske zajednice. Posvećenost politici dobrosusjedstva naš je permanentni cilj. U prošloj godini potpisali smo prve sporazume o razgraničenju na prostorima bivše Jugoslavije – sa Bosnom i Hercegovinom i sa Kosovom”, kazao je Đukanović.\nOsim na međunarodnom planu, Crna Gora, naglašava premijer, pokazuje zrelost i odgovornost u rješavanju unutrašnjih političkih pitanja, njegujući tolerantan dijalog političkih neistomišljenika u duhu najbolje evropske demokratske prakse. “Istovremeno, Vlada strpljivo radi na stvaranju uslova za privlačenje investicija, za novo zapošljavanje i unapređenje kvaliteta života. Dostigli smo najviši dohodak po glavi stanovnika u državama regiona, koji iznosi oko šest hiljada eura. Dinamičan je i proces konvergencije. Nivo dohotka per capita mjeren paritetom kupovne moći porastao je sa 30 odsto prosjeka EU 2000. godine, na oko 43 odsto prošle godine. U posljednjem izvještaju o humanom razvoju Ujedinjenih nacija Crna Gora je svrstana u kategoriju veoma razvijenih država”, ukazao je Đukanović.\nOvi rezultati, naglašava on, jesu vrijedni, ali su nedovoljni. “Zato smo u Crnoj Gori svu našu energiju, pored integracionih procesa, usmjerili na ubrzanje ekonomskog razvoja. U prethodne tri godine Vlada je bila posvećena jačanju makroekonomske stabilnosti, strukturnim reformama, unapređenju poslovnog ambijenta i realizaciji kapitalnih infrastrukturnih projekata. Investitori su prepoznali otvorenost i atraktivan poslovni ambijent, i nastavili da ulažu u našu ekonomiju. Bilježimo stalan rast. U kontinuitetu tokom posljednje decenije strane direktne investicije cine oko 19 odsto BDP Crne Gore. Veliki projekti se realizuju, posebno u sektorima turizma i energetike. Privatne investicije su uz dobru turističku sezonu doprinijele ubrzanju ekonomskog rasta, koji je u 2015. iznosio preko četiri odsto”, kazao je Đukanović.\nIpak, poručuje – ovi rezultati nas, takođe, ne zavaravaju. “Mi smo svjesni da je za brži i održiv ekonomski rast na dugi rok potrebno da Crnu Goru i region više približimo i bolje uvežemo sa razvijenom Evropom. Ključ jeste u tješnjoj i efikasnijoj regionalnoj saradnji, ali, u našem regionu podrška međunarodnih finansijskih institucija i investitora je krucijalno važna pretpostavka tog procesa”, ukazao je Đukanović.\nOn se osvrnuo na važne projekte koji mogu biti predmet saradnje. “Nedovoljno razvijena infrastruktura je naše osnovno razvojno ograničenje. Rješenje je da Zapadni Balkan iskoristi svoj strateški položaj u Evropi i da svoje putne i željezničke saobraćajnice učini sastavnim dijelom Trans-evropske transportne mreže (TEN-T). Dobro osmišljeni saobraćajni projekti sa TEN-T perspektivom mogli bi izgledno računati na strukturne fondove EU i EBRD, jer bi bili u funkciji i lokalnih, i ekonomije EU”, ocijenio je Đukanović.\nPremijer je podsjetio da smo započeli pripremu, ili realizaciju krupnih infrastrukturnih projekata koji će Crnu Goru i region povezati međusobno i približiti Evropi. “Od brojnih, pomenuću pet: podmorski energetski kabal sa Italijom, izgradnja prioritetne dionice auto puta Bar-Boljare-Beograd, modernizacija željezničke pruge Bar-Beograd-Budimpešta, Jadransko-jonski saobraćajni koridor koji bi povezao Grčku na jugu preko Zapadnog Balkana sa Austrijom i Italijom na sjeveru, i Jadransko-jonski gasovod (IAP), kao nastavak transjadranskog projekta (TAP)”, kazao je Đukanović.\nProjekat podmorskog kabla realizujemo sa italijanskom kompanijom Terna. “On će energetski povezati Crnu Goru i region sa Italijom i Zapadnom Evropom. Već je položeno 140 kilometara kabla u Jadransko more. U Crnoj Gori se gradi prateća infrastruktura koja treba da poveća kapacitet prenosne mreže, i da nas bolje poveže sa susjednim državama. Projekat će biti završen do kraja naredne godine. Njegovom realizacijom hidro izvori električne energije na Zapadnom Balkanu imaće mnogo veću vrijednost”, podsjetio je Đukanović\nCrna Gora je, poručuje on, spremna da odmah započne konkretne pregovore sa susjednim državama radi postizanja dogovora o upravljanju slivovima rijeka koje protiču kroz susjedne zemlje, i o zajedničkoj izgradnji hidroelektrana. “Pozivam međunarodne finansijske institucije, uključujući i EBRD, da uzmu učešća u ovom unosnom biznisu”, poručio je Đukanović.\nOsvrnuo se i na autoput. “Započeli smo realizaciju najvećeg infrastrukturnog projekta – prioritetne dionice auto puta, koja treba da bude završena do 2018. Ovaj putni pravac treba da poveže Luku Bar preko Beograda sa Budimpeštom i Centralnom Evropom. Takođe, radimo na definisanju dinamike i modelu finansiranja za preostale manje zahtjevne dionice. I ovo pitanje je tema za razgovor sa investitorima i međunarodnim finansijskim institucijama”, kazao je Đukanović.\nI tri preostala projekta, tvrdi premijer, imaju nesumnjiv regionalni značaj. “Za modernizaciju željezničke pruge Beograd-Bar-Budimpešta i za nastavak gradnje Jadransko-jonskog saobraćajnog koridora su potrebni stabilni finansijski mehanizmi Evropske uniije i evropskih finansijskih institucija. Pomenuo sam još jedan za nas važan projekat. Zajedno s našim partnerima iz Albanije, BiH, Hrvatske i Azerbejdžana, uključeni smo u dogovore o izgradnji Jadransko-jonskog gasovoda (IAP), kao nastavka Trans-jadranskog projekta (TAP). Zapadno balkanski investicioni okvir (WBIF) finansira izradu Master plana gasifikacije Crne Gore, koji će biti završen u aprilu. Crna Gora i Albanija su upravo aplicirale kod WBIF i za izradu glavnog projekta”, istakao je Đukanović.\nOn je uvjeren da je Zapadnom Balkanu potreban strateški koncipiran program većih investicija u “čvrstu” i “meku” infrastrukturu i projekte koji vode povećanju zaposlenosti, posebno mladih ljudi. “To je pravi put da naš region postane dio razvijene Evrope”, jasan je premijer.


H N F: STVARA SE NOVA DRŽAVA NA BALKANU: Obuhvaća djelove Srbije i Crne Gore. Evo koji gradovi ulaze u nju !\nSTVARA SE NOVA DRŽAVA NA BALKANU: Obuhvaća djelove Srbije i Crne Gore. Evo koji gradovi ulaze u nju !\nIza ove peticije stoji grupa bošnjačkih nevladinih organizacija, a prema njihovoj ideji ova regija obuhvatala bi gradove: Novi Pazar, Tutin, Nova Varoš, Priboj, Prijepolje, Sjenica, Rožaje, Pljevlja, Bijelo polje, Berane i Plav.\nJedan od inicijatora ovog projekta Zaim Čelebić kaže za portal Rožaje fri pres da bi formiranje ove regije doprinelo stvaranju povoljnog poslovnog ambijenta i otvorila bi se mogućnost direktne aplikacije prema fondovima EU,pišu Naše novine.


Polovni Mitsubishi fd25 viljuškari oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Mitsubishi > Mitsubishi fd25\nPolovni Mitsubishi fd25 viljuškari\nMitsubishi FD25Opšte stanje (1-5): 4, Maksimalni kapacitet dizanja: 2500, Maksimalna visina podizanja: 450, Dizalica: Ne, Stub za podizanje: Jednostrani, Udaljenost centra gravitacije: 50, Dužina viljuškara: Ne, Visina pogona: Ne\nMitsubishi FD25NMaksimalni kapacitet dizanja: 2500, Maksimalna visina podizanja: 475, Stub za podizanje: Trojni, Dužina viljuškara: 100, Visina pogona: 214, Profili prednjih guma: 90%%, Profil zadnjih guma: 90%%, Veličina prednjih guma: 7.00 R12, Veličina zadnjih guma: 6.00 R9, Certifikati: CE\nMitsubishi FD 25Maksimalni kapacitet dizanja: 2500, Maksimalna visina podizanja: 483, Stub za podizanje: Trojni\nMitsubishi FD25NOpšte stanje (1-5): 4, Maksimalni kapacitet dizanja: 2500, Maksimalna visina podizanja: 330, Stub za podizanje: Duplex, Nosač vila: Menjač u stranu, Tip gume: Pune gume\nMitsubishi FD25KKabina: Zaštitnik za glavu\nMitsubishi FD25Opšte stanje (1-5): 3, Maksimalni kapacitet dizanja: 2500, Maksimalna visina podizanja: 330\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Mitsubishi fd25, FD25N, FD25K viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Mitsubishi fd25, FD25N, FD25K viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Mitsubishi fd25, FD25N, FD25K viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Mitsubishi fd25, FD25N, FD25K viljuškari.


Zašto reciklaža neće rešiti problem zagađenja plastikom\nPlastika, iako nepozvana, trajno se naselila na planeti Zemlji, a naučnici i aktivisti naglašavaju da za „čudesni materijal“ treba da stvori sistem zatvorene petlje, a plastika za jednokratnu upotrebu treba da postane stvar prošlosti.\nOstrvo Henderson nedavno je postalo glavna vest, ali iz potpuno pogrešnih razloga. Ovo udaljeno nenaseljeno ostrvo, koje je upisano na UNESCO-vu listu svetske baštine u južnom Pacifiku, ima najveću gustinu smeća na svetu.\nNajbliži stanovnici udaljeni su 115 km, na ostrvu Pitkairn, gde živi samo 40 stanovnika, a da biste pronašli bilo koje industrijsko postrojenje ili veće ljudsko naselje, moraćete da pređete preko 5000 kilometara. Možda nećete pronaći ljudske tragove na plažama ostrva Henderson, ali ljudska vrsta ostavila je trag na celom ostrvu, u obliku 17,6 tona otpadaka bačenog na obalu mora.\nEkspedicija 2015. koju su sproveli Univerzitet u Tasmaniji i Dobrotvorna organizacija za zaštitu ptica (RSPB) pronašla je 38 miliona komada plastike na ostrvskim plažama, od kojih je 68% zakopano pod peskom. Iako je ova cifra zastrašujuća, naučnici kažu da je to drastično potcenjivanje jer je istraživanje izuzelo sve što je zakopano dublje od 10 metara. Takođe, u ovu brojku nisu obuhvaćene i čestice nazvane mikro i nano plastika.\nVećinu otpada more je donelo na obalu iz obližnjeg vrtloga južnog Pacifika uzrokovanog strujama vetra, rotacijama planeta i kopnenim masama, što sve rezultira nakupljanjem otpada na tom području. Naučnici kažu da ostrvo Henderson i ostrva slična njemu postaju rezervoari svetskog smeća.\nSvakog dana negde između 3.000 i 13.000 komada plastike završi na obali plaže. Desetine lutki, pedala za bicikle, ribarske mreže i plastične korpe stvaraju ružnu sliku, a težak konopac, najverovatnije sa teretnog broda, dok se raspada, ispušta zelenu boju u pesak. Veličina potonjeg predmeta sprečila je analizu i nije deo istraživanja.\nStotine rakova samaca stvaraju dom od saksija i boca pronađenih u njihovom prirodnom staništu koji je u potpunosti prekriven poplavljenom plastikom. Zelene kornjače se zapleću u ribarske mreže, a sloj otpadaka na plaži sprečava ženke da polažu jaja na jedinom mestu za gnežđenje na ovom ostrvu.\nVodeća istraživačica Dženifer Lavers kaže da u nekim delovima plaže ima više plastike nego peska. Nakon što je videla količinu smeća bačenog na ostrvo toliko daleko od ljudi, rekla je: "Ovo zaista pokazuje vezu između najudaljenijih delova okeana i naših metropolitanskih centara."\nDženifer je skrenula pažnju sveta na ostrvo Henderson kako bi maksimalno stavila naglasak na problem sa plastikom. Pored toga što čišćenje ostrva samo po sebi nije izvodljivo, to bi, u svakom slučaju, bilo samo površno rešenje, kaže, jer bi otpad i dalje plavio obale i poništavao sve do sada očišćeno. Umesto toga, naučnici kažu da je neophodno potpuno promeniti način na koji razmišljamo o plastici.\n„Moramo da zastanemo, napravimo pauzu i razmislimo o sebi i shvatimo da rešenje nije da dva puta godišnje čistimo neka tropska ostrva, već da se iselimo iz gradova i zaustavimo zavisnost od plastike, bez obzira koliko je to teško.\nTuvalu je nekada bio rajsko ostrvo u južnom Pacifiku. Ali otpad je zauzeo ostrvo nakon što se ova ostrvska država osamostalila 1978. godine i uvela strani uvoz, što je rezultiralo gomilom smeća.\nZbog nedostatka infrastrukture za odlaganje otpada, smeće je završilo u iskopanim jamama koje su pokrivale 8% površine ostrva. Ove jame su ostaci Drugog svetskog rata, kada su iz njih iskopani korali i korišćeni za izgradnju piste za saveznike.\nFilmski stvaraoci iza dokumentarnog filma Plastični okean otputovali su u Tuvalu i videli uticaj koji iskopne jame pune smeća imaju na ljudske živote. Upoznali su Marao Apisai koji živi u jednoj od ovih jama već 25 godina (ceo život). Među otpadom ljudi uzgajaju stoku i sagorevaju deo otpada udišući opasna isparenja.\nKao deo programa pomoći Tihom okeanu, vlada Novog Zelanda pokrenula je projekat Tuvalu Borrow Pit Reclamation, kojim se jame žele pretvoriti u ekološki prihvatljivo stanište radi poboljšanja zdravlja zajednice.\nIz lokalne lagune izvučeno je više od 250.000 kubnih metara peska za popunjavanje jama. Otpad iz jama prebačen je u jednu veliku jamu na severu ostrva, a svi radovi su završeni u aprilu 2016. godine.\nCaliber Consulting, tim koji je pokrenuo ovaj projekat, kaže da su pozitivne posledice već vidljive. Sada je na raspolaganju veća površina zemljišta, stoka i ljudi mogu se odvojiti i olakšati rekreacija. (Sada se odbojka redovno igra popodne i vikendom.)\nAndrev Ioatana iz Funafuti Falekaupule-a (Saveta gradonačelnika) u Tuvaluu napisao je u pismu onima koji stoje iza projekta: „Cela zajednica će projekat ceniti do kraja svog života i ne možemo rečima da izrazimo zahvalnost na pomoći “.\nTuvalu je možda vraćen u svoj rajski oblik, ali pitanje dolazećeg smeća i dalje preti ostrvu. Njegova lokacija čini izvoz za reciklažu skupim, a zbog ograničenog prostora na ostrvu nema puno otpadnog prostora.\nPeter Ollivier, rukovodilac projekta iskopavanja, kaže da projekat uopšte nije bio o otpadu, već je sproveden radi poboljšanja životnih i zdravstvenih uslova i čišćenja zemljišta za zajednicu.\nProblem otpada u Tuvaluu nije izolovan problem, a prema novom izveštaju Fondacije za plastične okeane, koja radi na podizanju svesti o tom problemu, i Univerziteta Brunel, 80-90% otpada nije pravilno prikupljeno i bezbedno odloženo u nekim od najsiromašnijih zajednica.\nOtpad odgovoran za uništavanje ovih ostrva deo je linearne ekonomije, gde se proizvode, koriste i odbacuju plastični predmeti. Ali postoji održiviji način da plastika koegzistira na ovoj planeti. U kružnoj ekonomiji plastika se koristi što je duže moguće što rezultira smanjenjem otpada. Popravke, ponovna upotreba i reciklaža ključne su komponente održavanja zatvorenog plastičnog kruga.\nPrema najnovijem izveštaju Vrap-a, organizacije koja teži svetu koji svoje resurse održivo koristi održivo, preduzeti su značajni koraci ka kružnoj ekonomiji u Velikoj Britaniji. Povećala se reciklaža plastičnih boca, a grupno sakupljanje različitog otpada sve više podstiče ljude na reciklažu, a proizvođači sve više koriste manje tešku plastiku. Ali to nije dovoljno, jer određena količina materijala nije pogodna ni za reciklažu.\nOčekuje se da će plastika koja završi na mestu za reciklažu imati ograničen životni vek. Posle dva ili tri ciklusa ponovne upotrebe, kvalitet plastike se toliko pogoršava da sama plastika postaje neupotrebljiva.\nPlastika bez granica\nOkeani su zagađeni sa osam miliona tona plastike svake godine, a procenjuje se da 80% dolazi sa kopna. Prema izveštaju Fondacije za plastične okeane i Univerziteta Brunel, glavni doprinos zagađenju su Kina, Indonezija, Filipini i Vijetnam. Tamo nema infrastrukture za preradu otpada, a višak nepotrebnih materijala završava u okeanu.\nA otpad je veliki posao. U 2015. godini izvoz britanske plastike iznosio je 791.000 tona, a glavno odredište bila je Kina, gde se može dobro zaraditi na preradi i preprodaji materijala. Iako je veliki deo otpada završio u okeanu samo u Aziji, prvobitno je bačen u Ujedinjeno Kraljevstvo, Evropu i Sjedinjene Države.\nU pokušaju da odloži otpad koji se ne može reciklirati, Kina je 2012. pokrenula operaciju Geen Fence, postavljajući ograničenja na uvoz otpada u Kinu. Neki stručnjaci kažu da je ovo podstaklo zemlje porekla otpada da bolje razmisle o otpadu koji generišu. Sada je Kina najavila da više neće primati otpad za reciklažu morem, a posledice ove odluke tek će se videti.\nEvropska komisija je 2015. godine postavila set mera za model cirkularne ekonomije čiji je cilj ponovna upotreba 50% plastičnog otpada do 2012 godine5, ali da li je dovoljno recikliranje?\nDženifer Lavers, vodeća naučnica na ekspediciji na ostrvo Henderson, ima poruku za sve potrošače: „Ne nadajte se da će vaša vlada doneti zakone, nemojte se nadati da će vaše komšije početi da recikliraju, izacđite i učinite nešto. Budite primer, ohrabrite sebe i svoju porodicu da razmotrite plastičnu alternativu, korak po korak. “\nVlade možda preduzimaju neke korake u rešavanju problema s plastikom, ali preispitivanje našeg odnosa s plastikom uključuje veliku kulturnu promenu, a uloga svakog pojedinca biće ključna za promenu načina rukovanja plastikom\nLUSH Ltd. England, 29 High st., Poole\nDistributer: Lush d.o.o., G.Štefanika 15\n11010 Beograd, Srbija | MB.21538981\n© 1995 - 2020 Lush Srbija


Jaguar C-X75: U prodaji najkasnije do 2014. godine - Economy.rs Auto\nAUTO VESTIJaguar C-X75: U prodaji najkasnije do 2014. godine\nTweet-uj Teme u članku: Jaguar, Jaguar C-X75\nNapredna hibridna tehnologija nikako neće biti jeftina, pa se najavljena cena kreće u rasponu od 1,1 do 1,4 miliona dolara.\nBrojni ljubitelji Jaguara se već odavno pitaju šta je sa modelom C- X75. Najnovija informacija glasi da je britanska kompanija u završnoj fazi izrade 5 prototipova ovog superautomobila.\nDirektor inžinjeringa u Jaguaru Bob Džojs objasnio je da kompanija pre početka serijske proizvodnje mora biti sigurna da je projekat izvodljiv u svakom pogledu, kao i da će prodajni model biti apsolutno identičan prototipu.\nDa podsetimo, C-X75 će biti pogonjen 1,6 litarskim turbo benzincem koji će raditi u kombinaciji sa 2 elektromotora.\nOvaj nekonvencijalni pogon, kada su u pitanju superautomobili, će prema najavama imati fentastične performanse: Ubrzanje od 0-60 mph (96 km/ h) za manje od 3 sekunde, a ispuštaće manje od 100 grama CO2 po kilometru.\nPremijera se očekuje 2014. godine, a ova napredna tehnologija nikako neće biti jeftina, pa se najavljena ciena kreće u rasponu od 1,1 do 1,4 miliona dolara. (Economy.rs, 11. septembar 2012.)\nPovezane vesti- Volkswagen Golf VII - ubedljivi automobil godine- Lana del Rej i Jaguar F-Type: fantastična kombinacija- U Jaguaru F-Type sa Majkom Krosom [VIDEO]- Porsche 911 - najbolji automobil godine po Playboy-u- Izaberite Jaguar F-Type: V6 ili V8\nBMW nas je navikao da dizajneri i stručnjaci iz marketinga predstavljaju nove modele, i Coupe Serije 4 nije izuzetak.\tProces razvoja najnovijeg Toyota Auris hibrida - putem Twittera\nAutomobilska kompanija Tojota odlučila se na zanimljiv korak - preko društvene mreže prikazivaće, iz minuta u minut, svaki delić proizvodnje novog automobila!\tAlcohoot - prvi analizator daha za pametne telefone\nVeteran izraelske vojske Ben Biron kreirao je Alcohoot, prvi na svetu smartfon analizator daha.\tVeliki povratak modela Nissan Terrano\nOff-road entuzijasti sećaju se Nissan Terrana II kao glomaznog i prilično pristupačnog SUV-a koji je prilično tiho nestao iz proizvodnje pre oko deceniju.\tBMW i Audi najviše varaju na potrošnji goriva\nPrema istraživanju Međunarodnog odbora za čisti transport (ICCT), proizvođači automobila u proseku prijavljuju 25 posto povoljnije rezultate od realnih.\tPorsche u Eštorilu obeležio 50 godina modela 911\nPoznato je da Porsche ove godine obeležava 50. godišnjicu mitskog modela 911 i širom sveta održavaju se različite proslave u slavu nemačke kompanije.\tUskoro svi BMW-ovi povezani na Internet?\nDo 2015. godine, svi novi modeli BMW automobila biće dostupni sa internom SIM karticom koja omogućava neprekidnu vezu sa naprednim ConnectDrive web servisom.\tVozači Audija najveći preljubnici?\nVozači Audija prevariće svoje partnere pre nego vozači drugih marki automobila, pokazalo je jedno istraživanje.\tNajsmešniji izgovori prilikom izostanka sa posla\nSvima se ponekad ne ide na posao. No dok neki nude klasične izgovore poput onih da su se razboleli, “Haluciniram” ili “Pokvarila su mi se vrata pa sam zaglavljen u kući” samo su pokazatelj koliko su radnici usavršili umeće izmišljanja izgovora.\tOtkriven BMW X5 M Sport\nKompanija BMW je objavila prve fotografije novog modela X5 sa M Sport paketom opreme.\tSlede�a stranica Aleksandra Drecun, direktorka Centra za promociju nauke


KAKO NEGOVATI STOPALA LETI? 5 sjajnih trikova koji zaista daju razultate | wanted.rs\nKAKO NEGOVATI STOPALA LETI? 5 sjajnih trikova koji zaista daju razultate 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n24.06.2021. / 07:25\nAutor Jelena Sitarica 24.06.2021. / 07:25\nToplo vreme sa sobom donosi niz neprijatnost, a kako biste izbegli muke sa stopalima, pogledajte u nastavku trikove za negu koje smo izdvojili.\nPomoću ovih nekoliko trikova izbegnite neprijatnosti koje toplo vreme donosi i učinite svoja stopala lepim i negovanim.\nLAKO JE |\nNega stopala kućni pedikir pedikir


Radio Boom93 :: Srbija :: Tači: Nećemo da dozvolimo da Srbija uslovljava dijalog\nNaslovna | Info | Srbija | Tači: Nećemo da dozvolimo da Srbija uslovljava dijalog\n19. 02. 2019. Priština\n"Sada je odluka na Evropskoj uniji i što više oni kasne, nepravda je još veća za narod Kosova. Jedna stvar je sigurna, da sa taksom na snazi neće biti viza (vizne liberalizacije)", rekao je Tači.\n"Srpska roba se unosi na Kosovo bez obzira na taksu pošto se radi o ponovnom pakovanju srpskih proizvoda, bilo u Crnoj Gori, bilo u Makedoniji", kazao je Tači.\n"I ovaj savet naravno biće ispoštovan, možda će biti potrebno malo više vremena, ali što ranije završimo, to bolje", rekao je Tači.


BIC Union Bancaire Privee Ubp Sa Monaco (Monako) (SWIFT kod).\nBIC / SWIFT: UBPGMCMXXXX\nNaziv banke: Union Bancaire Privee Ubp Sa Monaco\nBIC Union Bancaire Privee Ubp Sa Monaco (Monako) (SWIFT kod)\nBIC za Union Bancaire Privee Ubp Sa Monaco je UBPGMCMXXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 999998544 i šifre banke 99998544, rezultat će biti IBAN sličan ovome: MC99 9999 8544 9999 9854 4. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC UBPGMCMXXXX, to je MC. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.


10.03.2014. - Krediti za mala i srednja preduzeća i preduzetnike\nFОND REVOLVING KREDITA\nKrediti za mala i srednja preduzeća i preduzetnike\nEvropska unija, preko Evropske agencije za rekonstrukciju, odobrila je tokom 2001. i 2002. godine Republici Srbiji donaciju u iznosu od 15 miliona evra za finansiranje malih i srednjih preduzeća i preduzetnika. Donacija je za nepune dve godine u potpunosti realizovana, a redovnim otplatama glavnice i kamate formiran je Fond revolving kredita. Sredstva donacije i Fonda revolving kredita do kraja maja 2013. godine koristila su 744 mala i srednja preduzeća i preduzetnika, u ukupnom iznosu od 78,2 miliona evra.\nKrajem 2005. godine, kao rezultat uspešne realizacije donacije, Evropska agencija za rekonstrukciju vlasništvo nad sredstvima Fonda revolving kredita prenela je na Republiku Srbiju, uz obavezu da se sredstva Fonda i dalje koriste pod istim uslovima i za iste namene do kraja 2015. godine. Namena kredita:\nSredstva su namenjena za nabavku opreme i postrojenja za proizvodnju robe i/ili pružanja usluga i izgradnju objekata za smeštaj proizvodnih kapaciteta, uz obavezu korisnika da najmanje 20% vrednosti projekta pokrije sopstvenim sredstvima i mogućnost da najviše 20% kredita iskoristi za obrtna sredstva.\nUslovi kreditiranja: Iznos pojedinačnog kredita od EUR 20.000 do EUR 200.000 Kamatna stopa tromesečni EURLIBOR + 3,25% Ročnost kredita do pet godina Period počeka kredita do jedne godine\nKrajnjim korisnicima sredstva se plasiraju preko sledećih posredničkih banaka:\nAIK BANKA (www.aikbanka.rs ) ČAČANSKA BANKA (www. cacanskabanka.co.rs) ERSTE BANK (www.erstebank.rs) KBM BANKA (www.kbm.rs) KOMERCIJALNA BANKA (www.kombank.com) OTP BANKA SRBIJA (www.otpbanka.rs) RAIFFEISEN BANKA (www.raiffeisenbank.rs) UNICREDIT BANK SRBIJA (www.unicreditbank.rs) VTB BANKA (www.moskovskabanka.rs)\nDetaljnije informacije u vezi sa ovom kreditnom linijom mogu se dobiti preko navedenih posredničkih banaka, kao i u Sektoru za međunarodnu saradnju Narodne banke Srbije – Odeljenje za revolving kredite Republike Srbije (tel.: 011/333-8324, 333-8326, 333-8342).


KAŽNJEN MILIJA GORANOVIĆ\nGoranović je komentar “Ne prdnjavi, prdnjavo ljudska”, ostavio ispod teksta na Fejsbuk stranici Vijesti: “Bezbjedni smo jer smo protjerali kriminalce iz Srbije”, što je između ostalog izjavio šef Uprave policije Veselin Veljović\n9431 pregleda\t53 komentar(a)\nNije bio upoznat sa pokretanjem prekršajnog postupka: Veljović, Foto: Boris Pejović\n24.01.2020. 09:16h Ažurirano: 24.01.2020. 11:58h\nVeljović, međutim, nije konsultovan kada su pripadnici Centra bezbjednosti Nikšić, preduzeli aktivnosti tim povodom, saopšteno je "Vijestima" iz Uprave policije.\nU zahtjevu za pokretanje prekršajnog postupka protiv Goranovića, policija je konstatovala vrijeme i mjesto odakle je pisao Nikšićanin: “Što se dana 20. januara, oko 20.20 časova, dok se nalazio u Ulici 13. jula u Nikšiću, putem društvene mreže Facebook - preko koje je posljedica i nastupila na javnom mjestu, ponašao uvredljivo prema direktoru Uprave policije Veselinu Veljoviću na način što je na svom profilu pod imenom ‘Goranović Milija’ postavio komentar: ‘Ne prdnjavi, prdnjavo ljudska”, navodi policija.\n“Bio sam iritiran stanjem u državi... Komentarisao sam tekst na stranici Vijesti, odnosnu izjavu gospodina Veljovića - da je situacija u državi bezbjedna. Pozvali su me, otišao sam da se javim”. On nje istakao da nije želio da se u javnosti napravi pompa u vezi sa tim slučajem:\nNikšić policijaCentar bezbjednosti NikšićZakon o javnom redu i miruFejsbukpolicijaUprava policijeVeselin VeljovićMilija Goranović\n24.11. 12:16 h\t570\t59008\n24.11. 17:50 h\t189\t56463\n24.11. 09:17 h\t210\t39793\n24.11. 15:33 h\t189\t29611\n23.11. 21:45 h\t689\t23763


Saobraćaj se u RS odvija bez zastoja i posebnih ograničenja, osim na dionicama na kojima je zbog sanacionih radova izmijenjen režim vožnje i regulisan privremenom saobraćajnom signalizacijom čije je poštovanje obavezno. Vozače savjetujemo da voze oprezno i prilagode vožnju uslovima na putu.\nZbog visokih dnevnih temperatura, vozačima savjetujemo da putovanja, po mogućnosti planiraju u ranim jutarnjim ili kasnim poslijepodnevnim časovima, da prave što češće pauze tokom vožnje i obezbijede se dovoljnim količinama tečnosti.\nTokom dana u tunelu Vranduk II na magistralnom putu M-17 Zenica-Nemila saobraća se jednom trakom naizmjenično, a zbog povremeno pojačane frekvencije vozila moguće je formiranje dužih kolona u oba smjera. U noćnim časovima u intervalima od 00:30 do 01:30, od 02 do 03:30 i od 04 do 05:30 časova, dolazi do obustave saobraćaja. Na obilaznici kroz naselje Tetovo (R-445 Nemila-Tetovo-Zenica) zabranjen je saobraćaj za teretna vozila čija ukupna masa prelazi 7,5 tona.\nPojačan je saobraćaj na izlazu iz BiH na graničnim prelazima Izačić i Doljani. Na ostalim graničnim prelazima zadržavanja trenutno nisu duža od 30 minuta. Iz sigurnosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na saobraćajnicama prema i od mosta graničnog prelaza Brčko-Gunja.


UZRAST OD 3 DO 6 GODINA 338079\nPrutko je svakako jedan od najneobičnijih junaka koje ćete sresti u dečjim slikovnicama...\nUZRAST OD 3 DO 6 GODINA 331253\nMajmunče ne zna gde mu je mama. Dobri leptir hoće da mu pomogne da je nađe, ali ne ide ...\nUZRAST OD 3 DO 6 GODINA 298587\nNova knjiga o mudroj bubamari donosi nam priču o tome kako su dva gramziva lopova Suvi ...\nUZRAST OD 3 DO 6 GODINA 285512\nJunaci iz slikovnice „Grozon“ su se vratili! Da li verujete da knjiga o jednom strašn...\nUZRAST OD 3 DO 6 GODINA 278864\nUZRAST OD 3 DO 6 GODINA 276367\nOva priča u stihovima govori o dovitljivom mišu koji, šetajući kroz „gust i taman gaj“,...


U okrugu 11 novozaraženih korona virusom – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 25 маја, 2022\nZLATIBORSKI OKRUG-Od prethodnog izveštaja do danas COVID-19 je potvrđen kod 11 lica u Zlatiborskom okrugu : Arilje ,Priboj i Užice po 3, Sjenica i Čajetina po 1 novozaražena osoba,saopšteno je iz Zavoda za javno zdravlje Užice.\nOd početka epidemije do danas ukupno je potvrđeno 75033 slučajeva infekcije korona virusom (COVID-19) na teritoriji Zlatiborskog okruga.\nOsećaj pripadnosti i porekla (VIDEO)\nNext story Danas se obeležava 25. maj, u SFRJ slavljen kao Dan mladosti\nPrevious story Narednih dana promenljivo vreme sa kišom


O dve vrste agresije | B92 Blog\nPokušavate da pošaljete SMS poruku ženi ili mužu ili švalerki, ali bezuspešno. Svaki put kada pokušate da pošaljete poruku, vaš telefon se ugasi. Prvi put, drugi put, treći put. Već počinjete da osećate neko pritiskanje u grudima, cupkate nogama. Četvrti put, peti put. Svaki put kada upalite telefon, iznova počinjete da pišete poruku. Počinje da vas svrbi leva potkolenica, a onda i vrat i desna ruka. Šesti put. Treskate telefon o zemlju.\nTelevizor vam se pokvari sekund pre nego što Herkul Poaro objavi ko je ubica, i vi grabite, bez razmišljanja, daljinski upravljač koji se nalazi na stolu pored vas i gađate televizor.\nČitate reči predstavnika fašističkih organizacija u novinama; oni prete smrću homoseksualcima (jer mrzeti nekog i pretiti smrću je normalno i, takoreći, srBski, ali biti privučen ka istom polu nikako nije), i onda čitate izjavu predstavnika vlasti koji pretnje smrću naziva „polemičkim tonovima". I onda iscepate novine i bacite ih besno u kantu za smeće, jer ne znate kako drugačije da reagujete na poražavajuću činjenicu da su fašisti ili jači od vlasti, pa vlast ne može građane da zaštiti od njih, ili neće da ih zaštiti, što bi vlast stavio na stranu jedva punoletnih fašista; ne možete, usput, ni da odlučite šta je gore, niti znate na koga ste (više) besni - na impotentnu državu i takvog njenog predsednika koji ne sme da izgovori reč „gej", da neko slučajno ne bi posumnjao u njegovu seksualnost, nego podršku prajdu izgovara tako da se jedva nazire o čemu uopšte govori, na predstavnike pravosuđa, na policiju, na nesretne fašiste ili na sebe što ste nemoćni da učinite bilo šta u sveopštoj ovoj konfuziji.\nOve tri situacije predstavljaju tri manifestacije istog fenomena koji se zove reaktivna agresija. Šta je to reaktivna agresija?\nReaktivna agresija je nekontrolisana reakcija na određenu situaciju koja se rađa iz osećanja nemoći i besa, zbog neprihvatanja realnosti, zbog gubitka kontrole. Frustrirani smo jer nismo dobili ono što smo želeli i tu frustraciju pokazujemo tako što razbijemo mobilni telefon o zemlju, tako što iscepamo novine ili tako što gađamo televizor.\n„Napad besa", tj. reaktivna agresija sama po sebi je prilično besciljna. Kada ja razbijem telefon o zemlju, ne želim ja suštinski da naudim telefonu, moja agresija nema jasno definisan cilj, nije usmerena na neki konkretan objekat: telefon mi je bio u ruci i najlakše mi je bilo da ga tresnem o zemlju. Isto tako, da sam držao čašu vode u trenutku kada mi se pokvario televizor, i to ne u bilo kakvom trenutku, već u trenutku prepunom napetosti i iščekivanja, verovatno bi ta čaša vode završila na parketu, razbijena.\nReaktivna agresija je zajednička za sve nas, još je Frojd uočio da je u pitanju instinkt (prema Frojdu to je jedna od manifestacija tanatosa), ali nam se pragovi za ispoljavanje agresije i načini na koji tu agresiju ispoljavamo razlikuju. Poznajem ljude koji reaguju mnogo intenzivnije nego ja, za mnogo manje stvari. Sa druge strane, poznajem i one ljude čiji je prag frustracije veoma visok i koje malo šta uspe da iznervira.\nZašto je, dakle, neko ladovina, a neko prznica? Koliko je nauci poznato, reaktivna agresija nema genetsku osnovu, a nema ni iste neurobiološke osnove kao instrumentalna agresija, druga vrsta agresije o kojoj ću pisati. Kako ćemo reagovati na stresne situacije zavisi od toga kakvog smo temperamenta i kako su nas naučili da reagujemo, kako reaguju naši roditelji, bake, deke, prijatelji, pa i nastavnici u školi, u krajnjoj liniji - kako je u našoj kulturi poželjno da se reaguje. (U nekim kulturama je prihvatljivo tući novinare pred kamerama i psovati ih, kao što je to onomad činio Velimir Ilić, u nekim kulturama to nije prihvatljivo.)\nJedna ekstremna varijanta onoga što bi u narodu nazvali „kratkim fitiljem" je i forma poremećaja kontrole impulsa koji ima lepu skraćenicu IED - intermittent explosive disorder. (FBI, CIA, ADHD, ICD, OCD, ODD, ABC, NBC, CBS, CNN, itd. Skraćenicama nikad kraja!) Ovaj poremećaj se karakteriše neprimereno besnim i agresivnim reakcijama na neke životne situacije. Tamo gde bi neko od nas rekao „iju!", osoba sa IED bi srušila sto sa tanjirima od ručka i bacila stolicu kroz prozor i verovatno počupala sebi svu kosu. Ovo navodim tek da pomenem da, premda jeste sasvim normalna pojava, reaktivna agresija može da poprimi i patološke (čitaj: destruktivne) razmere kada je dovedena do ekstrema.\nDruga strana spektra ne postoji - ne postoji osoba koja nikada ne oseća agresiju. Načini na koje kanališemo agresiju mogu biti različiti, pa tako neko igra tenis, neko ide na trčanje, nego diže tegove, neko agresiju usmerava u ambiciju, pa mora da bude najbolji đak u razredu ili radi sve („gazi preko ljudi") da postane rukovodilac svog sektora u firmi i čini to strastveno. Neko agresiju kanališe u pisanje, što ume da bude veoma plodonosno; ne bih mogao reći sigurno, ali verujem da je to razlog zašto su drame Biljane Srbljanović toliko dobre, upravo jer su strastvene, jer umesto da razbije izlog ili napadne slučajnog prolaznika, ona je pretvorila svoj bes u umetničko delo. Nije pokušala da ubije Slobodana Miloševića, ali je napisala Pad. (Jedini blog gde sam isključio mogućnost komentarisanja, bio je posledica besa, i upravo zbog toga sam isključio mogućnost komentarisanja. Daleko je od umetničkog dela, ali je dobar primer kanalisanja agresije - nisam izmlatio nikog, već sam sav svoj bes sasuo u jedan tekst.)\nAgresija je veoma važna; pravilno usmerena, ona je veliko oružje. Konrad Lorenc, austrijski zoolog, istakao je još pre tridesetak godina, da ona ima i evolutivnu ulogu: kod životinja, povezana je usko sa periodima parenja; na taj način, samo najagresivniji mužjaci mogu da produže vrstu - agresija je važno oružje prirodne selekcije.\nInstrumentalna agresija se od reaktivne razlikuje po dve važne stvari: planiranju i orijentisanosti ka cilju. Instrumentalna agresija je kompleksnija, „viša" forma od reaktivne u tom smislu što njen neposredni cilj nije da naudi drugoj osobi ili da uništi neki objekat. Najčešći ciljevi koje bi trebalo da ostvari instrumentalna agresija jesu sticanje moći, novca, seksualnog zadovoljenja, ideološkog ostvarenja ili nekog sličnog cilja.\nŠta bi to zapravo značilo? Planiranje pljačke banke, tako što bi, recimo, pljačkaši po ulasku u banku ubili tri policajca koji je čuvaju, a zatim pretukli poslovođu da bi im ovaj dao ključ od sefa, kako bi mogli da ostvare cilj - da uzmu novac i pobegnu. Da su dve vrste agresije međusobno nezavisne, ali i da nisu isključive, može pokazati i ovaj primer. Ukoliko nešto pođe naopako, pljačkaš može odreagovati strašnim nasiljem: može, recimo, početi da ubija sve ljude koji su se zatekli u banci - to je reaktivna agresija.\nKada nekoliko devojčica kidnapuje svoju prijateljicu iz razreda i onda je siluje školskim priborom i golim rukama, pretuče i onda sve to fotografiše, to je sadistička instrumentalna agresija; ovde je zadovoljstvo od nanošenja telesnog bola cilj kom se teži.\nInstrumentalna agresija u sebi sadrži određenu dozu hladnokrvnosti, jer pokretačka sila nisu osećanja nemoći i posledični bes, kao kod reaktivnog oblika, već je pokretačka snaga određeni cilj. U tom smislu, žrtva instrumentalne agresije obično ni na koji način ne provocira nasilje koje doživi. Recimo, kada navijači jednog tima idu da se sukobe sa navijačima drugog tima, u autobusu će napasti oca i sina ili će razbiti koji prozor; cilj ovoga je da širi strah i da diže samopouzdanje - devojka koja slučajno završi u urgentnom centru, ona je kolateralna šteta, oni koji su joj (na primer) slomili rebro i ključnu kost, oni zaista nisu imali nikakva negativna osećanja prema toj devojci, nisu bili ljuti na nju. Nasilje nad njom je huliganima podiglo samopouzdanje. Ona je tome služila.\nVerovatno da se svi sećate onog snimka sa Youtube-a na kom se vidi učenik jedne srednje škole iz Sremske Mitrovice kako preti profesorki, sa ciljem da joj uzme dnevnik. Njegov govor tela, njegove reči predstavljaju primer instrumentalne agresije. On joj preti, gura je u ćošak (tako da ne može da pobegne), pljuje je i viče na nju, sve to kako bi ona popustila i dala mu dnevnik. Dakle, nasilje je u drugom planu, važan je cilj - dobiti dnevnik. Nasilje je samo oruđe. Šamar koji je dobio od profesorke, bio je izraz reaktivne agresije - njene nemoći da mu se suprotstavi.\nNa nivou jednog društva, najveći poduhvat koji je uključivao instrumentalnu agresiju je Hitlerova nacistička Nemačka. U Srbiji ovih dana prisustvujemo jednoj ništa manje fascinantnoj i monstruoznoj predstave instrumentalne agresije.\nUoči održavanja, sada već zabranjene Povorke ponosa, mesecima su stizale veoma jasne pretnje ubistvima i nasiljem, usmerene ka organizatorima, učesnicima i posmatračima, čak i simpatizerima Povorke; one pretnje koje su raznorazni organi (da ne budem vulgaran) naše države nazvali „polemičkim tonovima". (S tim što slutim da bih smeo tako da „polemišem" sa Borisom Tadićem, na primer.) Talas nasilja koji je prethodio paradi, bio je svojevrsno upozorenje - pretučeni francuski navijač koji se još uvek bori za život, pretučeni Australijanac na Kalemegdanu, patroliranje fašista u grupama od po troje, kako bi se uverili da u gradu nema homoseksualaca. Onako kako su to u svojim ranim danima radili i Musolinijevi fašisti. Policija je na krovovima zgrada, u šahtovima i svakom mračnom ćošku pronašla džakove prepune kamenica ofarbanih u crveno i flaša kojima bi fašisti gađali učesnike povorke. Po ulicama Beograda, prvo su pisani grafiti sa pretnjama poput „ubij pedera" ili „čekamo vas", a onda su usledili i odštampani posteri, onako lepo dizajnirani, u boji. Na forumima ovih organizacija, ako ste imali stomak, mogli ste pročitati bezbroj različitih planova - te da se preruše u učesnike povorke i da ih napadnu iznutra, te da izazivaju nerede u drugim delovima grada, kako bi policija morala da podeli svoje snage. (Tajni i obaveštajni podaci Ivice Dačića su se, dakle, mesecima mogli pronaći na internetu, trebalo ih je samo tražiti.) Sve ovo pokazuje visok stepen planiranja i orijentisanosti ka cilju, bez dominantne emotivne komponente.\nVažno je shvatiti da je ovo udžbenički primer instrumentalne agresije, te da su ovi fašisti - psihopate. Veoma je važno ovo reći, osobito jer je, koliko sam uspeo da primetim, uvreženo mišljenje među Srbima da je to samo reakcija na nekakvu „provokaciju" koju bi predstavljala jedna šetnja koja za cilj ima da skrene pažnju na probleme verovatno najugroženije manjine u Srbiji. Možete se vi slagati ili ne sa paradom kao načinom borbe protiv diskriminacije, to uopšte nije važno u ovom trenutku, ali ne možete govoriti da je ovo reakcija na nekakvu provokaciju. Prvo, zato što Povorka ponosa to nije, a drugo zato što se na provokaciju reaguje reaktivno, ne instrumentalno.\nReaktivno je reagovala Mirjana Karanović u Utisku nedelje - to je reakcija žene koja se oseća bespomoćno i frustrirano pred jednom velikom nepravdom i koja nema nikakav način da tu nepravdu ispravu. I ona, dakle, jedino tako može reagovati - reaktivnom agresijom, verbalnom agresijom. (Sigurno je da ona ovo ne čita, ali ako je poznaje neko ko ovo čita - neka je u moje ime poljubi; njen nastup je poslužio kao moja katarza.)\nZašto je važno insistirati na tome da je ovo primer instrumentalne agresije? Zato što je ona prilično dobar indikator veličine problema koji Srbija ima, a taj problem je toliko velik da ga neće rešiti ni zabranjivanje fašističkih organizacija, iako je to prvi i neophodan korak. Instrumentalna agresija je mnogo više od „besa" ili „ogorčenosti", to je način posmatranja sveta, to je način razmišljanja, karakteristika ličnosti - ona je duboko antisocijalna i treba sve da nas zabrine. Prve svega, moramo biti zabrinuti jer je instrumentalnoj agresiji uvek potreban cilj. Pre koju godinu, to je bila jevrejska zajednica i b92. Sećate se postera, grafita i pretnji. Juče su to bile ambasade i albanske pekare. Danas su to stranci i homoseksualci, sutra ćete to biti vi. Po kom osnovu? Naći će se nešto, ne brinite. A ako sad ćutite - ćutite i onda kada na vas dođe red.\nmiloradkakmar 15:51 22.09.2009\nmi kako se zove ono što sam imao par puta tokom 90-ih , naročito '99 -reaktivnu agresiju, ali u blažem obliku. Lupao sam u sebi sve što sam imao. Niko to nije video, samo sam ja osećao.\nOva druga instrumentalna mi je daleka. To je stvarno bolesno. Zastrašivanje sredine u kojoj ćeš nekome da polomiš kosti!? Gde ode čovek !?!\nantonacci 16:07 22.09.2009\nRe: Otkrio si\nI meni je bilo lakše kad sam otkrio da to što ponekad osetim ima svoje ime.\nSetio sam se priče o jednoj slepoj ženi koja je najednom progledala, a pre toga je bila slepa, i koja je bila jako poplašena zbog toga jer se plašila da halucinira; kada ju je neurolog pregledao, objasnio joj je da se to zove Šarl Boneov sindrom (što znači da zaista halucinira), na šta je žena rekla, sa velikim olakšanjem "oh, dobro je, već sam pomislila da sam luda".\nNa svu sreću, kako godine prolaze, tako ja sve bolje učim da tu reaktivnu agresiju stavim pod kontrolu.\nA instrumentalna mi je i daleka i zastrašujuća. Fascinantna, takođe, zato što je tako monstruozna.\nmargos 16:51 22.09.2009\nmi se čini da smo sve rekli. Da ko hoće da čuje - čuo je, a onda shvatim da je neophodno potrebno ponavljati...ponavljati... - samo tako učimo - ponavljajući. Upravo me maločas zamislila činjenica da se mnoštvo sugrađana sklanja od ovih bandita koji šire strah i zagledaju koga bi mogli da unakaze, al im ne pada na pamet da razmisle kad se isele svi homoseksualci i odu na sigurnija mesta, čime će se ovi agresivni zabavljati?\nVerujem da će te zanimati i ovaj blog.\nantioksidant 17:58 22.09.2009\nRe: Na tren\nčime će se ovi agresivni zabavljati?\nmargos 18:26 22.09.2009\nIju, pa kako mi to nije palo na pamet... svašta samnom... c c c c...\nmirelarado 18:53 22.09.2009\nmi se čini da smo sve rekli. Da ko hoće da čuje - čuo je, a onda shvatim da je neophodno potrebno ponavljati...ponavljati... - samo tako učimo - ponavljajući.\nДуг је пут пред нама. Што је најгоре, чини ми се да је много дужи него што је био.\nmargos 19:23 22.09.2009\nШто је најгоре, чини ми се да је много дужи него што је био.\nMislim da ne... da nije duži nego što je bio, no što se nama činilo.\nTrebalo je dosta vremena da otvorimo oči i spoznamo koliko besa, bola i straha ima u nama i oko nas.\nPogledaj ljude kako pričaju - kroz zube... Keze se umesto osmeha. Često reže - umesto govora.\nNajslikovitiji primer mi je jedna dama kad je tako kroz stisnute vilice, ispranog pogleda, izrekla na jednom skupu: 'Ja nemam problem s motivacijom... verovatno je to zbog moje vesele prirode...' - a ona, sve samo ne vesela. Robotizovana uz pozitivističke tekstove koje je naučila napamet. Jedan od tužnijih prizora za mene...\nmirelarado 20:08 22.09.2009\nУ праву си. Изгледа да је у људима много затомљеног беса, да ходајуће темпиране бомбе све чешће експлодирају. Држава није спречила улично насиље, то је поражавајућа и крајње опасна порука, може да делује као фитиљ.\nantonacci 22:21 22.09.2009\nДржава није спречила улично насиље, то је поражавајућа и крајње опасна порука, може да делује као фитиљ.\nI mene to plaši. Mislim da se sa uličnim nasiljem mora obračunati veoma odlučno, jer ako huligani osete da država nije spremna/spobona/voljna da se sa njima do kraja obračuna, a ovako mlake i neodređene osude i pozivi na zabranjivanje šalju takvu poruku, oni će naprosto podivljati.\nČitam u Borbi da po Beogradu još uvek kruže te "crne trojke" i traže homoseksualce. To je zaista zastrašujuće.\nantonacci 22:25 22.09.2009\nImajući u vidu kroz šta je sve prošao prosečan stanovnik ove zemlje, osećanje izgubljenosti i poraženosti je sasvim razumljivo.\nMeđutim, ono što nije razumljivo jeste ta apatija.\nPa reagujte ljudi, makar iz besa!\nIzgleda mi kao da se stalno bune i stalno svoj glas dižu iste osobe, dok je vox populi suviše tih, nečujan praktično. A mene niko ne može ubediti da bi - ako razmisle o tome - građani Srbije mogli stati uz huligane, posebno građani Beograda, gde je nasilje poslednjih meseci postalo nepodnošljivo.\nmargos 22:30 22.09.2009\nHm... pazi, ja to ovako vidim: generacije od kojih očekuješ da reaguju, nikada nisu imale pravo da bes i ljutnju izraze jer su se za to dobijale kazne, ćuške ili batine, a bol i strah je bilo sramota iskazati - jer si onda kukavica.\nOnda je nastupio haos u kome su se mnogi anestezirali alkoholom, tabletama ili su jednostavno okrenuli bes na unutra i postali self-destructive. Ako su preživeli uopšte.\nZato su klinci besni. Izražavaju bes i za svoje očeve i majke, tetke, stričeve.....\nantonacci 22:38 22.09.2009\ncult 08:58 23.09.2009\ndefinitivno posedujem reaktivnu agresiju, tj ponekad poseduje ona mene.\nOno olaksanje posle explozije je neizrecivo dobro.Tek dan kasnije osetis neko daleko peckanje glede polomljenog telefona. Hm. Da. Uvek zbog nemoci/gubitka kontrole.\nOva druga mi je potpuno strana. Ima veze sa cistim zlom.


Na današnji dan, 3. februar – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DRUŠTVO / Na današnji dan, 3. februar\nNa današnji dan, 3. februar\n1014 – Umro je danski kralj Svend I koji je 1002, nakon pokolja Danaca u Engleskoj, napao i osvojio veliki deo engleske teritorije. Nasledio ga je sin Knut II Veliki koji je bio kralj Danske, Engleske i od 1028. Norveške.\n1194 – Nemački kralj Henrik VI (Henrick) oslobodio je uz veliku otkupninu engleskog kralja Ričarda (Richard) I (Lavlje Srce), kojeg je na povratku iz Krstaškog rata 1192. zarobio austrijski vojvoda Leopold.\n1591 – U nemačkom gradu Torgau osnovana je Nemačka protestantska liga.\n1809 – Rođen je nemački kompozitor i dirigent Feliks Mendelson (Felix Mendelssohn), istaknuti predstavnik muzičkog romantizma, osnivač Konzervatorijuma u Lajpcigu. Kao pijanista debitovao je u devetoj godini, u 15. je napisao prvu simfoniju, a u 16. majstorsko delo, scensku muziku za “San letnje noći”.\n1830 – Na mirovnoj konferenciji u Londonu Grčkoj je priznata nezavisnost od Otomanskog carstva, u čijem je sastavu bila od 1453.\n1867 – Princ Mucuhito (Mutsuhito) postao je u 14. godini japanski car Meiđi (Meiji). Tokom njegove vladavine, do smrti 1912, Japan je modernizovan, privredni razvoj je naglo ubrzan i zemlja je od zaostale feudalne preobražena u modernu kapitalističku državu.\n1881 – Potpisan je ugovor o izgradnji pruge Beograd-Niš, prve železničke pruge u Srbiji. Knez Milan Obrenović je u junu 1881. srebrnim budakom obeležio početak radova, a prvi putnički voz ka Nišu krenuo je s beogradske železničke stanice u septembru 1884.\n1915 – U Sarajevu je obešen srpski učitelj Veljko Čubrilović, jedan od učesnika u atentatu 28. juna 1914. na austrougarskog prestolonaslednika nadvojvodu Franca Ferdinanda (Franz).\n1917 – SAD su u Prvom svetskom ratu prekinule diplomatske odnose s Nemačkom, posle saopštenja Berlina da će otpočeti neograničeni podmornički rat.\n1919 – U Parizu je održana prva sednica Lige naroda, devet dana posle osnivanja te svetske organizacije.\n1924 – Umro je američki državnik Vudro Tomas Vilson (Woodrow Thomas Wilson), predsednik SAD od 1913. do 1921, začetnik ideje o stvaranju Lige naroda, dobitnik Nobelove nagrade za mir 1919.\n1943 – Britanski avioni su u Drugom svetskom ratu bombardovali nemački grad Hamburg.\n1945 – Američki avioni su u Drugom svetskom ratu izbacili 3.000 tona eksploziva na Berlin, a američke trupe na Filipinima preuzele su Manilu od Japanaca.\n1958 – Potpisan je sporazum o ekonomskoj uniji Belgije, Holandije i Luksemburga.\n1969 – Palestinski nacionalni kongres je izabrao Jasera Arafata (Yasser) za šefa Palestinske oslobodilačke organizacije.\n1973 – U Južnom Vijetnamu je na osnovu mirovnog sporazuma potpisanog u Parizu stupio na snagu prekid vatre.\n1977 – Snage lojalne potpukovniku Mengistu Haile Marijamu (Mariam) ubile su šefa privremene vojne vlade Etiopije generala Teferi Bentija i njegove najbliže saradnike.\n1981 – Gro Harlem Bruntland (Brundtland) je posle ostavke Odvara Nordlija izabrana za prvu ženu premijera Norveške.\n1989 – Umro je američki filmski režiser i glumac Džon Kasavetis (John Cassavetes), vodeći predstavnik “njujorške škole”, nezavisne produkcije (“Senke”, “Zakasneli bluz”, “Lica”, “Glorija”, “Dvanaest žigosanih”, “Rozmarina beba”).\n1994 – Predsednik SAD Bil Klinton (Bill Clinton) ukinuo je trgovinski embargo Vijetnamu, zaveden po završetku Vijetnamskog rata 1975. To je, nakon decenija neprijateljstva, bio dramatičan preokret u odnosima dve zemlje.\n1995 – NATO je održao prvu vojnu vežbu na teritoriji nekadašnje Istočne Nemačke.\n1996 – U zemljotresu na jugozapadu Kine poginulo je više od 300 ljudi.\n1996 – Na osnovu Dejtonskog mirovnog sporazuma, 57.000 pripadnika međunarodnih snaga za održavanje mira (IFOR) stiglo je u Bosnu i Hercegovinu. Uspostavljeno je 10 brigadnih i tri divizijska glavna štaba.\n1998 – Američki vojni avion “EA-6B” je, leteći prenisko, udario u kabl uspinjače u zimskom turističkom centru Kavaleze na severu Italije. U gondoli koja je pala s visine od 200 metara poginulo je svih 20 ljudi.\n2000 – Prilikom napada albanskih ekstremista na autobus UNHCR-a na Kosovu ubijena su dvojica Srba, a u sukobima ruskih pripadnika Kfora s Albancima ranjeno je više osoba. U narednim danima talas nasilja, u kojem je stradalo devet osoba, zahvatio je severni deo Kosova.\n2006 – Egipatski feribot “Al Salam 98” sa 1.414 putnika, mahom egipatskih radnika, potonuo je u Crvenom moru, preživelo je 387 putnika.\n2007 – U samoubilačkom bombaškom napadu u blizini pijace u četvrti Sadirija u Bagdadu poginulo je 137 osoba.\n2009 – Međunarodni sud pravde u Hagu utvrdio je granicu između Ukrajine i Rumunije na Crnom moru, koja je bila predmet desetogodišnjeg spora dve države.\n2012 – Sjedinjene Američke Države podigle su tužbu protiv najstarije privatne švajcarske banke „Vegelin“, jer je preko of-šor računa omogućila utaju najmanje 1,2 milijarde dolara poreza bogatim Amerikancima. Ovo je prvi slučaj da su SAD optužile neku banku iz inostranstva za omogućavanje poreske prevare američkim poreskim obveznicima.\n2017 – Lideri Evropske unije usvojili su na samitu u Valeti (Malta) plan od koga očekuju da preseče sredozemnu rutu kojom je tokom protekle tri godine oko pola miliona afričkih ilegalnih migranata pokušalo da stigne od Libije do Evrope, često plaćajući svojim životom.\nTag Feliks Mendelson Veljko Čubrilović Vudro Tomas Vilson\nSveti prepodobni Maksim Ispovednik\nDnevni horoskop za 3. februar 2021.


Rukotvorine Iza Duge: март 2013\nMalo-malo pa u naslovu mog posta bude proleće. To ja pokušavam da ga dozovem, ali uzalud, čini mi se.\nKad je tako, neću ni da gledam kroz prozor već u moju minijaturnu saksiju sa cvećem.\nZapočela sam je pre par nedelja, ali kao i uvek kad nešto prvi put radim bilo je raznih problemčića sa kojima sam morala da se izborim. Kada sam počela sa radom na njoj 8. izazov na blogu Izazovi i slatkiši još nije bio objavljen ali kad sam saznala da je tema izazova Proleće/Cvetići, sve se lepo složilo pa se sa ovom cvetnom kuglom i prijavljujem na izazov. Sad kad sam i to obavila mogu da vam predstavim moje mini proleće.\nSaksija (saksijica, saksijičica...) koju sam koristila je visoka čitavih 5 cm a toliki joj je i prečnik otvora. U nju sam stavila na dno najpre nekoliko kamenčića da se posle ne bi prevrtala a onda i parče sundjera koji koriste cvećari.\nJoš su mi bili potrebni štapić i kugla, ovaj put od istog sundjera ali za neki sledeći sličan poduhvat probaću neki drugi materijal (stiropor možda), zatim nekoliko belih i žutih margareta od papira (na kraju je bilo potrebno 25 cvetova da se popuni cela lopta) i listića koje sam napravila na ovaj način.\nDa bih prikrila sundjer u saksiji, od papira u dve nijanse zelene boje, isekla sam tanke trakice, oko 1mm debljine, i od toga napravila nešto što podseća na mahovinu.\nSaksiju sam oblepila belim papirom na koji sam zalepila žute i narandžaste cvetiće i još sam zelenim flomasterom iscrtala lozicu. Dodala sam i dva leptira, jednog u saksiji drugog pored nje da upotpune ceo utisak i na kraju sve izgleda ovako.\nNadam se da vam se dopalo i da su vas boje razveselile i pripremile za proleće.\nImam samo još jedno pitanje, da li vam smeta muzika koja se uključi kada dodjete na moj blog, htela sam malo da unesem neku promenu ali ne znam da li vam sad to usporava otvaranje ostalih sadrzaja pa, ako se pobunite :-))) iskljucicu je.\nHvala vam svima unapred na svim komentarima, savetima i predlozima.\nObjavila Bojana Iza Duge у 17:22 20 komentara\nOznake: belo, cveće, cvetni aranžmani, Izazov, leptir, quilling, saksije, zeleno, žuto\nPoklon za vaspitačicu\nNa slikama koje slede je nešto što sam napravila za 8. mart da sinčić predškolac pokloni svojoj vaspitačici. Par nedelja ranije je saznao da joj je omiljena boja svetlo zelena a meni je nekako uz vaspitačicu, mislim na to zanimanje uopsteno gledano, najvise odgovarala podloga za blokčič i označivač za knjigu.\nOdlučila sam šta ću praviti i u kojim bojama pa sam mogla da krenem sa radom, a pri tom mi je sve vreme na pameti bilo to da je u toku izazov na temu "Tačkasto", na blogu Izazovi i slatkiši. Naravno da nisam mogla da se oduprem pa sam let leptira predstavila tufnicama (tačkicama, kružićima), što do sad nisam radila na taj način, ali mi se baš dopalo, fino je ispalo a taman i stižem da se na vreme prijavim na izazov (ne kao obično u poslednji čas).\nJa sam zadovoljna, prijaju mi ovakve blage pastelne boje, deluju umirujuće.\nObjavila Bojana Iza Duge у 19:24 9 komentara\nOznake: bookmarks, cveće, Izazov, leptir, označivači za knjigu, podloga za blokčić, quilling, tufne, zeleno\nZašto ovakav naziv posta?\nZato što je za mene proleće stiglo, briga me šta kaže kalendar.\nI zato što sam dobila nagradu od autorki bloga Mojih 40+, kojima se puno zahvaljujem na tome. Od skoro pratim njihov blog i priznajem da ih još nisam dovoljno upoznala ali ono što sam za sad videla me u potpunosti "kupilo" i znam da ću redovno pratiti šta imaju novo da nam prikažu.\nNagrada izgleda ovako...\n...a pravila su sledeća:\n1. Zahvaliti se onima od kojih ste nagradu dobili uz link ka njihovom blogu.\n2. Odaberite 5 blogova koji imaju manje od 200 sledbenika (kako bi se za njih čulo pa i da oni jednog dana imaju više od 200 sledbenika) :-))\n3. Obavestite autore tih blogova da su dobili nagradu, npr. tako što im napišete komentar u njihovom poslednjem postu.\n1.Sandra - Ko to tamo...\n2.Daniella - Čarobni svet kreativnosti\n3.Jovana - Super Anisoptera\n4.Ana - Mame ne rade na "repeat"\n5.Milica - Lovely things MiM\nTo su bila dva ispoštovana pravila, ostalo mi je da posetim ove divne dame i obavestim ih o dobijenim nagradama, a učinite i vi to isto, njihovi radovi vas nikako neće ostaviti ravnodušnima.\nObjavila Bojana Iza Duge у 20:06 4 komentara\nAlbum za zaljubljene- skraćeno izdanje\nDa li se meni čini ili se devojke više trude da obraduju svoje momke unikatnim, ručno radjenim poklonima?\nPonovo je jedna zaljubljena devojka poželela album koji bi poklonila svom dečku sa njihovim zajedničkim slikama, a kako smo imale samo dva- tri dana da se dogovorimo i da ja onda to napravim, odluka je pala da ponovo izradim crno-crveni album (naravno sa ponekim drugačijim detaljčićem), ovaj put sa manje strana ali zato je tu bila i čestitka kao dodatak.\nDrage dame, srećan vam 8. mart, nadam se da su se bar danas muškarci više potrudili oko svojih devojaka, žena... i da su ih obradovali nekim poklončićem baš za njih odabranim.\nMeni je danas najdraži poklon podario moj sinčić koji mi je jutros, još uvek pospan, izrecitovao pesmicu koju ih je vaspitačica naučila u vrtiću a počinje ovako:\n"Moja mama je super žena,\ntu ne postoji dilema..."\nPozdrav svima šaljem!\nDo novog posta budite mi dobro i zdravo. I osmeh na lice nabacite, smejte se, radujte se, plešite, igrajte se sa decom, ludujte, glupirajte se, šalite se, smejte se svojim manama i budite ponosni na svoje vrline....\nObjavila Bojana Iza Duge у 21:47 8 komentara\nOznake: album, crno, crveno, srce, zaljubljeni\nDragi moji, sa čestitkom iz prethodnog posta, sa kojom sam se prijavljivala na izazov uspela sam da udjem u Top 3. Pobednicu i ostale radove koji su se našli u top 3 pogledajte na blogu Izazovi i slatkiši.\nA sad želim da vam pokažem dve čestitke koje sam izradila upravo dok sam čekala da mi se javi inspiracija za pomenuti izazov.\nRadila sam ih po istom principu kao čestitke iz ovog posta, na mojoj fb stranici sam album sa tim čestitkama nazvala "Nova kolekcija", pa sam i ovaj post tako nazvala. Verujem da ćete uočiti po čemu su sve one slične, a možda je i to samo moj utisak, da se one razlikuju od mojih ostalih čestitki, i da predstavljaju novu kolekciju. :-)))\nTo bi bilo to, ostalo mi je samo da pohvalim mog starijeg sina (predškolca) koji mi je pomogao da ubacim sve ove slike. Želi da nauči kako se sve ovo radi pa da i on ima svoj blog jednog dana :-)))))) Današnja deca!\nPozdrav svima, hvala vam na poseti.\nObjavila Bojana Iza Duge у 21:29 8 komentara\nOznake: čestitka, cveće, koverte, quilling


NOVLJANIN MILOŠ AVRAMOVIĆ NA KALIFORNIJSKOM UNIVERZITETU – Radio Herceg Novi\nHomeDruštvoNOVLJANIN MILOŠ AVRAMOVIĆ NA KALIFORNIJSKOM UNIVERZITETU\nfeb. 14, 2018 at 5:50 pm\nNOVLJANIN MILOŠ AVRAMOVIĆ NA KALIFORNIJSKOM UNIVERZITETU\nprije 11 mjeseci nema komentaraAvenirMiloš Avramović\nProfesor francuskog jezika i književnosti iz Herceg Novog Miloš Avramović trenutno se nalazi na dvomjesečnom usavršavanju na prestižnom Kalifornijskom univerzitetu – UCLA.\nAvramović je, inače, stipendirani doktorant na odsjeku za francusku i komparativnu književnost Univerziteta u Turu (Francuska). U Los Anđelesu je dio francusko-američkog akademskog tima koji je izabran da analizira prisustvo emocija i strasti u tekstovima (ne)fikcionalne francuske književnosti XVII i XVIII vijeka. Naime, riječ je o vrlo rijetkim spisima (korespondencije francuskih vladara, memoari i dnevnici iz pomenutog perioda) koje striktno čuva biblioteka ove američke visokoškolske institucije.\nTokom svog boravka na UCLA, Avramović će održati i predavanje tamošnjim studentima književnosti o dramskoj estetici Denija Didroa, francuskog filozofa, romanopisca i pozorišnog teoretičara iz doba prosvjetiteljstva. Ovo predavanje je usko povezano sa glavnom problematikom Miloševog doktorskog istraživanja, a to su kopije, parodije i nastavci velikih francuskih pozorišnih klasika (Molijer, Rasin i Kornej) u XVIII vijeku u Francuskoj.\nPodsjećamo da je Miloš Avramović i aktivan član udruženja „Avenir“ iz Herceg Novog koje se zalaže za promociju francuskog jezika i kulture. Ovaj mladi Novljanin diplomirao je „jezik Molijera“ na Filozofskom fakultetu u Nikšiću 2013. godine. Od 2014. godine ima zvanje magistra francuske književnosti Univerziteta u Turu.\nŽENSKI KOŠARKAŠKI KLUB PRIMORJE DOMINANTNO NA KUPU MIMOZE\nDR JOVO MANDIĆ: STRUČNJAK SVJETSKOG GLASA


Sednica Skupštine stambene zajednice 29.06.2018. | Stambena zajednica\nPočetna › Obaveštenja › Sednica Skupštine stambene zajednice 29.06.2018.\nSednica Skupštine stambene zajednice 29.06.2018.\nZoran BuhavacPosted on 27. juna 2018. Objavljeno u Obaveštenja\nSazivam treću ponovljenu sednicu skupštine stambene zajednice u ul. Timočke divizije 9,11 i Generala Ljubomira Milića 2,4,6 u Beogradu, koja će se održati dana 29.06.2018 godine, sa početkom u 19:30 časova. Mesto održavanja je ispred garaža Generala Ljubomira Milića 3 i 4, garažna vrata biće otvorena za ulaz vlasnika iz Timočke divizije 9,11 Generala Ljubomira Milića 6\nZa sednicu skupštine stambene zajednice predlažem sledeći\n1. Očitavanje utrošene toplotne energije, razmatranje zamene firme koja očitava potrošnju\n2. Popravke lifta i nabavka PP opreme\nZa predložena pitanja radi donošenja odluke po tački 1 i 2 se može se izjasniti i elektronski putem e–poštom u slučaju da niste u mogućnosti da prisustvujete sednici skupštine stambene zajednice kao i izjašnjavanjem van sednice. Izjave po pitanjima za skupštinu dobijeni elektronskom poštom kao izjašnjavanje van sednice su punovažne.\nPITANJA ZA DONOŠENJE O D L U K A\nSTAMBENE ZAJEDNICE u stambeno–poslovnoj zgradi u ulici Timočke divizije 9, 11 i Generala Ljubomira Milića 2, 4 i 6:\nPitanja iz 1 tačke dnevnog reda:\nDa li ste za to da donese ODLUKA o raskidu ugovora sa firmom Tehnomer iz Beograda?\nOdgovor: DA NE UZDRŽAN\nU slučaju da ste za raskid ugovora za koju ste ponudu da se sklopi ugovor za očitavanje utroška toplotne energije za narednu grejnu sezonu?\nA). RAREX company d.o.o\nB). METALING PLUS d.o.o\n‹ Plan tehničkog održavanja za mesec Jun 2018. godine\nZapisnik sa treće ponovljene sednice Skupštine stambene zajednice od 29.06.2018. ›


Da li je ovo najčudnija video-igra 2020. godine? - BIGportal.ba\nDa li je ovo najčudnija video-igra 2020. godine?\n31 Avgusta, 2020 31 Avgusta, 2020 078\nIako nije bilo mnogo novih detalja o AAA video-igrama, na ovogodišnjem digitalnom Gamescom sajmu najava nije manjkalo.\nBilo je tu dosta najava novih video-igara, primarno od strane manjih i nezavisnih studija, među kojima se našlo i jedno veoma čudno ostvarenje. Studio Headup je predstavio verovatno najčudniju krosover video-igru ove godine.\nMešanja žanrova u video-igrama ima, i ponekad su oni delotvorni. Videćemo da li će isto biti i kod igre Bridge Constructor: The Walking Dead koja kombinuje izgradnju mostova sa zombijima, prenosi play.co.rs.\nNapad na broj 18\nPerformans koji ulazi u istoriju: Svjetska zvijezda pjevala 10 minuta sa maskom\nPrijatna aroma, ali i ljekovita – dobra svojstva nane\nProšao Švarcman, Šardi iznenadio Karaceva


NOVI BEOGRAD PALI PROPELERE KA EVROPI: Igor Milanović o Fajnal-ejtu Lige šampiona i prvenstvu Srbije\n23. 05. 2022. u 18:04\nVATERPOLISTI Novog Beograd i Radničkog iz Kragujevca sastali su se u drugom meču plej-ofa vaterpolo lige Srbije. Klub iz srpske prestonice izašao je kao pobednik, posle boljeg izvođenja penala, ukupnim rezultatom 17:15, nakon što je posle četiri osmominutne četvrtine bilo 14:14. Vaterpolo legenda i trener beogradske ekipe Igor Milanović, govorio je o minulom prvenstvu i očekivanjima pred izlazak na evropsku scenu.\n- Presrećan sam što sam deo ovog tima i kluba koji je počeo da piše istoriju. Moram da odam veliko priznanje igračima na fantastičnom angažmanu- započeo je trener vaterpolista Novog Beograda\nOni su prošlog vikenda pobedom protiv Radničkog iz Kragujevca 2:0 u finalnoj seriji osvojili prvu šampionsku titulu u istoriji.\n- Veoma sam uzbuđen zbog ovog trofeja, a sada još dodatno treperim zbog Fajnal-ejta Lige šampiona koji nam se bliži. Pokušaću da se sa igračima što je moguće bolje psihofizički spremim za te utakmice kako bismo prikazali kvalitetnu igru. Čestitao bih ovom prilikom i Radničkom, koji je pružio dobar otpor, pa smo ušli u dramu u Kragujevcu. To je gledaocima bilo mnogo zanimljivo, jer je zaista bila velika borba- izjavio je Milanović na konferenciji za medije.\nDa je pehar šampiona Srbije zasluženo završio na Novom Beogradu govori i činjenica da su Milanovićevi izabranici protiv finaliste domaćeg plej-ofa, ekipe Radničkog iz Kragujevca, ove sezone u svim takmičenjima odigrali ukupno devet utakmica i zabeležili sedam pobeda.\nU finalnoj seriji u prvom meču ostvaren je ubedljiv trijumf sa osam golova razlike, rezultat je bio 17:9, da bi u revanšu Novi Beograd slavio nakon boljeg izvodenja peteraca 17:15.\n- Koliko igram vaterpolo, nisam imao prilike da odigram takvu utakmicu u kojoj je do samog kraja bilo toliko neizvesno i napeto. Ipak, verovali smo od samog starta i nijednog momenta nismo imali drugačije misli. Vratili smo se iz rezultatskog minusa, gubili smo 8:5 u izuzetno vreloj atmosferi. Bilo je baš teško i zato sam veoma ponosan na celu ekipu i kompletan stručni štab. Želim da izrazim veliku zahvalnost i svim ljudima koji stoje iza ovog kluba. Zaista se oseća se podrška rukovodstva, a mi se trudimo da guramo našu priču u bazenu kako najbolje umemo- izjavio je kapiten Dušan Mandić.\nBONUS VIDEO: Filip Filipović je jedan od najtrofejnijih srpskih olimpijaca\nVK Radnički Kragujevac Vaterpolo VK Novi Beograd


Pijan, drogiran, bez vozačke, neregistriran i dužan 15.000 KM : GPMaljevac.COM\nPijan, drogiran, bez vozačke, neregistriran i dužan 15.000 KM\nPolicija u Gradišci oduzela je automobil od lica iz ovog grada čiji su inicijali M.T. jer je utvrđeno da za kazne duguje 15.750 KM, te da je vozilo pod utjecajem alkohola i droge, priopćeno je iz gradiške Policijske uprave.\nKontrolom je utvrđeno i da je ova osoba upravljala neregistriranim vozilom, te da kod sebe nema vozačku dozvolu.\nPolicija je u utorak navečer u 20.20 sati u Ulici Mihajla Petrovića Alasa kontrolirala automobil Audi kojim je upravljao M.T, navodi se u priopćenju.\nTags: AutomobilDrogiranGradiškaPijanVozačka dozvola


Crnogorci oborili svetski rekord u broju mobilnih telefona koje poseduju\nČetvrtak, 06. Novembar 2008 Vreme 10:59.\n:)Zemlja sa najviše mobilnih telefona po glavi stanovnika nalazi se u našem susedstvu i ima tek nešto više od 620.000 stanovnika. Reč je o Crnoj Gori u kojoj, prema poslednjim procenama, ima 1.11 miliona korisnika mobilne telefonije što je gotovo 2 puta više od broja stanovnika.\nPokrivenost tržišta u Crnoj Gori krajem marta dosegla je 179.5% čime je Crna gora oborila svetski rekord. U odnosu na isti mesec prošle godine, broj korisnika mobilnih mreža narastao je za 68.2%. Velika većina korisnika, njih 80%, koristi "prepaid" modele kod 3 mobilna operatera koja deluju na tržištu.\nVodeću poziciju ima Telenorova kompanija ProMonte za čije se usluge odlučilo 42.34% korisnika. Tržišni udeo crnogorskog "T-Mobilea" iznosi 34.2% dok treći operater, Telekom Srbija drži 23.41% tržišta.\nCrnogorci su tokom marta poslali 101.6 miliona Es-Em-Es poruka, a svaka druga bila je poslata iz mreže ProMonte. Regulatori upozoravaju da je u Crnoj Gori, ali i u većini drugih zemalja, broj prodatih "SIM" kartica veći od broja kartica koje se zaista koriste.


Vlatka Pokos snimila seksi video za novu pjesmu - Index.hr\nVlatka Pokos snimila seksi video za novu pjesmu\nVLATKA POKOS trenutačno snima spot za pjesmu "Kako god bilo". Tijekom snimanja u nedjelju posjetila ju je RTL-ova ekipa magazina Exkluziv. U intervjuu je Vlatka rekla kako joj je drago što nakon nekoliko godina opet snima spot, ali da to nije njen povratak na scenu jer s nje nikad nije ni otišla.\nIako je svjesna da je njen video pomalo provokativan i vrlo senzualan kaže kako nikad nije bila jedna od onih koji prodaju golotinju, ali da ona je senzualna osoba i da se to osjeti u videu.\n"Ta pjesma je intimna i senzualna. Posvećena je jednoj osobi s kojom sam imala veoma senzualnu vezu", priznala je naposljetku.\nNekadašnja pjevačica Srebrnih krila uskoro bi trebala izdati i novi album, a najavit će ga upravo ovim seksi spotom. Želja joj je da je mediji opet počnu doživljavati kao pjevačicu, a ne kao "starletu", želi maknuti fokus sa svog privatnog na poslovni život.


VREĐANJEM VUČIĆA SAKRIVAJU KRIZU: Skandalozna emisija o Srbiji na HRT | Novosti.rs\nOvo su samo neki od stavova koje je novinar Tihomir Dujmović izneo u emisiji "Peti dan" na hrvatskom javnom servisu, koja je u celini bila posvećena Srbiji.\nJednočasovna analiza zbivanja u Srbiji usledila je baš u danu kada je Evrostat potvrdio da je srpski BDP u prvom kvartalu imao rast od 5 odsto, a hrvatski svega 0,4 procenta. Član Predsedništva SNS Miloš Vučević upravo zato smatra da je cilj emisije na HRT bio skretanje pažnje sa glavne teme u Hrvatskoj:\n- Zbog krize izazvane pandemijom virusa korona Hrvatska traži druge teme kako se ne bi razmišljalo o ekonomskim problemima. Nadao sam se da će posle izbora malo pasti pažnja prema Srbiji. Glavna tema je i dalje Srbija, Vučić... Mučno je slušati da Srbiju, koja je platila ogroman danak u krvi, naneti od strane fašista i nacista, nazivaju profašističkom ili četničkom zemljom zato što je Vučić osvojio dva miliona glasova.\nIz Pokreta socijalista, čiji je lider Aleksandar Vulin, traže da se uputi protestna nota Ambasadi Hrvatske u Beogradu i da zvanične vlasti u susednoj državi zauzmu stav povodom svega što je na HRT izrečeno o Srbiji i predsedniku Vučiću.\n- U suprotnom, smatraćemo da se slažu sa izjavom ovog političkog i istorijski nepismenog analitičara - naveo je generalni sekretar PS Predrag Vuletić.\nBOŠKO IM "TRAČAK SVETLOSTI"\nU ISTOJ emisiji politikolog Aleksandar Musić je rekao da je opozicija u Srbiji izvršila samoubistvo, da je vode istrošeni političari poput Dragana Đilasa i Vuka Jeremića, a da je jedini "tračak svetlosti" Boško Obradović, kojeg, međutim, "i starice nazivaju faštistom i ljotićevcem, zahvaljujući tabloidima".\n- Opozicija se bavi promašenim temama. Potpisivali su u svoje vreme sve što su im tražili kosovski Albanci i što je od njih tražila međunarodna zajednica, a sada pokušavaju da glume nacionaliste - naveo je Musić.\nAleksandar Vučić Hrvatska HRT vređanje Srbije


Kongresni pretres izaziva kontoverzu\nRepublikanski kongresmen Piter King, predsedavajući Odbora za unutrašnju bezbednost u Predstavničkom domu Kongresa\nPočetak planirane serije pretresa u Predstavničkom domu američkog Kongresa podstiče kontroverzu zbog svoje tematike i naziva, koji glasi: „Mera radikalizacije američke muslimanske zajednice i njen odgovor“. Jučerašnje, prvo svedočenje pred Odborom za unutrašnju bezbednost izazvalo je brojne proteste verskih lidera i aktivista za ljudska prava.\nPre devet i po godina teroristi povezani sa al-Kaidom ostavili su neizbrisiv trag u Sjedinjenim Državama. Poslednjih godina, iza terorističkih napada bili su američki muslimani: bombaš sa Tajms skvera, bombaš iz njujorškog metroa. Nove etikete su sada deo rečnika Amerikanaca: radikalni islam, domaći teroristi, ekstremni muslimani.\nAmerički muslimani doživljavaju ih kao uvredu, kažu da ove fraze etiketiraju celu grupu, a ne samo pojedince koji su pretnja Sjedinjenim Državama. Upravo to bio je povod da se stotine ljih okupi na Kapitol Hilu.\n"Moramo da se uključimo, to je jedini način da promenimo perspektivu o nama", rekla je jedna američka muslimanka, dok su drugi postavljali pitanje:\n"Kako bi se ljudi osećali da se sudi judaizmu ili hrišćanstvu".\nPredsednik Odbora za unutrašnju bezbednost, republikanac iz Njujorka Piter King, otvorio je pretres odgovorajući svojim kritičarima.\n"Kada bismo ustuknuli bila bi to kukavička predaja političkoj korektnosti i odricanje nečega što verujem da je glavna odgovornost ovog odbora: da zaštitimo Ameriku od terorističkog napada".\nDemokrata Beni Tompson iz Misisipija je upozorio:\n"Moramo biti obazrivi da naše reči i dela ne potpaljuju vatru".\nPrvi musliman izabran u Kongres, demokrata iz Minesote Kit Elison, imao je problem i sa samom idejom svedočenja.\n"Ovo je srž stereotipisanja i traženja žrtvenog jarca".\nEmocije su nadjačale Elisona, dok je pričao o radniku hitne pomoći koji je oklevetan zato što je bio musliman. A jedan otac objasnio je kako je al-Kaida regrutovala njegovog sina, koji je potom uhapšen zbog ubistva američkog vojnika.\n"Ne pričamo o svim muslimanima, već samo o onima koji se kriju iza umerenih muslimana. Oni su pretnja Americi, pretnja našoj deci", rekao je Melvin Bledso.\nSvedočenje je takođe uzburkalo strasti među zakonodavcima i dovelo do optužbi za rasizam i predrasude.\nZudi Jeser je američki lekar muslimanske veroispovesti, koji tvrdi da muslimani treba da prestanu da se žale na diskriminaciju i da se umesto toga fokusiraju na problem.\n"Nesreća je da su neki od najboljih radova na temu radikalizacije urađeni od strane onih koji nisu muslimani, kao što je izveštaj njujorške policije. Mnoge muslimanske grupe su taj izveštaj osudile, a u stvari je trebalo da mi muslimani napravimo taj izveštaj".\nNova grupa, koju su osnovali jevrejski, muslimanski i hrišćanski lideri, kaže da je neće podeliti ono što se dešava na Kapitol Hilu i obećava da neće ćutati.\n"Kad god je neka verska grupa izdvojena zbog svoje veroispovesti, mi ćemo biti tu, stajaćemo rame uz rame, gde god i kad god to bude potrebno", poručio je Mark Palavin, iz grupe simboličnog naziva "Rame uz rame“.\nPretres je otvorio diskusiju o tome kako bi Sjedinjene Države trebalo da se odnose prema islamskim teroristima, rođenim u Americi, a da pritom ne osuđuju samo jedan određeni deo populacije. Niko ne očekuje da će se ta diskusija uskoro okončati, a kongresmen King naglašava da je jučerašnji pretres tek prvi u nizu.