Šta kažu stranci koji borave kod nas?\nSRBIJA – RAJ ZA DIGITALNE NOMADE\nby Bojan Božić / 12.11.2019 -> 10:02:56 / 3104 views\nJesmo li, možda, previše kritični prema našoj zemlji? Malkice razmaženi, tražimo nemoguće? Treba li mi da se menjamo umesto što stalno zahtevamo sistemske i korenite promene? Da bi se dobila objektivna ocena, treba u analizu uključiti i ljude koji znaju i za drugačije. Koji su iz nekog razloga, najčešće zbog posla ili ljubavi, došli iz druge (svoje) države u Srbiju. I u njoj proveli dovoljno vremena kako bi stekli utisak gde to mi živimo, a i oni s nama. Njih četvoro, iz četiri različite države, sa četiri različita kontinenta. Četiri pogleda, iz četiri sobe.\nLEPO VREME, JEFTINA HRANA I UŽASNA BIROKRATIJA\nYoeri Staal je Holanđanin koji je u Srbiju prvi put došao 2016. godine, na poziv Novosađanina koga je upoznao na gejming konferenciji u Amsterdamu. Zbog njega je došao, a zbog jedne Novosađanke je ostao u Srbiji. Kako je digitalni nomad (pravi video igre), dovoljno mu je da ima pristup internetu i da radi sa bilo koje tačke na zemaljskoj kugli. A onda, sasvim logično, izbor padne na neku zemlju gde su niski troškovi života. Prva opcija je Jugoistočna Azija (Tajland, Bali...), ali su digitalni nomadi poslednjih godina otkrili i Balkan. No, nije ovde sve tako idealno. Na Baliju, na primer, trude se da svim digitalnim nomadima obezbede komforan smeštaj i brzi internet. Ako bi se to učinilo i u Srbiji, uz olakšano izdavanje radnih dozvola, onda bi ovo bilo sjajno mesto za digitalne nomade, kaže Yoeri.\nŠta je to što Srbiju čini atraktivnom za tebe?\nNije važno gde živiš ako su tvoji prihodi značajni, a dolaze onlajn. Tako ima smisla živeti u zemljama koje su relativno jeftine, a nije tajna da su zemlje Balkana jeftinije od zemalja Skandinavije i Zapadne Evrope. Drugo, i vremenske prilike su ovde znatno bolje zbog blizine Sredozemnog mora, pa ima mnogo više sunčanih dana. Najveći broj digitalnih nomada dolazi iz Sjedinjenih Američkih Država, Velike Britanije, Skandinavije i zemalja Zapadne Evrope, a sve ove zemlje su prilično hladne i sa mnogo kišnih dana. Zime u Srbiji jesu intenzivnije, ali i znatno kraće.\nKako ocenjuješ ovdašnje uslove za poslovanje?\nBirokratija u Srbiji je užasna! Toliko papirologije i zaostalih sistema ima ovde, a sve to računari mogu da reše brzo i efikasno. Na primer, svaki put kada mi je potreban neki novi dokument, moram iznova da upisujem svoje ime i prezime, adresu, broj pasoša... Zar nije dovoljno da im samo dam svoj pasoš kako bi videli da me imaju u sistemu? Zašto moraju iznova da rade jedne te iste stvari? Drugo, mnogi ljudi u Srbiji su bezobzirni i nemilosrdni u poslu. Ne veruju jedni drugima i žele da budu plaćeni unapred, jer se boje da nikada neće biti plaćeni za ono što rade. Stalno je prisutna sumnja u sve ostale, uključujući i institucije.\nOdakle dolaze tvoji klijenti?\nSvi su iz inostranstva, niti jednog do sada nisam imao iz Srbije. Sarađivao sam sa ljudima iz Srbije koji su bili deo mog razvojnog tima, ali ne više od toga, nemam baš dobra iskustva.\nZbog čega? Da li je u pitanju nedostatak stručnog znanja ili nešto drugo?\nMnogi programeri su izuzetno arogantni. Sarađivao sam sa nekima koji misle da su mnogo bolji nego što zaista jesu, što im je dalo za pravo da od mene traže "švedske" zarade dok žive srpskim standardom. Pogotovo je to prisutno u Novom Sadu, ovde se svi smatraju programerima iako mnogi od njih nisu završili odgovarajuće kurseve i škole. A kvalitet koji daju je ispod proseka. Ne može se smatrati programerom svako ko ima HP laptop.\nŠta bi od poslovnih standarda iz tvoje zemlje doneo u Srbiju kako bi se uslovi za poslovanje poboljšali?\nIz holandske kulture, a uopšteno i iz germanske, doneo bih poštenje i pouzdanost. Ako je dogovor da se posao završi za dve nedelje, onda želim da tako i bude. Ako se dogovorimo da sastanak počne u 12 sati, da se nađemo tačno u podne. Odnedavno sam i ja počeo da kasnim na sve sastanke, jer vidim da to mnogi u Srbiji rade.\nA šta bi od srpskih vrednosti izvezao u svoju zemlju?\nLjudi u Srbiji više uživaju u trenutku i manje su zabrinuti za budućnost. No, to nekako treba kombinovati sa pripremom i planiranjem za ono što nam budućnost donosi, napraviti neku zlatnu sredinu. Na primer, na zapadu razgovor između dvoje ljudi ide ovako: "Da se vidimo na kafi? Može, hoćeš li sada? Eh, ne mogu sada, moram da radim. Šta kažeš za sledeću nedelju?"... "Sada" je gotovo nemoguće u Holandiji ili drugim zemljama Zapadne Evrope. U Holandiji ljudi više rade, više zarađuju, ali ne koriste taj novac, pa ni vreme, na najbolji mogući način. Ako bi se ta "sada" kafa i dogodila, ona bi u startu imala svoj rok trajanja od, na primer, 30 minuta ili jedan sat.\nKoje su prednosti i mane života i rada u Srbiji u odnosu na tvoju domovinu?\nSvakako, lakše je otići na piće ili ručak jer je mnogo jeftinije. Na zapadu ti na ručak potrošiš sat vremena i više novca nego što za taj sat zaradiš, pa se tako nešto baš i ne isplati. Sa druge strane, ako nemaš ništa pametnije da radiš, u Srbiji možeš za tih sat vremena otići na lep i jeftin ručak.\nKada se ljudi iz Zapadne Evrope sastanu na ručku, kafi ili čemu god, svako plaća svoj deo računa. U Srbiji je to malo drugačije. Kako si se navikao na to?\nPrimetio sam to i u Rusiji i na Balkanu, nekako je to postalo deo "mačo kulture". Možda pomalo i u Italiji, ali ne i dalje na zapad. Prosto, vreme je novac, a novac je vredna stvar, pa hajde da stvari pošteno podelimo. Stoga, stvar je pomalo i socijalistička (smeh). Logično mi je da se račun deli, jer neko će poželeti nešto što je skuplje, a drugi neće želeti to. U Srbiji stariji ljudi (očevi, na primer) vole da plate ceo račun, koliko mogu da primetim, dok mlađi to retko rade. Ako je gostoprimljivost razlog za tako nešto, to mogu da razumem. No, često se desi da se dvojica ili više ljudi posvađaju ko je "gostoprimljiviji". To je, nekako, kulturološka stvar. Na primer, devojke u Holandiji će uglavnom rado prihvatiti da vi platite račun, ali bi to, isto tako, mogle da shvate kao znak slabosti jer su slabiji pol, pa vi morate da brinete o njima. One nisu jake i nezavisne žene ako muškarci moraju da zadovolje njihove potrebe.\nŠta ti se naročito dopada u Srbiji?\nVeoma mi se dopada srpska hrana, ali i kultura obedovanja jer možete otići na ručak gde i kad god želite. I da odvojite vreme za to. Palačinke kao brza hrana, to je sjajno! Možda je to vama sasvim normalno, ali ja ne znam ni jednu drugu zemlju koja to ima. Volim ponekad da ih jedem. Isto važi i za pljeskavice. Ono što mi je zanimljivo je da mali broj ljudi u Novom Sadu ide u McDonalds. Ako treba da biram između pljeskavice i burgera u Meku, svakako ću izabrati pljeskavicu jer je jeftinija, veća i svežija. Takođe, zanimljiv mi je mentalitet ovdašnjih ljudi koji se može okarakterisati kao "optimizam u mraku". Na primer, veliki broj ljudi se žali zbog loših uslova života, malih zarada, zdravstvenih problema, ali se taj stav u trenutku promeni u "hajde da pijemo rakiju i uživamo u lepom danu". Dakle, potrebno je naći balans, pa se zato pominje i dobro i loše.\nPa, hajde da popijemo po jednu rakiju, u ime optimizma...\nHa, našao si me.\nŠta je ono što bi moglo da te zadrži u Srbiji, ako bismo izuzeli ljubav?\nNe mislim da bi sve drugo bilo dovoljno da me zadrži.\nUh, ovo je bilo baš iskreno...\nJesi li ti čuo za holandsku direktnost? To izgleda ovako: ako mi devojka kaže da je ova haljina čini debelom, ja ću joj odgovoriti "da, probaj neku drugu". Sve to sa razlogom da se reši problem, a ne da se bude grub i nepristojan.\nSrbi najviše vole da ustanu rano, počnu posao od 7 ili 8 i završe ga do 15, 16 sati, pa da im ostatak dana bude za zabavu, odmor... Na zapadu je radno vreme od 9 do 17h, malo vremena ostane za bilo šta. Kako si prevazišao tu razliku?\nSve zavisi od toga kakav posao radiš. Na primer, mnogo digitalnih poslova se rade sa Amerikom i Istočnom Azijom, što znači da treba da prilagodiš svoje radno vreme njihovom jer postoji drastična vremenska razlika od nekoliko sati. U jednom periodu sam radio i sa jednima i sa drugima, što mi je u potpunosti poremetilo život. Zbog Amerikanaca moraš da radiš noću, a zbog Kineza moraš da ustaneš rano. A onda si slobodan usred bela dana. Ljudi su prinuđeni da rade na taj način, ili da rade više poslova, pa je njihovo slobodno vreme van svih standarda.\nČEMU U 2019. SLUŽE POTPIS I PEČAT?!\nIz daleke Australije dolazi nam Martin Reed. Njegov prvi susret sa Srbijom dogodio se pre osam godina, kada je na određeno vreme, tačnije tri meseca, doputovao kako bi se obučavao i pomogao u otvaranju kancelarije jedne australijske firme koja se bavi digitalnim marketingom. Sedište te kompanije je u Brizbejnu, odakle je i sam Martin. Srpska filijala tada je bila u Inđiji, a njene aktivnosti je trebalo preseliti u Novi Sad. Nakon svega nedelju dana u Inđiji, Martin je dobio priliku da se upozna sa jednim od najlepših gradova Srbije, što mu je, ujedno, bio i prvi susret sa Evropom. Za ta tri meseca upoznao je sasvim drugačiju kulturu od one u kojoj je odrastao. Znao je da će se vratiti u Srbiju, što se sedam godina kasnije i dogodilo. Već na prvom izlasku u grad sa novosadskim prijateljima upoznao se sa njenim veličanstvom – rakijom.\nDovoljno dugo si ovde da bi mogao da sumiraš neke svoje zaključke o uslovima za poslovanje u Srbiji. Šta vidiš kao prednosti, a šta kao mane?\nSada se navršava dve godine mog boravka u Srbiji i zaista ima nekih prednosti, bar za mene. Vremenska zona u kojoj se Srbija nalazi je idealna, pa čim se probudim mogu da radim sa klijentima iz Dalekog Istoka, Pacifika, Australije. Kako dan odmiče poklapam se sa ljudima iz ostatka Evrope, Ujedinjenog kraljevstva, Afrike, a tokom popodneva i večeri preklapam se sa ljudima iz Severne i Južne Amerike. Ta preklapanja su veoma važna, a na ovom području su gotovo idealna. Takođe, postoje i prednosti po pitanju poreske politike. Možete otvoriti agenciju ili firmu sa fiksnim, paušalnim porezom, sa veoma prihvatljivim poreskim stopama, što značajno olakšava planiranje budžeta. Porezi za kompanije u Australiji su, na primer, oko 30 odsto, a ovde oko 5 procenata. Ne mogu mnogo da pričam o birokratiji, pošto moj partner i računovođa obavljaju te poslove za mene, ali mislim da su porezi u Srbiji sasvim prihvatljivi.\nI dalje ima elemenata birokratije koji me mnogo zbunjuju. Na primer, morate imati potpis i pečat na svakom dokumentu kada primate novac iz inostranstva, a isto važi i za svaki zvanični dokument. Meni je to neshvatljivo. Mi u Australiji odavno nemamo pečate, ni za kakve dokumente. Umesto toga, legitimno se koriste elektronski potpisi, jer se sve obavlja preko interneta. Ovako kako se radi u Srbiji, stvari se nepotrebno komplikuju. Čvrsto verujem da sve treba da bude što jednostavnije, kako u poslu, tako i u životu uopšte.\nŠta bi od poslovnih vrednosti iz tvoje domovine doneo u Srbiju?\nMožda je to samo moje iskustvo, ali čini mi se da su stvari u Australiji znatno neformalnije, ležernije. Ako idete na poslovni sastanak, ne morate nužno da imate odelo i kravatu. Nije samo garderoba u pitanju, poslovni odnosi sa partnerima u Australiji su znatno neformalniji nego ovde. Kod nas je sasvim normalno da klijenta pozovete na fudbalsku ili ragbi utakmicu, da odete zajedno na večeru u potpuno neformalnom stilu i okruženju. Ne izgleda mi da su stvari i u Srbiji organizovane na isti način.\nA šta bi iz Srbije u tom smislu izvezao u Australiju?\nMožda sklapanje poslova u kafani? Dva pića i gde da potpišem? To su veoma važne stvari u poslovanju. Vi radite sa ljudima, ali treba da pokažete i da ste pristupačni i prijateljski nastrojeni, kompatibilni sa drugim ljudima u svom okruženju. Kafana je dobra prilika za to, jer sa partnerima nećete sve vreme diskutovati o poslu, već ćete sigurno želeti i malo bolje da se upoznate i ostvarite neku hemiju.\nDakle, ipak smo (pomalo) i neformalni?\nKoliko ti je životni stil u Srbiji blizak?\nNije previše sličan našem u Australiji. Ovde sam neke stvari odmah primetio: kada prošetate glavnom pešačkom ulicom u Novom Sadu (Zmaj Jovina), u određeno doba dana svi kafići i restorani su prepuni, obično usred dana. Kao da postoji doba dana kada svi idu da piju kafu, neka vrsta rituala.\nDa li je isto i u Australiji?\nNe, uopšte. Mi imamo kulturu kafenisanja, ali ne izlazimo da bismo bili viđeni. Niti to radimo zbog toga što znamo da će i mnogi drugi koje možda poznajemo biti na istom mestu gde i mi.\nAko zanemarimo činjenicu da imaš devojku koja je iz Srbije, da li bi bilo dovoljno drugih razloga da te zadrže u Srbiji?\nDa, mislim da bi. Proveo sam mnogo vremena ovde i pre nego što sam se doselio na duže staze. Životni stil je veoma prijatan, a Srbija je dobro mesto kao baza. Osim što je po pitanju životnih troškova dobro mesto za život, vaša zemlja je i dobra baza za dalja putovanja. I dalje želim mnogo da putujem, a iz Srbije su mnoge tačke u svetu dostupne. Ljudi su neverovatno prijatni i prijateljski nastrojeni, stalno upoznajem nove ljude koji me zovu i na nove susrete. Gostoprimstvo u Srbiji je zaista neverovatno.\nKada je sve tako lepo ovde, da li ti Australija nedostaje?\nNaravno, nedostaje mi svakog dana. Šta mi najviše nedostaje? Rekao bih sunce, ali upravo se završilo leto u Evropi, pa to ne bi baš imalo mnogo smisla. No, već za 2-3 meseca bih mogao o vremenu detaljnije da pričam, jer Australija je svakako neuporedivo toplija od Evrope. Minimalne temperature tokom zime kod nas su oko +10 stepeni. Voleo bih da se vratim nekada u Australiju, da bar mogu češće da idem u posetu rodbini i prijateljima. Postoje ljudi, hrana, detalji iz životnog stila koji mi nedostaju, ali više od 26 godina sam živeo tamo, tako da je vreme da upoznam i druge zemlje, kulture, ljude. Na primer, zgrada u kojoj sam živeo jedno vreme u Londonu starija je od Australije kao države, što je za mene bio neverovatan podatak. Srbija je idealno mesto za mene, osećam se zaista komforno sa ovim ljudima, njihovom kulturom, životnim stilom, hranom, tako da bih zasigurno ostao. Za sada ne planiram trajni odlazak odavde, ali se jednog dana možda vratim u Australiju. Voleo bih više da putujem, da odem negde na 2-3 meseca. Na primer, prošle godine sam proveo tri meseca u kontinuitetu u Kini i voleo bih da nastavim sa time.\n"AMERIČKI SAN" DOSANJALA U SRBIJI\nNijedna međunarodna čorba ne može da prođe bez američke mirođije, pa tako ni ova priča. Potrebnu dozu "kalifornikacije" daće nam Miranda Engebretsen, poreklom iz San Hozea. Pre četiri godine upoznala je jednog Novosađanina na međunarodnoj konferenciji. Vremenom su postali bliski i zaljubili se, pa je Miranda odlučila da na koji mesec dođe u njegov rodni grad. Prvi utisak bio joj je izuzetno gostoprimstvo na kakvo u svom rodnom kraju nije navikla. Odlučila je da ostane u Srbiji jer je osetila da ovde, zamislite to, ima više opcija nego u SAD, pošto je veoma brzo nakon preseljenja dobila i ponudu za posao. Potom je usledio i susret sa čuvenom srpskom birokratijom, produženje vize za šest meseci, pa za još šest, pa još godinu... U nekoliko navrata imala je određenih poteškoća u nabavljanju potrebnih dokumenata zbog pogrešnih informacija koje je dobijala u kancelarijama i na šalterima nadležnim za vize i strance. No, Vlada Srbije je tolerantna ako malo zakasnite sa aplikacijom za vizu, naglašava Miranda. Najvažnije je da imate dovoljno novca da pokrijete svoj boravak u Srbiji.\nKako to da si odmah po dolasku u Srbiju dobila ponudu za posao?\nSestra mog tadašnjeg momka je radila za kompaniju kojoj je trebao neko kome je engleski jezik maternji, pa je moj prvi posao u Srbiji bio da razgovaram sa klijentima putem telefona. To je bilo dovoljno za početak, ali sam se ubrzo okrenula podučavanju. Jedna druga firma mi je ponudila da za nju držim časove engleskog jezika preko interneta. Ponudili su mi zaradu na nivou primanja u inostranstvu. To je bilo sjajno, pa sam prihvatila taj posao koji i danas radim.\nKako iz tvoje perspektive izgledaju mogućnosti za posao i život u Srbiji? Koje su prednosti i mane?\nJaka radna etika je nešto što mnogo ljudi u Srbiji ima, i mnogi su iznenađeni zbog činjenice da sam se preselila ovde. Ljudi su otvoreni i iskreni kada kritikuju i to je veoma dobro. Postoji i izražena kultura rada na daljinu, što uz niske troškove stanovanja predstavlja veliku pogodnost za strance koji planiraju da ostanu u Srbiji na kraći ili duži rok. Takođe, primetila sam da kompanije ovde zaposlenima daju veliki nivo kreativne slobode, barem u IT sektoru.\nA šta je to što ne valja?\nPre svega, preterana birokratija i prevelika uključenost državnih organa u poslovanje. Ipak, ono što je najveći problem su niske zarade. Ako ste stranac i dolazite u Srbiju da radite, verovatno nećete zaraditi koliko biste u SAD, Engleskoj, Nemačkoj... No, to je i sasvim očekivano ako se uzme u obzir razvijenost srpske privrede u odnosu na zapadne zemlje.\nKako ti izgleda radno i poslovno okruženje u Srbiji?\nZavisi, od firme do firme. U svakoj su drugačiji uslovi. Generalno, u Novom Sadu su uslovi veoma slični Silikonskoj dolini u Kaliforniji: zanimljivo radno vreme, neformalno druženje, sve ono što posao čini vrednim truda i rada. Sa druge strane, u mnogim firmama u Americi se očekuje da ceo svoj život podredite poslu. Nešto slično sam primetila i u velikom broju firmi u Srbiji. Žao mi je kada to vidim, jer čvrsto verujem da treba odvojiti posao od privatnog života.\nPostoji određeni stereotip o Amerikancima, koji kaže da oni rade od 9 do 17h, dođu kući umorni i iscrpljeni, pa nakon toga nisu sposobni ni za šta drugo osim da sednu na trosed, jedu kokice, piju pivo i gledaju TV. I tako im se završi dan.\nDa, to jeste zajednička crta, ali nije svejedno kojim se poslom bavite. Na primer, ako radite u Wall Streetu, vaš život će verovatno biti upravo takav u narednih 50 godina. No, ako radite kao sakupljač smeća u komunalnom preduzeću, onda se kući vraćate u pristojno vreme tokom podneva, pa imate dovoljno vremena da se odmorite, a potom izađete sa društvom u grad ili šta već. Opet, ako krećete sa start up kompanijom, velika je verovatnoća da ćete dobiti neko nenormalno radno vreme, što se nepovoljno odražava i na vaš privatni život.\nU Srbiji ljudi vole da ustanu rano i što pre završe sa poslom kako bi im što više vremena ostalo za slobodne aktivnosti. Kako si se prilagodila našim navikama?\nUopšte mi nije bilo teško, jer tako nekako izgleda i moj dnevni raspored. Obično ustajem oko 6 ujutro i takođe volim da završim sa poslom što pre jer želim da imam dobru ravnotežu između posla i privatnog života. Zapravo, ovo je superiornije u odnosu na američki sistem funkcionisanja.\nKoje poslovne vrednosti i standarde iz Amerike bi donela u Srbiju?\nPre svega, niže takse i poreze za firme. Čula sam priče da se srpske firme guše zbog nameta i dažbina. Žao mi je da to čujem, jer tako se nikada ne možete odmaći od početka, odlepiti od zemlje. Manji upliv vlade u poslovanje bio bi jako dobra stvar. Takođe, manji uticaj birokratije je poželjan, jer ona samo opterećuje poslovanje. I, jedna mala stvar koja se u Americi često radi je učešće u dobrotvornim i humanitarnim projektima. Volela bih da vidim da i srpske kompanije tako nešto rade.\nA šta bi od srpskih standarda i poslovnih navika primenila u Americi?\nOno što sam već i pomenula, a to je drugačiji dnevni raspored, da se ranije krene sa poslom i isti ranije završi. Takođe, srpska radna etika bi dobro došla brojnim američkim firmama. U gotovo svakoj američkoj firmi u kojoj sam do sada radila postojala je grupa ljudi koja je "vukla" i jedna druga grupa koja bi dobar deo vremena provodila na internetu, društvenim mrežama i slično. Takođe, iskrena kritika bila bi poželjna u američkim firmama. To se izbegava jer svi tamo žele da budu učtivi.\nKako provodiš svoje slobodno vreme u Srbiji?\nVolim da izlazim sa prijateljima i ono što mi se ovde veoma dopada jeste osećaj pripadnosti zajednici. Obično izađem sa društvom na piće, najradije provodim slobodno vreme na taj način. Kada sam sama, obično gledam nove sadržaje na Netflixu ili se opuštam na neki sličan način, pošto me posao mentalno iscrpljuje i potrebno mi je da se "ugasim".\nOpisujući sebe, navela si ovo: "Rekli su mi da mogu da postanem ko i šta god ja želim. Tako sam odlučila da postanem – ja". Pa, ko si, zapravo, ti?\nPrvo što bih rekla je da sam Amerikanka, jer to nam je svima urezano u mozak. Ja sam slobodni mislilac, neko ko želi da vidi svet kako raste i ide napred, menja se. Ja sam neko ko želi kvalitet, stalni napredak, ljubaznost i ljubav u svetu. Verovatno bi se iznenadio koliko ljudi ne razmišlja na taj način.\nZapravo, i ne bih. Nisam upoznao mnogo Amerikanaca koji razmišljaju na takav način kao ti. Mnogo više je onih koji progutaju sve što im vlada i mediji serviraju.\nJa sam uspela da izađem iz tog začaranog kruga.\nJeste, jer mnogo Amerikanaca ima opterećenje u vidu obaveze da što uspešnije završe studije i nađu dobar posao zbog velikih očekivanja njihovih roditelja i rodbine. Ako odeš daleko od kuće, tvojima se to nimalo neće dopasti. O, da, tako je, veruj mi. Iz iskustva govorim. Zaista, teško je izboriti se sa time jer postoje veoma visoka očekivanja od svih nas, šta ćemo raditi i čime ćemo se baviti kako bismo obezbedili opstanak. Srećna sam što nisam imala takvu obavezu i takva očekivanja kada sam odlazila od kuće, što sam mogla sama da biram svoj put umesto da budem nečija projekcija i stremim "američkom snu".\nŠta slobodni mislilac misli o "američkom snu"?\nSlobodni mislilac zna da "američki san", zapravo, više i ne postoji ako nemaš mnogo novca. Možeš svoj "američki san" naći na nekom drugom mestu, svet je dovoljno veliki. Ja sam ga pronašla ovde.\nKakvi su tvoji planovi za budućnost, želiš li da ostaneš ovde?\nDa, volela bih da ostanem u Srbiji. Nadam se da bih mogla da radim za još neku firmu u Novom Sadu, da to nekako ukombinujem sa podučavanjem. Ne želim da odustanem od svojih studenata, volim da radim sa njima. Volela bih da radim kao copywriter, SEO ili podučavanje licem u lice umesto rada preko interneta. Onlajn podučavanje ume da bude naporno, ali je i dalje veoma zabavno. U proseku radim 4-5 sati dnevno.\nDa li si, nakon ovog iskustva, spremna da se vratiš u Ameriku?\nMislim da bi bilo malo neumesno da se vratim u Ameriku jer sam odustala od mnogih vrednosti na kojima sam vaspitavana. Počela sam da sagledavam svet u potpuno drugom svetlu, čak i u samoj Americi. Stoga, mislim da bi mi bilo teško da se vratim, ali bih mogla da pričam sa drugima i ohrabrim ih da putuju što više i upoznaju svet, jer to je ono što vas zaista oslobađa.\nŠta ti se naročito dopada u Srbiji kada govorimo o životnom stilu?\nObožavam scenu kraft piva u Srbiji, zaista su odlična! Pivo i inače volim, ali kraft je nešto posebno. Dopada mi se što je dozvoljeno pušenje na otvorenom prostoru, jer to u SAD više nigde nije moguće. Možeš jednostavno da budeš sam sa sobom, ne moraš nužno da se smeješ kada neko prođe pored tebe, kao što je to slučaj u Americi. Ljudi gledaju svoja posla, što je super. Dopada mi se i srpska hrana, a naročito punjene paprike, kobasice i ćevapi.\nOVDE VAM NE VALJA?! SKOKNITE DO JUŽNE AFRIKE...\nPut oko sveta završavamo ezoterično, u Južnoafričkoj Republici. Iako su joj roditelji poreklom iz Poljske, Violetta Szerszen je gotovo ceo svoj život provela u Južnoj Africi. Pre koju godinu se preselila u Beč, gde je upoznala sadašnjeg momka, poreklom iz Srbije. I, kao što to obično i biva, ljubav ne zna za granice, pa je Violetta došla na nedelju dana u Srbiju kako bi upoznala ovdašnju kulturu, životni stil, ljude... Sve joj je izgledalo nalik matičnoj Poljskoj, što joj se veoma dopalo, pa je sa momkom otpočela razgovore o preseljenju u Novi Sad. Prvi njeni utisci o gradu su da je moderan, da ima mnogo mladih ljudi, što joj je boravak učinilo prijatnim. Od marta ove godine Violetta je i zvanično u Novom Sadu. Dolazak je bio prilično spontan, jer nije imala ideju čime će se baviti kad dođe u Srbiju, ali se nije bojala nove sredine. Ipak, priznaje da je očekivala da će se sve odvijati znatno lakše.\nKako funkcioniše poslovanje u Južnoafričkoj republici?\nUglavnom se sve odvija lako. Najvažniji grad za biznis je Johanesburg, dok je Kejptaun više turistički grad. Veliki broj evropskih kompanija je prisutan u Južnoj Africi. Ekonomska saradnja se odvija sa velikim brojem inostranih zemalja, a naročito sa evropskim i američkim. Naravno, najpopularniji posao u zemlji je rudarstvo, pošto je Južnoafrička Republika poznata po dijamantima. Standardi u poslovnoj kulturi nisu tako visoki. Na primer, pojedinci ne žele da sarađuju sa određenim rasama. Verovali ili ne, to je i danas veoma prisutno u Južnoj Africi, toliko da je iz godine u godinu sve gore. Neki ozbiljni poslovi i kompanije se čak i povlače iz zemlje zbog toga.\nPostoji li razlika u tome kako se posluje u JAR i u Srbiji?\nDa, u Srbiji je sve otvoreno, a u JAR nije tako. Kod nas moraš mnogo da paziš šta ćeš reći, šta ćeš uraditi, koji će ti biti sledeći potez. U Srbiji i, generalno, u Evropi je sve to mnogo slobodnije. U JAR sam radila poslove vezane za kozmetiku, organizaciju raznih događaja, kao i u marketingu. Prvi posao u JAR u kome sam zaista uživala bilo je Svetsko prvenstvo u fudbalu, gde sam radila kao prevodilac. I to je bila možda jedina prilika kada su sve rase bile na jednom mestu, kao poslovni partneri, prijatelji i sve drugo. Mlađe generacije u JAR nisu opterećene tim rasnim podelama, dok su stariji i te kako skloni tome.\nKakve si promene osetila kada si došla u Srbiju i počela da radiš svoj prvi ovdašnji posao?\nPrva promena je bila to da nisam mogla da nađem posao, celih šest meseci. Razlog je bio taj što imam prekomerno iskustvo. Kao specijalista za marketing, tražila sam posao u toj oblasti. Uz to, ni zarade koje su se nudile nisu bile u skladu sa mojim obrazovanjem, znanjem i iskustvom. Naposletku, našla sam posao u jednoj australijskoj kompaniji, gde sam radila kao konsultant. Osećala sam da sam morala da pristanem na taj posao, jer ništa drugo nisam mogla da nađem. Sada radim kao specijalista za marketing i SEO u jednoj drugoj, takođe australijskoj kompaniji.\nKako ti izgledaju uslovi za poslovanje u Srbiji?\nTreba dosta toga unaprediti, pre svega zarade zaposlenih. Jasno mi je da stranci vole da zapošljavaju srpske radnike jer je ovdašnja radna snaga jeftina, kao što je i sve drugo prilično jeftino. Ali, to nije fer. Standardi u Srbiji su daleko od onih u Evropskoj uniji, ali treba raditi energičnije na njihovom podizanju. Ono što mi je zanimljivo, barem u oblasti u kojoj ja radim, je da većina srpskih firmi ne sarađuje sa drugim srpskim firmama i pojedincima, već uglavnom sa inostranim kompanijama, verovatno zbog većeg novca i isplata na vreme.\nNeki stranci u Srbiji za ovdašnje poreze i takse kažu da su prilično visoki. Šta ti misliš o tome?\nZa ovdašnje standarde i zarade verovatno jesu visoki, ali u odnosu na moje južnoafričko iskustvo, porezi su veći u JAR. U Beču su, takođe, porezi veoma visoki, znatno viši nego u Srbiji.\nŠta bi iz poslovne kulture i standarda u JAR donela u Srbiju i obrnuto?\nNe znam baš, morala bih dobro da razmislim o tome. Iskreno, više mi se dopada kako poslovanje funkcioniše u Srbiji nego u JAR. Ovde je sve nekako poštenije, ljudima se može više verovati. U JAR ti je potrebno da imaš sve "crno na belo", potpis i pečat. U JAR nema poverenja i to je jedan od razloga zašto se mnoge kompanije povlače iz zemlje.\nU kojoj meri istorijski problemi među rasama i aparthejd utiču na poslovanje u JAR?\nU velikoj meri, zaista. Nisam sigurna jesu li cifre tačne, ali ako imate svoju firmu u JAR, morate zaposliti 85 odsto crnaca, 5 odsto belaca i 10 odsto ostalih, tako je zakonski definisano. Ukoliko tako ne uradite, platićete veliku novčanu kaznu. Ali, to za sobom povlači i manji kvalitet radne snage koju angažujete. Poznajem ljude koji bi radije platili tu kaznu nego da zaposle nekoga ko o poslu ništa ne zna.\nDakle, velike su razlike između Srbije i JAR. A gde je Poljska u odnosu na sve to?\nUslovi u Poljskoj su nekada bili veoma loši, ali sada je tamo neuporedivo bolje nego u Srbiji. Sve bolje funkcioniše u Poljskoj: veće zarade, veća zaposlenost, bolji uslovi poslovanja, veće tržište. Srbija i dalje treba mnogo da napreduje kako bi sve to dostigla.\nKada je Poljska ušla u EU, mnogi Poljaci su pohrlili u Englesku kako bi došli do posla i novca. No, nisu naišli na lep prijem. Kako si se ti osećala zbog toga?\nNekoliko mojih poljskih prijatelja je živelo u Engleskoj. Moj brat, takođe, studirao je i živeo u Engleskoj osam godina. Rekao mi je da se bojao da nosi majicu sa poljskim motivima i simbolima. Čak nije bilo prijatno ni da vas neko čuje kako govorite poljskim jezikom, što je zaista užasno.\nKakvi su ti planovi za budućnost, hoćeš li ostati u Srbiji?\nNisam još sigurna, videćemo. Za sada sam zadovoljna poslom i životom ovde. Nije to baš ono što bih ja želela, ali stvari idu u dobrom pravcu. Trudim se da učim iz svih svojih iskustava, uključujući i greške. Da sam ponovo u situaciji da biram da li bih došla u Srbiju ili ne, verovatno bih malo bolje razmislila zbog posla koji je prioritetna stvar. Nisam provela ni mesec dana bez posla od svoje osamnaeste godine, pa možeš da zamisliš koliko mi je bilo teško šest meseci bez posla u Srbiji.\nKako ti se dopada životni stil u Srbiji?\nVeoma mi se dopada, blizak je poljskom. Štaviše, srpski i poljski jezik su prilično slični, tako da me ljudi ovde razumeju i kada govorim na svom jeziku. Ljudi, kultura, sve je to sjajno i bilo mi je lako da se prilagodim. Ono što mi se dopada ovde je sloboda, da u tri ujutro možeš da se šetaš gradom i da ti ništa ne bude. Volim da odem na pivo, a i srpsko mi se veoma dopada. Kada je reč o hrani, ovde je meso na sve strane. Volim ja i meso, ali ponekad bih i da ga izbegnem. Sviđa mi se što u pekarama uvek ima svežeg peciva, to u JAR nećete naći.\nGde nađoste ove kojima je osim posla jedino bitan alkohol?\nTo Yoeri - From what I read, the Dutch are very straightforward so here it goes. #1 Paying for someone's drink isn't a macho thing. If a business partner takes you out, they pay. If you take them out, you pay. Everywhere in the world. I wonder how many serious business meetings he's been to in his life. #2 If he says that apart from his gf, there is nothing else that would keep him in Serbia, why is he mentioning the word "cheap" repeatedly?\n(Sanja Jovanovic, 12.11.2019)


BBC Arabic: Saudijska Arabija formirala tim za ubistva protivnika | Saudijska Arabija | Al Jazeera\nSaudijski disident tvrdi da se formirani odred od 50 ljudi zove 'Tigar' (Al Jazeera)\n“Polijevali su ga vodom, međutim, nije se probudio iz kome”, kazao je isti izvor za BBC Arabic putem šifriranog e-maila.\nSaudijski disident Saad al-Faqih izjavio je za BBC Arabic da zna za odred za ubistva kojeg čini pedeset pripadnika, dodavši da se taj odred zove ‘Tigar’.\nU svom odgovoru na ovakve navode, saudijske vlasti su u izjavi za BBC Arabic demantirale da je u hotelu Ritz-Carlton bilo slučajeva mučenja ili zlostavljanja. “Kategorički odbacujemo (te) navode koje ste spomenuli… kao potpuno neosnovane”, stoji u njihovom saopćenju.\nTurski predsjednik proziva i bocka ubice novinara Jamala Khashoggija kao poznati televizijski detektiv.


Nemačka najviše ulaže u zaštitu klime | Politika | DW | 17.01.2008\nNemačka najviše ulaže u zaštitu klime\nNiz zemalja najavljuje izgradnju novih nuklearnih elektrana, u Nemačkoj ostaju pri odluci da se ne samo nove ne grade, nego i da se stare zatvaraju. Ali gde je u svemu tome smanjivanje emisije CO2.\nMinistar Zigmar Gabrijel\nNemački ministar za zaštitu životne sredine Zigmar Gabrijel je na konferenciji o klimi na Baliju, održanoj u decembru protekle godine imao priliku da se istakne. Naime, nе postoji zemlja koja toliko ulaže u zaštitu klime kao Nemačka.\nDo 2020. godine, zahvaljujući obnovljivim izvorim energije, štednji, ulaganjima u toplotnu izolaciju kuća, i elektrane na gas u Nemačkoj će za 40 odsto biti smanjena emisija gasova koji stvaraju efekat staklene bašte . Predvidjeno je i da se odustane od izgradnje novih nuklearnih elektrana, a stare bi se postepeno zatvarale do 2021 godine.\nNemačka je jedna od sve manjeg broja zemalja protiv nuklearnih elektrana\nKada je reč o takvom pristupu nuklearnoj energiji Nemačka je medju industrijskim zemljama sve usamljenija. U Finskoj se gradi nova nuklearna elektrana, u Francuskoj je takodje planirana izgradnja kao i u SAD i Japanu. Velika Britanija je odlučila da se u budućnosti osloni na nuklearnu energiju. Vlade ovih zemalja tvrde da se postavljeni ciljevi u zaštiti klime mogu ostvariti samo izgradnjom elektrana koje neće emitovoti ugljendioksid.\nIpak, Nemačka ima dobre razloge za odustajanje od nuklearne energije.\nDanas oko 440 elektrana u 31 državi opbezbedjuje oko 16 odsto svetske struje. Da bi se sprečio efekat staklene bašte bilo bi potrebno sagraditi još hiljadu nuklearnih elektrana. Još važnija je činjenica da je za izgradnju novih elektrana neophodno mnogo novca.\nNuklearna energija i smanjivanje emisije CO2\nMedjutim, ostaje činjenica da ukoliko je tačno ono što tvrde stručnjaci, onda je do 2020 godine neophodno smanjiti emisiju štetnih gasova. Upravo u toj činjenici mnoge države vide važnost nukelarne energije: u sledećih 20 do 50 godina, do prelaska na solarnu energiju, ona obezbedjuje struju bez emisije ugljendioksida.\nNemačka se, u svakom slučaju do tog vremena , odlučila za konzekventan put- sa ekološkom tehnologijom i bez nuklearne energije. Godine koje dolaze biće odlučujuće. Ukoliko Nemačka pokaže da je moguća zaštita klime uz odustajanje od nuklearne energije druge države će je slediti, ako joj to ne uspe ponovo će se proizvoditi nuklearna energija, bar u industrijskim zemljama, Indiji, Kini ili Brazilu. Jer za siromašne zemlje, pogotovo Afriku, nuklearna energija je preskupa.\nTrajni link https://p.dw.com/p/Ct5S


Na 59. hitnoj sjednici Skupštine Ze-Do kantona koja je održana 14.07.2014. godine, a na kojoj je razmatrana samo jedna tačka dnevnog reda i to: „Razmatranje trenutnog stanja nastalog usljed dramatičnog pada priliva javnih prihoda u Budžetu Ze-Do kantona i nedostatak sredstava za ispunjenje Ustavnih i zakonskih nadležnosti Ze-Do kantona“, poslanik Mirza Ganić je učestvovao u diskusiji, gdje je istakao:\nNačin na koji usmjeravate ovu sjednicu nije dobar. Kako bi se bolje razumjeli, prvo želim da istaknem dio izjave predjednika kluba SDP-a gosp. Senaida Begića, koji je između ostalog rekao: ”Ovaj kredit nije zbog Vas (misli se na kategorije kojim je Kanton dužan), Premijer ima mogućnost da digne kredit koji je ranije odobren iz budžet od 16 miliona i tako izmiri obaveze prema Vama, a ovaj kredit će možda da troši druga vlada.”\nJa Mirza Ganić, kao zastupnik u Skupštini kantona izjavljujem pod moralnom i krivičnom odgovrnošću da svojim postupcima, diskusijama, inicijativama nikad nisam ugrozio stanje naših građana, privrednika, poljoprivrednika, porodilja, boraca i drugih, ako nisam pomogao, nisam odmogao.\nProblem nije nastao jučer, već je on prisutan posljednje četiri godine i nemojmo obmanjivat javnost.\n– Iskazani deficit budžeta Ze-Do kantona kako Premijer reće je cca 70 miliona KM, a ja tvrdim da je on je mnogo veći jer su za održavanje tekuće likvidnosti budžeta koristili namjenska sredstva, koja još nisu vratili, čime je direktno nanesena šteta općinama.\n– Kontinuirano vlada Ze-Do kantona ima veću potrošnju javnih prihoda u odnosu na priliv sredstava,\n– Imamo anarhiju, netransparentnost u gotovo svim oblastima,\n– Imamo Strategije, Odluke, Zakone koji su usvojeni da ih imamo, a ne da ih koristimo,\n– Imamo realizaciju strategija ravnu nuli, a primjer je Strategija za mlade, Strategija za zapošljavanje, sport…\n– Nemamo kapitalnih ulaganja u infrastrukturu, tako da je moja općina, općina Visoko, zbog ovakve politike oštećena u mandatnom periodu SDP-a za cca 4 miliona konvertibilnih maraka. Zašto konstantno govorim o kapitalnim ulaganjima? Zato što bismo imali puteve, radnici bi imali plate, a Kanton poreze i punjenje budžeta, a punjenjem budžeta budžetski korisnici bi lakše ostvarili svoja prava. Vama to ništa ne znači, ali da znate ja Vam nikad ova 4 miliona koja su trebala pripasti općini Visoko neću halaliti.\n– Nemamo javnih radova koje je pokrenula Vlada Ze-Do kantona, a znamo da je jedan od uslova bržeg prevazilaženja problema i izlaska iz ekonomske krize, ostvaranje javnih radova, jer time se direktno obezbjeđuje posao građevinarstvu i pratećim djelatnostima i dobija se razvojna komponenta budžeta.\n– Nemamo javni poziv za stambeno zbrinjavanje boraca, kao ni izvršavanje planiranog iznosa u budžetu za ovu kategoriju. Konkretno budžetom Ze-Do kantona u 2013. godini je bilo planirano 8,5 miliona KM za tekuće transfere i druge rashode za boračku populaciju. Od navedenog općini Visoko trebalo je pripasti, shodno definisanim pravilima raspodjele, 10,49% ili 891,650KM. Međutim boračkoj populaciji iz Visokog odobreno je 398.445,04KM, a u stvarnosti da ironija bude veća isplačeno 237.108,24 KM. Iz pomenutog evidento je da boračka populacija iz Visokog oštećena za 654.541,76KM samo u jednoj godini. Ovaj problem Vam je istakla i gđa koja predstavlja porodice šehida.\n– Poteškoće u izvršenju budžeta Ze-do kantona, u svakoj oblasti imamo kašnjenja i gotovo da nemamo zadovoljnih kategorija. Svjedoci ste u kašnjenju isplata zakonskih obaveza prema studentima, porodiljama, civilnim žrtvama rata, borcima, poljoprivrednicima, prosvjetnim radnicima itd… Pitam Vas da li neko zna zadovoljnu kategoriju? Ja ne znam!\n– Sredstva za školovanje i nabavku udžbenika za pripadnike boračke populacije su umanjena,\n– Tekući transfer za sport je umanjen u odnosu na 2013. godinu za 200.000KM\nIlustracije radi Vlada na čelu sa SDP-om je na samo jednoj sjednici održanoj 25.12.2013. godine donijela Odluku o privremenom raspolaganju NAMJENSKIH sredstava u iznosu od 10 miliona KM i to za isplatu plata i naknada za mjesec novebar 2013. godine zaposlenicima kantonalnih organa državne uprave i drugih budžetksih korisnika Ze-Do kantona. Poseban kuriozitet ove odluke je da se planira povrat izuzetih sredstava najkasnije do 30.09.2014. godine tj. par dana prije izbora.\nPomenuta sredstva su direktno namjenski trebala ići prema općinama za izgradnju vodovoda i kanalzacije (4 miliona), zaštite i unapređenja šuma (1,5 miliona), zaštitu okoliša (3,5 miliona) i razvoj infrastrukture u privredi (1 milion).\nIz svega naprijed navedenog jasno je da je Vašom politikom općina Visoko oštečena najmanje za 10 miliona konvertibilnih maraka (putevi, boračka populacija, provreda).\nTakođer želim istaknuti da ste u 2013. godini prilikom izvšenja budžeta opet štedili na mjestima koja život znače i to:\nNapominjem da smo ukazivali da budžet za 2014. godinu nije realan, da će biti slabo punjenje jer sve proekcije iz Ministarstva finasnija FBIH su govorile da će prihod o PDV-a biti manji. Vi niste na to obraćali pažnju, pa ste sa svojom skupštinskom većinom (SDP, SBB, Radom za boljitak) to zanemarili, a znali ste unaprijed da je realan budžet cca 240 miliona, a Vi usvojili 290 miliona. U startu ste znali da ćete 50 miliona biti dužni i da ćete obmanuti one koji očekuju sredstva iz budžeta.\nDragi građani, poslije svega što sam čuo ja im ne vjerujem, insistriam na sistemskom pristupu. Molim Boga da nam pomogne.\nMolim da izvinete što sam emocijonalno govorio, ali zaista ne mogu dopustiti da se šire laži i da nam vrijeđaju inteligenciju!


Tumači je makedonska glumica Jana Stojanovska (32), kako sama kaže, deo glumačkog "makedonskog klana".\n- I deda i stric, otac, majka i sestra, svi su mi glumci. Odrastala sam u pozorištu i pre nego što sam shvatila čime želim da se bavim, verujem da je genetika preuzela kontrolu - kaže Jana za "Blic".\nMeđutim, nije sve išlo glatko: posle završene srednje matematičko-informatičke škole, “ucenila” je ne baš oduševljenu majku da će “ili da studira glumu ili ništa”, pa je prvo završila dve godine na Akademiji u Sofiji, a onda još četiri u Skoplju.\n- Pričalo se da imam glumački pedigre, da mi je to u genima i kad sam upisala Akademiju pomislila sam kako će mi sve biti lako jer ja sam odrastala u pozorištu. Međutim, svaki čovek sazreva i ide kroz život sam, ta genetika mu ne pomaže mnogo. Životno iskustvo je ono što te obogaćuje kao osobu i svako mora posebno da prođe kroz taj okean iskustva - kaže Jana.\nU glumi najviše voli što ima mogućnost da iskaže različite strane svoje ličnosti.\n- Koliko god banalno bilo, najviše me vuče to što imam priliku da razdvojim sto Jana koje nosim u sebi. Volim kada glumci imaju sastojak istine, ali uspevaju da ga iznesu kroz razne likove i osobe - objašnjava Stojanovska.\nUlogu Jovane u “Senkama nad Balkanom” dobila je zahvaljujući prijatelju Tomiju Salkovskom, koji je producent serije. Dao joj je tekst u ruke, stavio u kola i rekao da je vodi na audiciju u Beograd.\n- Tek na putu mi je rekao da je reč o Bjelinoj seriji! Bila sam oduševljena i rekla sebi “to mi treba!”. Kada se pojavio “Montevideo” mama me je zvala vidno uzbuđena i rekla da moram to da vidim. Svi glumci su bili odlični, nijedan kadar nije promašen. Pomislila sam kako bi bilo dobro da radim sa glumcem koji je reditelj jer on zna tvoje muke, zna kako da dođe do tebe - navodi Jana.\nIako je imala tremu na audiciji, oduševila se što je dobila ovakvu priliku.\n- Tokom studiranja i kasnije svim rediteljima i profesorima sam pričala da bih volela da igram neki takav opasan lik. Fizički delujem kao mio, sladak karakter, ali nosim svašta u sebi i Bjela je to prepoznao. Mislim da ta kontra, takva Jovana sa mojim likom, odlično funkcioniše - smatra glumica.\nNjena Jovana preuzima makedonski narativ serije. Ona je sestra Hadži Damjana Arsova (Toni Mihajlovski) koja dolazi u Beograd da spase brata i “ne samo to”, ali nije htela mnogo da nam otkrije. Jovana je pobornik VMRO i želi nezavisnost svoje zemlje. Delimično je zasnovana na liku Mare Buneve, članice tajne terorističke omladinske organizacije (podmladak TMORA), poznate po svirepom ubistvu srpskog pukovnika Velimira Prelića, januara 1928. u centru Skoplja, posle čega se i sama ubila. Da li će Jovana biti samo ratnica ili i ljubavnica?, pitamo Janu.\nJana Stojanovska u seriji "Senke nad Balkanom"\n- Imaću ljubavnu scenu i, da, skidam se u njoj, ali to neće biti ljubavna priča. Ne znam da li se Jovana može zaljubiti. Ona nije žena-žena, kod nje su emocije uglavnom mržnja, osveta, gnev. Možda je i mogla da se zaljubi u nekog ko deli njene ideale, ali to se neće desiti jer je došla u Beograd da ratuje svoj rat i dobije ono što hoće. Ona ima misiju, jako je uporna i ogorčena ženska - navodi Jana.\nUprkos teškim stvarima kroz koje je njen lik, pa i sama Jana, prošao, glumica ističe da joj je Dragan Bjelogrlić veoma pomogao pri građenju uloge i uopšte poimanju glume.\n- Bjela je neverovatan. Ne volim reditelje koji previše filozofiraju, volim kada su precizni, konkretni. Naučila sam da reditelj može glumcu da objasni sve što hoće, odmah i kratko. Pritom vam on daje vetar u leđa samo tako što dođe i malo kao da ti pusti neku energijicu, da ti samopouzdanje potrebno da uradiš tačno to što treba. Naučila sam da glumačka profesija ne mora biti teška. Efekat može da bude užasan, ali da bi do toga došlo glumac ne mora da prolazi kroz golgotu. Duboko u sebi sam sve vreme mislila da je to moguće, a Bjela mi je to dokazao i hvala mu - poručuje Jana koja trenutno u skopskom pozorištu sprema mjuzikl “Mama Mia!”, a kao svoje idealne uloge navodi Don Žuana i “sve tri sestre iz Čehovljevog komada” koje bi volela da igra odjednom, kada bi bilo moguće.\nJana Stojanovska, Senke nad Balkanom


Počeo je upis u LSPR školu o odnosima s javnošću u organizaciji...\nDinamičan rad i iskusni predavači, učenje na praktičnim primerima, praćenje trendova i razmenjivanje iskustva sa predavačima i učesnicima iz sektora komunikacije\nMeđunarodno sertifikovana Londonska škola za odnose s javnošću omogućava lični i profesionalni razvoj kroz sticanje praktičnog znanja u oblasti PR-a i komunikacije. Dinamičan rad i iskusni predavači, učenje na praktičnim primerima, praćenje trendova i razmenjivanje iskustva sa predavačima i učesnicima iz sektora komunikacije. Cilj LSPR škole je da naučiš i razumeš stratešku komunikaciju kojom možeš da unaprediš poslovanje i reputaciju svoje kompanije ili brenda.\nLSPR program fokusiran je na kreiranje komunikacijskih kampanja, upravljanje brendom, prevazilaženje i smanjivanje kriza i rizika u poslovanju, saradnju sa medijima, pripremu i pisanje kreativnih materijala za različite vrste medija (offline i online), reputaciju, komunikaciju, pripremu za medijski nastup, kreiranje strategija.\nKreativno razmišljanje u korporativnom svetu\nPredavanja počinju u subotu, 7. novembra, a održavaće se i četvrtkom. Sve informacije OVDE. Za jedinstvenu PROMO cenu pošaljite nam mejl na: prijava@represent.rs\nWeCann Live webinar


Obojeni program obeležava 35 godina! – CLUBBING.RS\nObojeni program obeležava 35 godina!\nKultni novosadski sastav Obojeni program ove godine slavi jubilej kojim može da se pohvali tek poneki bend sa naših prostora – obeležavaju 35 godina postojanja! Jubilej će koncertno obeležiti velikim beogradskimkoncertom – u petak, 19. juna, na Miksalištu (Mostarska 5, Savamala), u okviru Savamalskog kulturnog leta.\nOsnovan 1980. kao posledica novotalasne slobodoumnosti i dečačkog (kulturnog) avanturizma, Obojeni Program je dugi niz godina funkcionisao u sasvim smeloj postavi – bas, bubanj i glas.\nNa to se nadovezalo i još smelije shvatanje uloge pevača – jednolična naracija iz koje su iskakali refreni sa zaraznim melodijama. Upravo su MELODIJE koje su se mogle pamtiti i SLIKE iz tekstova, koje su se urezivale u pamćenje, bile ono što je konačno 1990. podiglo Obojeni Program među svima poznate, a ne underground atrakcije ovdašnje rock muzike.\nTokom juna nas na Miksalištu očekuju još i:\n* Goran Bare i Majke – 25. jun\n* Belgrade Banging – 26. jun\n* Kišobran žurka – 27. jun\n* Let 3 – 28. jun\n* Braća B(luzeri) predstava – mjuzikl u okviru BELEF-a (u saradnji sa CEBEF-om) – 29. i 30. jun


Napretku neophodna tri boda protiv Novog Pazara – Kruševac PRESS\nAutor J. Marković\t Objavljeno 31.03.2017.\nU subotu u 18 časova fudbaleri Napretka dočekuju Novi Pazar u izuzetno važnoj utakmici za plasman u plej-of Super lige Srbije.\nNapretku su potrebna još tri boda da bi matematički obezbedio siguran plasman u plej of fazu takmičenja.\n“Mi smo analizirali protivnika i evidentno je da je Novi Pazar u usponu forme. Doveli su novog trenera i beleže dobre rezultate u poslednjih nekoliko kola. Pobeda u Lučanima i remi na Čairu govore o protivniku koji nam dolazi u subotu. Biće to teška utakmica. Na nama je da uspostavimo našu igru. Od igrača ćemo tražiti da uđu maksimalno skocentrisani u ovu utakmicu. Sigurno da neće biti lako a pokušali smo da izvučemo pouke iz poraza od Mladosti i remija protiv Radničkog”, kazao je na konferenciji za novinare pomoćni trener Ivan Stefanović.\nOsim Filipa Kasalice, koji je povređen, svi ostali igrači su na raspolaganju šefu stručnog štaba Vuku Rašoviću.\nProdaja karata za utakmicu protiv Novog Pazara počeće na dan utakmice u 10 sati na blagajnama stadiona “Mladost” u Kruševcu. Cena karata je nepromenjena.\nFK NapredakFK Novi PazarSuper liga Srbije


Režiran kao muzičko – poetsko veče, program podrazumeva kombinaciju različitih umetničkih formi, obradu popularnih muzičkih tema od 60-tih godina do danas, filmsku muziku, ruske romanse, savremenu pop muziku, isprepletanu poezijom najvećih domaćih i stranih pesnika, poput: Šantića, Rakića, Antića, Dedića, Rajića, Jesenjina, Bodlera, Radičevića i mnogih drugih…. Ova muzička predstva nosi uzbuđenje drame i vrhunski muzički događaj, forme koja je posebna i retko viđena na našim prostorima, pa nije čudo što kraj programa publika dočekuje na nogama uz burne emotivne reakcije. Ivan Bosiljčić nastupa uz orkestar od osam muzičara. Program traje sat i 45 minuta.\nIvan Bosiljčić pored dramskog ima višegodišnje iskustvo u mjuziklu. Dobitnik je brojnih nagrada, pored ostalih i Sterijine nagrade 2012, a poznat je po desetinama uspešnih televizijskih uloga. Nakon dugogodišnje izvanredne saradnje sa Operom i teatrom Madlenianum, i niza naslova za koje se traži karta više poput dramske predstave Veliki Getsbi, i mjuzikla Rebeka i Jadniciu kojima je ostvario izuzetne uloge, Ivan Bosiljčić nastavlja i održava posebnu vezu sa našim teatrom.\n« Poklanjamo Labello sparkle limited edition


- Obrisao sam profil star 10 godina i zamenio ga lažnim koji sam koristio što je manje moguće. Izbrisao sam aplikaciju “Fejsbuka” iz svog telefona. U januaru sam počeo da deaktiviram lažni profil svaki put kad bih ga koristio, umesto da se samo izlogujem. Nisam mogao potpuno da prekinem sa “Fejsbukom” jer sam zbog radionice morao da se uključujem dva puta nedeljno. Mislio sam da će ovi koraci smanjiti podatke koje “Fejsbuk” prikuplja o meni, ali samo sam gubio vreme – piše Alfred Ng.\nDeaktiviranjem se ne menja ništa\nKad god se vaš nalog deaktivira, društvena mreža nastavlja da prikuplja podatke o vašim onlajn aktivnostima. Svi ti podaci šalju se “Fejsbuku” i povezuju sa vašim nalogom, kao da ništa nije promenjeno. Kompanija je objavila da ona uklanja sve podatke ako ih trajno obrišete sa vašeg profila.\nDeaktiviranje nije toliko ekstremno i mreža nastavlja da prikuplja vaše podatke u slučaju da se predomislite, i poželite da se vratite svom profile, naveli su iz “Fejsbuka”, koji želi da takve povratnike služi dalje reklamama u skladu sa njihovim interesima.\n"Fejsbuk" će vam poslati prilagođene reklame čim se ponovo aktivirate\nDeaktivacija ne znači prestanak praćenja\nKompanija na svom sajtu objašnjava da je deaktiviranje pola puta do potpunog brisanja, ali ne kaže mnogo o prikupljanju podataka u tom periodu. U svojim pravilima “Fejsbuk” ne pominje ništa da i dalje prikuplja podatke tokom perioda deaktivacije, a stručnjaci upozoravaju da bi se ova praksa mogla smatrati obmanjujućom.\n- Deaktivacija znači prestanak funkcija i ne očekujete da sve radi i dalje – kaže izvršni direktor i osnivač pretraživača “DakDakGo” Gabrijel Vajnberg.\nProsečan pojedinac bi pretpostavio da “Fejsbuk” pauzira sa prikupljanjem podataka kad je nalog deaktiviran, kaže bivša šefica Internet biroa njujorškog državnog tužioca Ketlin Mekgi.\nJedini način da se rešite praćenja je potpuno brisanje vašeg profila\n- Gledano sa pozicije potrošačke transparentnosti rekla bih da je ovo obmanjujuća praksa – kaže ona.\n“Fejsbuk” prati ljude onlajn čak i kad su izlogovani ili nemaju profil, preko alatki poput “Fejsbuk piksel” ili “Share” opcije, koja se nalazi na 275 miliona veb stranica i prikuplja podatke omogućavajući oglašivačima da vide kakav sadržaj gledate. Zato ćete, na primer, primati reklame za sport ako ste posećivali sportske sajtove.\nČak i ako niste član, “Fejsbuk” vas može identifikovati preko vaših brauzera i isporučiti reklame uz pomoć “Fejsbuk odijens netvorka”. Ova usluga koristi vaše pretraživačke navike da targetira reklame dok vi surfujete netom, baš kao da ste na “Fejsbuku”. Drugim rečima, čak i ako nemate profil, “Fejsbuk” vas prati.\nZakerberg: Fejsbuk će više brinuti o privatnosti\nIz kompanije su saopštili da deaktiviranje naloga i nije namenjeno kao mera očuvanja privatnosti podataka već radi privatnosti od drugih ljudi na “Fejsbuku”. To ima smisla, jer deaktiviranjem naloga drugi ne mogu da vide vaš profil, postuju ili čitaju prethodne komentare, kao da ste nevidljivi na društvenoj mreži.\nOsim samog “Fejsbuka”. On nije nimalo sprečen da i dalje prikuplja podatke o vama. Najbolji način da zaustavite ovo prikupljanje podataka je da potpuno ugasite svoj nalog. Imaćete 30 dana da se predomislite, a tokom tog perioda “Fejsbuk” će marljivo da skuplja podatke o vama.


KONFERENCIJA "U KORAK S NOVIM VREMENOM" - MINISTARSTVO ZA LJUDSKA I MANJINSKA PRAVA CRNE GORE U PRIVREDNOJ KOMORI CRNE GORE - preduzetnica.me\nPočetna»Teme»KONFERENCIJA “U KORAK S NOVIM VREMENOM” – MINISTARSTVO ZA LJUDSKA I MANJINSKA PRAVA CRNE GORE U PRIVREDNOJ KOMORI CRNE GORE\nKONFERENCIJA “U KORAK S NOVIM VREMENOM” – MINISTARSTVO ZA LJUDSKA I MANJINSKA PRAVA CRNE GORE U PRIVREDNOJ KOMORI CRNE GORE\nod autorke Milanka Ćorović dana\t 22/10/2019 0 Komentari\nJačanje ekonomskog položaja žena jedan je od prioritetnih zadataka u ostvarivanju politike ravnopravnosti. Žensko preduzetništvo je još uvijek nedovoljno iskorišćen resurs privrednog razvoja, a opšta ocjena je da je normativni okvir, koji uređuje i podstiče žensko preduzetništvo, dobar, ali da bi kvalitetnija i doslednija primjena pomogla ženskom preduzetništvu u Crnoj Gori, poručeno je na današnjoj konferenciji “U korak sa novim vremenom“ u Privrednoj komori.\nPredstavnice nevladinih organizacija ženskog preduzetništva, složile su se da žensko preduzetništvo ima multiplikativne afekte na cjelokupnu ekonomiju kroz otvaranje novih radnih mjesta, smanjenja nezaposlenostii veći nivo socijalne sigurnosti kao i daje cjeloživotno učenje jedan od važnih faktora za eliminisanje rodnih stereotipa i kulturnih obrazaca koji uslovljavaju da su žene u neravnopravnom položaju.\nPredsjednica Međunarodne mreže poslovnih žena iz Hrvatske, Ivana Radić podsjetila da su osnovani prije dvije godine sa ženama iz raznih djelova svijeta.\n– Fokusirani smo na maloj školi preduzetništva za žene kako bismo ih naučili osnovnom preduzetništva i kako da vode firme. Neke već imaju svoja preduzeća, ali dolaze kod nas kako naučile nešto novo.Takođe, jednom godišnje radimo i međunarodnu konferenciju. Hrvatska je članica EU i imamo nekih olakšica. Radila sam istraživanje o ženama koje rade u EU, ali svoje proizvode i usluge prodaju u zemljama koje nijesu u EU. Rezultati su pokazali da žene i dalje, kao glavni problem. imaju edukacije kao i otežan pristup u finansiraju – istakla je ona.\nRadić kaže da žene iz biznisa, radile u Hrvatkoj ili vani, trebaju više informacija i druženja.\n-Poslovne žene moraju ići na konferencije i seminare. Imamo fondove koje možemo koristiti jer smo unutar EU, ali i druge zemlje imaju neke fondove pa se možemo uvezati. Takođe, radimo na tome da nađemo metadologiju koja bi pomogla da žene postanu preduzetnice. Jako je važno imati dostupne informacije o propisima, a treba razmišljati da se posao raširi. Žene se same moraju izboriti za svoje mjesto, imati dovoljno hrabrosti i izaći vani – poručila je Radić.\nPotpresjednica Udruženja poslovnih žena Srbije, Olivera Popović istakla je da to udruženje postoji 21 godinu, a iza njih je “bogato iskustvo i mnogo rada i realizovanih projekata, ciljeva, zadataka…”.\nPopović se osvrnula i na “Freja Forum” koji predstavlja umrežavanje zemalja Zapadnog Balkana, Turske i Evropske unije.\n-Cilj je da se svake godine mijenja lokacija odnosno zemlju gdje se Forum realizuje i okuplja preduzetnice radi razmjeni iskustva na demokratizaciji odnosno ekonomskom osnaživanju, ali kroz demokratizaciju zemalja Zapadnih Balkana. To je značajno iskustvo za nas. “Freja Forum” je za naše članice bilo itekako lijepo iskustvo. Donio je mnogo prijateljstava, razmjenu mišljenja i poznanstava. Važno je da se pokrenemo i umrežavamo – istakla je ona.\nPredstavnica Asocijacija poslovnih žena (Sjeverna Makedonija)Valentina Diskoska, podsjetila je da su osnovani 2010. godine i da mnogo rade na poboljšanju položaja žena u biznisu.\n-Radimo puno s mladim ljudima jer u njima vidimo perspektivu. Oni nam sugerišu na neke promjene. Ističu da ne može se raditi u firmama na isti način kao, recimo prije 20 godina. Takođe, radimo IT, zelenu ekonomiju, kao i na regionalnom povezivanju- rekla je Diskoska.\nPredsjednica Asocijacije poslovnih žena iz Albanije, Flutura Xhabija objašnjava da pitanje žena u biznisu nije pitanje rodne ravnopravnosti, “jer smo to pitanje do sada prevazišli”. –\n-Radimo puno, izdržavamo naše porodiceiI doprinosimo društvu. Nemamo ništa protiv donosioca odluka, ali oni moraju da shvate sda smo partneri I da moramo još više da sarađujemo – poručila je ona.\nPredsjednica NVO “Asocijacija poslovnih žena Crne Gore” Ljubica Kostić Bukarica, naglasila je da ta NVO ove godine obilježava deset godina postojanja.\n-Uvijek smo aktivne, imamo okrugle stolove, projekate … Posebno smo ponosni na savjetovalište za žene i mlade koje realizujemo sa Biroom – podrška biznis zajednici Glavnog grada. To je dobrovoljni, besplatni program. Naše članice daju savjete o vođenju biznisa, finansija i o mnogim drugim stvarima verzanim za preduzetništvo. To je naš skromni doprinos zajednici. Kroz savjetovalište je za tri godine prošlo oko 300 žena. Jednom nedjeljno dajemo savjete po tri sata, a predavači se smjenjuju. Urađeno je preko više od 50 biznis planova, a osnovano je više od 20 preduzeća. Uvijek imamo nove ideje, radimo vrijedno i tako ćemo nastaviti I dalje – rekla je Kostić Bukarica.\nPrethodni PostUNAPRIJEDITI MOGUĆNOST ZA DALJI RAZVOJ ŽENSKOG PREDUZETNIŠTVA\nSljedeći Post SWOT ANALIZA: ŠTA JE TO I KAKO SE PRIMJENJUJE\nMajčinstvo i karijera: USPJEŠNA, SREĆNA I ISPUNJENA MAMA JE PRAVI UZOR DJETETU


VELIKI POŽAR NA PLANINI RUDINE: IZGORJELO SEDAM HEKTARA ŠUME | Hayat.ba\nRadnici Šumarije Bugojno i Sektora integralne zaštite uspjeli su nadljudskim naporom da, nakon višesatnog gašenja, stave požar pod kontrolu\nPožar koji je jučer popodne izbio u rejonu planine Rudina, lokaliziran je, ali ne i u potpunosti ugašen. Prema informacijama iz Šumsko-privrednog društva “Srednjobosanske šume” opožarena je površina od skoro 7,5 hektara šumske kulture, koja se prostire kroz odjele 45 i 47 Kalin – Radovan.\nNa teren su izišli radnici Šumarije Bugojno i Sektora integralne zaštite, koji su nadljudskim naporom uspjeli da, nakon višesatnog gašenja, stave požar pod kontrolu. Jak vjetar otežavao je gašenje požara. I danas su ekipe ovog preduzeća na terenu. Stradali su odjeli šumske kulture starosti od šest do sedam godina, koje su radnici “Srednjobosanskih šuma” pošumili u proteklom periodu. Nažalost, ljudskom nepažnjom sve je uništeno u jednom trenutku, istaknuli su iz ŠPD “Srednjobosanske šume”.\nNaglašavaju kako je u pitanju ljudski nemar, ali se ne isključuje ni mogućnost da je do požara došlo namjerom i neodgovornošću pojedinca ili više njih.\nIz ovog društva apeliraju na nadležne da hitno reagiraju, pronađu i procesuiraju one koji su činom paljenja izazvali požar, koji je, kako naglašavaju, prema informacijama s terena, krenuo sa privatne njive.\nU proteklim danima brojni apeli upućeni su da se vatra ne loži upravo zbog toga što požari poput ovoga, mogu izazvati velike i nenadoknadive štete za ljude i prirodu.\nAldin Tiro - 09/05/2021 17:50 0\nMirela Omerović, majka pretučene djevojčice iz Jajca u šokantnoj ispovijesti otkrila je kroz kakvu agoniju prolazi njena kćerka ali i kompletna porodica.\nDIREKTOR ŠKOLE U JAJCU O SNIMKU O KOJEM BRUJI CIJELA BIH: SVE SMO PRIJAVILI POLICIJI\nAldin Tiro - 09/05/2021 17:42 0\nFikret Čančar, direktor Osnovne škole "Berta Kučera" u Jajcu kazao je da postoje dva šokantna snimka zlostavljanja djevojčice od strane njene vršnjakinje iz druge...\nBRUTALNO NASILJE: UPAO U STAN BIVŠE ŽENE, PRETUKAO PALICOM NJENOG PARTNERA, PA ZAPALIO STAN BENZINOM\nIsmar Imamović - 09/05/2021 16:27 0\nU SLUŽBI REŽIMA KOJI NE PRIZNAJE GENOCID U SREBRENICI: UDRUŽENJE NOVINARA...


Informacije Letnja Liga – IT Liga\nInformacije Letnja Liga\nKompletan raspored i dodatne informacije\nAda Ciganlija – Sezona 2020\n1. Kolo / Petak i Subota 14/15 avgust / Ada Ciganlija\nHDL DESIGN HOUSE (57)\nGRAPHIC BEAST (66) 12 18 24 12\nPerović N., Grčić A.\n4K (43) 10 6 17 10\nVALORIS KONJARNIK (36) 10 8 14 4\nEDEJA SOFTWARE (60)\n21 15 10 14\nBALKAN BET (81)\n26 16 23 16\nMarčetić D., Čimburović N.\n2. Kolo / Petak i Subota 21/22 avgust / Ada Ciganlija\nVALORIS KONJARNIK (58)\nGRAPHIC BEAST (89)\n24 19 18 28\nBošković A., Perović N.\n16 09 13 08\nEDEJA SOFTWARE (69)\n12 23 17 17\nPerović N., Marčetić D.\nHDL DESIGN HOUSE (40)\nBALKAN BET (64)\n20 14 17 13\nBošković A., Nestorović P.\n3. Kolo / Sreda 26. avgust / Ada Ciganlija\nBALKAN BET (61)\n19 15 17 10\nVALORIS KONJARNIK (49)\n8 5 13 23\nJovanovski A., Grčić A\nEDEJA SOFTWARE (41)\n17 9 5 10\nHDL DESIGN HOUSE (38)\nJovanovski A, Grčić A.\n13 21 14 11\nGRAPHIC BEAST (86)\n25 11 24 26\nČimburović N, Marčetić D.\n4. Kolo / Petak i Subota 28/29 Avgust / Ada Ciganlija\nVALORIS KONJARNIK (54)\nHDL DESIGN HOUSE (55)\nNestorović P., Mladenović N.\nGRAPHIC BEAST (73)\n22 18 21 12\nEDEJA SOFTWARE (49)\nŠoškić M., Grčić A.\nBALKAN BET (77)\n20 23 15 19\n5. Kolo / Petak i Subota 04/05 Septembar / Ada Ciganlija\nBALKAN BET (56)\nGRAPHIC BEAST (52)\n15 12 7 18\nPrica M., Mladenović N.\n13 13 3 9\nHDL DESIGN HOUSE (49)\n11 6 24 8\nPerović N., Mladenović N.\nEDEJA SOFTWARE (61)\n9 11 22 19\nVALORIS KONJARNIK (57)\n17 21 11 8\nBaraž Četvrtak 21. Septembar / Ada Ciganlija\nEDEJA SOFTWARE (51)\nVALORIS KONJARNIK (61)\nPrica M., Grčić A. 13 21 13 14\n15 16 7 13\nHDL DESIGN HOUSE (41)\nPrica M., Grčić A. 7 15 18 6\n1/2 Nedelja i Utorak 20/22 Septembar / Ada Ciganlija\nGRAPHIC BEAST (59)\nVALORIS KONJARNIK (39)\nMarčetić D., Mladenović N. 14 16 9 10\nBALKAN BET (71)\n24 17 18 12\nMarčetić D., Grčić A. 12 17 25 7\nFinale i utakmica za treće mesto 03. Oktobar / Ada Ciganlija\nPraznici, slobodni vikendi, ostale informacije\nStigli smo do finalnog dana Letnje Lige. U subotu 03. Oktobra će se održati utakmica za treće mesto od 13 40h i finalna utakmica u 15h. Pozivamo vas da pogledate završni dan letnje lige na terenu kod kružnog toka na Adi Ciganliji.\nObaveštavamo vas da su prijave za zimsku IT Ligu u toku. Sve informacije možete dobiti na broj telefona 0605265412.\nLetnja Liga će početi u petak 14 avgusta na terenu na Adi Ciganliji.\nU proteklom periodu su donete nove epidemiološke mere jedna od njih je da se zabranjuju skupovi na otvorenom za više od 10 osoba. U narednom periodu ćemo pratiti sve promene vezane za skupove na otvorenom i sportska takmičenja generalno. Zdravlje učesnika je na prvom mestu i apsolutni prioritet. Ako se epidemiološka situacija popravi u Beogradu i ako se steknu neophodni uslovi za takmičenje razmotrićemo sve opcije i obavestićemo vas o novim odlukama. Nadamo se da se uskoro družimo na Letnjoj Ligi.\nZbog celokupne situacije početak Letnje Lige je pomeren za tri nedelje.\nSuper kup utakmica (pobednik Letnje Lige i zimske IT Lige) / 01. Novembar\nIT LIGA / Početak 7/8 novembar / Prijave otvorene od 01.09.2020./


6-12 m Archives - Page 8 of 28 - Moj pedijatar | Page 8\nSenzorna integracija – individualne razlike\n„Sve isto radimo kao i sa prvim detetom ali naše drugo/treće dete je mnogo drugačije“, „Sa prvim detetom sam mogla sve da uradim u kući, a sada ništa ne stižem jer moje mlađe dete traži da ga stalno nosim u rukama“\nPravilan rast i razvoj mozga – DHA omega-3 su važne od prvih dan...\nOd trenutka kada dođu na svet pred našim mališanima je veliki put. U roku od narednih nekoliko godina roditelji će već sa njima moći da pričaju, a sigurno će dosta vremena provoditi i trčeći za njima. Dete će za tih nekoliko godina početi da priča, da hod...\nProbiotici od prvog dana rođenja\nLactobacillus reuteri Protectis je jedna od prvih probiotiskih bakterijskih vrsta koja se prirodnim putem stvara u crevnoj flori novorođenčeta.\nDete dolazi na svet sa svim svojim sposobnostima koje su individualne za svaku osobu i koje treba razvijati do maksimalnih mogućnosti. Oseća govor i onda kada ga ne razume. Od rođenja uči najviše od majke koja ja stalno prisutna i koja kroz razgovor i pes...\nProblemi u ishrani beba: Neuhranjenost i prejedanje\nJedna mama je rešila na svom profilu na Fejsbuku da pokaže kako je uspela da dâ tečni lek svojoj bebi. Njen trik je oduševio roditelje širom sveta.\nPrepoznajte alergiju na proteine kravljeg mleka kod dece\nAlergijske bolesti su u u stalnom porastu proteklih nekoliko decenija. Neke nove alergijske reakcije se u novije vreme lakše otkrivaju, zahvaljujući savremenim dijagnostičkim testovima, a druge su prisutne više od pola veka, skoro sve znamo o njima, ali s...\nZacenjivanje kod dece\nVeliki broj roditelja dece uzrasta do 4 godine doživeo je situaciju da se dete zaceni od plača. Deca plaču ili se ljute, dete se obično baca i vrišti a kod neke dece potom dođe i do zacenjivanja.\nInfekcija "piše" je jedan od ne tako retkih problema kod malih dečaka. Najčešće nastaje na mestu gde se kožica penisa završava i preklapa sa otvorom završnog dela mokraćnog kanala (koji se stručno naziva uretra).\n13 korisnih aktivnosti za razvoj bebinog mozga\nBebe tokom prve godine nauče više nego u bilo kom drugom razdoblju svog života. Pročitajte stručne savete i trikove za svakodnevne aktivnosti u prvoj godini života, koje će uticati na detetovo učenje


GO SNS Čačak: Tražimo hitnu reakciju nadležnih organa i hapšenje počinioca | EpicentarPress\nGO SNS Čačak: Tražimo hitnu reakciju nadležnih organa i hapšenje počinioca\nDatum: 05.12.2018. 22:27\nRukovodstvo Gradskog odbora Srpske napredne stranke Čačak sa nevericom je primilo vest o novom incidentu u opštini Lučani, kada je u po bela dana fizički napadnuta Nada Jovanović, kandidat za odbornika na listi "Aleksandar Vučuć – zato što volim Lučane".\nUjedno, traži se hitna reakcija nadležnih organa, koji treba da identifikuju i uhapse počinioca i otkriju motive ovog gnusnog čina.\nPodsećanja radi, treba reći da je posle vandalskog spaljivanja propagandnog materijala Srpske napredne stranke u Kotraži, ovo novi incident, koji ne doprinosi regularnosti predstojećih lokalnih izbora i stvara atmosferu sukoba i linča. Ako se ovakve stvari dešavaju na deset dana pred glasanje, postavlja se pitanje kakvi se situacija može očekivati narednih dana i na sam dan glasanja.\nČačanski naprednjaci pozivaju na smirivanje tenzija i fer nadmetanje, a poslednju reč o programima i odborničkim kandidatima daće narod 16. decembra.


Firma u Hrvatskoj za jednu kunu\n03.05.2015. / 13:57\nZAGREB, Registrovana d.o.o. firma u Hrvatskoj može da se kupi za samo jednu kunu, ali ih niko ne kupuje jer njihovo zatvaranje košta i do 15.000 kuna (skoro 2.000 evra).\n23.01.2015. / 13:31\nŠamac: Za preduzetnike 2,2 miliona KM bespovratnih sredstava\n07.08.2014. / 13:11\nŠAMAC, Više od 200 preduzetnika sa područja pogođenih majskim poplavama prisustvovalo je danas u Šamcu prezentaciji projekta “Firma” kojim je za privrednike predviđeno 2,2 miliona KM bespovratnih sredstava.\n30.06.2014. / 17:19\nBANJALUKA, Između Univerzitetskog preduzetničkog centra Banjaluka, Inovacionog centra Banjaluka, Agencije za ekonomski razvoj grada Prijedora – PREDA i Agencije za razvoj preduzeća – EDA Banjaluka danas je potpisan Memorandum o saradnji.\n08.01.2014. / 17:09\nPODGORICA, Na tenderu za kupovinu imovine Kombinata aluminijuma Podgorica (KAP) stigle su četiri ponude, a javno otvaranje je zakazano za petak, 10. januara.\nAmazon časti kupce kojima isporuke kasne\n27.12.2013. / 7:40\nNJUJORK, Američka kompanija Amazon, jedna od najvećih svjetskih firmi u oblasti internet poslovanja, poručila je juče da će obezbjediti poklon bonove u vrijednosti od 20 dolara i platiti troškove isporuke za sve kupce čije božićne pošiljke nisu isporučene na vrijeme\nVrijednost kompanije “Bekto Precisa“ povećana 30 puta\n21.12.2013. / 15:31\nSARAJEVO, Porodična bosanskohercegovačka firma “Bekto Precisa”, koja se bavi proizvodnjom visokosofisticiranih alata za brizganje plastike i metala, postala je u 2013. glavni izvoznik u BiH, a vrijednost kompanije je za posljednjih osam godina povećana 30 puta.\nKanadski Potaš korp gasi 1.000 radnih mjesta\n03.12.2013. / 19:34\nOTAVA, PARIZ, Najveći svjetski proizvođač potaše (kalijum-karbonata), kanadska kompanija Potaš korp (Potash Corp), smanjiće broj zaposlenih za 18 odsto, zbog pada tražnje i cijena ovog minerala na svjetskom tržištu.\nDokumentacija o poslovanju “Hidrogradnje” predata Parlamentu FBiH\n12.11.2013. / 18:45\nSARAJEVO, Predstavnici Sindikata sarajevskog preduzeća “Hidrogradnja” predali su danas dokumentaciju o poslovanju ove firme Parlamentu Federacije BiH /FBiH/ od kojeg očekuju da pomogne u otkrivanju nezakonitosti koje je do sada počinila uprava firme, izjavio je predsjednik Štrajkačkog odbora Selim Salamović.\nRadnici ostaju u Domu sindikata do ispunjenja zahtjeva\n11.09.2013. / 18:38\nSARAJEVO, Radnici Privrednog društva “Unis-Pretis”, njih pedesetak, danas su ušli u zgradu Doma sindikata u Sarajevu gdje će ostati dok ne budu ispunjeni njihovi zahtjevi, rekao je predsjednik Sindikata preduzeća Mujo Ahmetspahić.\n25.08.2013. / 6:50\nRIM, Vlasnik italijanske kompanije “Firem”, Fabricio Pedroni, poslao je radnike na kolektivni odmor i tokom njihovog odsustva izmjestio proizvodni pogon u Poljsku.\nPlanirana promjena direktora Simensa ojačala akcije firme\n30.07.2013. / 7:30\nFRANKFURT, Vrijednost akcija njemačke kompanije Simens zabilježila je juče izraziti rast u očekivanju tržišta da ta firma za novog direktora imenuje dosadašnjeg finansijskog direktora, prenio je AP.


Zavet ćutanja i poricanja - REMARKER\nPosted on 26/11/2018 26/11/2018 by Bojan Toncic\nJoš jedna godišnjica pada Vukovara\nUzalud dokazi, uzalud potraga za mrtvima, svedočenje preživelih - nema pravde za logoraše iz Hrvatske, za ljude koji su zarobljeni braneći svoj grad. Žrtve, neke od njih trajno onesposobljene za normalan život ili rad, preživeli vlasnici trauma i poniženja, ne odustaju. Vukovarska operacija traje već punih 27 godina - naredbodavci i počinioci zločina, njihovi sledbenici i oficijelni guslari misle da je sa lažima lakše, štaviše, lepše živeti.\nMuk zvaničnih institucija Srbije i stanovništva koje neguje tradicije negiranja zločina u Hrvatskoj obeležio je i ovu godišnjicu pada Vukovara - izuzetak koji potvrđuje pravilo u skrivanju i poricanju sramote bile su nevladine organizacije Fond za humanitarno pravo i Žene u crnom. Koje nisu, svojim protestnim stajanjem u centru Beograda, poremetile blaženi mir uzornih žitelja glavnog grada Srbije koji su se, prvog ovogodišnjeg snežnog dana, fotografisali pored uličnih novogodišnjih ukrasa. Bilo je, nekako, svečano, kao kada su Beograđani 19. septembra 1991. cvećem i mahanjem zastavama pozdravili tenkove Prve gardijske oklopne divizije JNA koji su odlazili put Slavonije.\nZavet ćutanja i poricanja, zaborava sablasnih slika preživelih Vukovaraca koji izlaze iz podruma, te reči izveštača srbijanske državne televizije Nina Brajovića: “Vukovar je danas porušen, ali slobodan grad!”\nVukovar je te prve ratne 1991. godine punih 87 dana bio pod opsadom JNA i srpskih državnih dobrovoljačkih bandi; poginulo je više od hiljadu, a ranjeno oko 25 hiljada ljudi. Grad je bio izložen varvarskom uništavanju, urbicidu i kulturocidu.\nNenadoknadiva šteta zlostavljanih\nNema takvih podataka u srbijanskim udžbenicima, u medijima, sa kojih se šepure omiljeni režimski ratni zločinci, poput personifikacije agresije Veselina Šljivančanina, zajapurenog promotera vladajuće Srpske napredne stranke. Nema ni podataka o broju civila i zarobljenika, zatvorenih u koncentracione logore u Srbiji. svojevrsne stravične replike nacističkih konclogora; ne zna se broj ubijenih, ostala su svedočenja logoraša, o bestijalnosti čuvara, vojnika i policajaca, o morbidnoj mučiteljskoj kreativnosti, koju nastavljači u civilu, iz srbijanskog pravosuđa, proglašavaju zastarelom.\nVukovarska operacija traje već punih 27 godina - naredbodavci i počinioci zločina, njihovi sledbenici i oficijelni guslari misle da je sa lažima lakše, štaviše, lepše živeti.\nUoči godišnjice pada Vukovara Viši sud u Beogradu potvrdio je da je hrvatski državljanin Dragutin Guzovski tužio Republiku Srbiju i da zahteva naknadu štete u iznosu od 6.000.480 dinara (oko 50.500 evra).\nGuzovski je podneo tužbu zbog toga što je tokom rata u Hrvatskoj 1991. godine bio odveden u logor na teritoriji Srbije. U medijima je bilo reči o tome da su Srbiju tužili i logoraši Antun Horvat i Srećko Glamočak, što nije zvanično potvrđeno. “Šteta” ovih, ali i drugih logoraša koji očekuju međudržavno rešenje njihovih problema, nenadoknadiva je, budući da je reč o psihičkim patnjama i fizičkoj invalidnosti.\nKako umiru logoraši\nI tu bismo se mogli podsetiti faktografije, neoborive, kako konstatuje Fond za humanitarno pravo, imajući u vidu broj svedoka. Reč je o verovatno najdokumentovanijem ratnom zločinu Srbije, osmišljenom u državnom vrhu, s neskrivenim zadovoljstvom realizovanom na terenu. Kroz logore Sremska Mitrovica, Begejci, Stajićevo, Aleksinac, Niš, Vojno-istražni zatvor u Beogradu, te logor na Banjici (podzemne prostorije Instituta za bezbednost) prošlo je najmanje pet hiljada ljudi, nad kojima su se logorski stražari svakodnevno iživljavali. Prema podacima Županijskog suda u Osijeku, pak,najmanje 21 logoraš podlegao je torturi. Srbija je dosad priznala samo jednu žrtvu batinanja u Nišu.\n“Nijedan logoraš nije umro od starosti”, kaže podnosilac tužbe Dragutin Guzovski. On naglašava da traume, zlostavljanje i neljudski uslovi kojima su bili izloženi logoraši uzimaju danak; torturu smatra “tempiranom bombom koja uzima živote” (DW).\nGuzovski je u logoru nakon pada Vukovara bio zatočen šest i po meseci Od toga je 126 dana bio u samici u kojoj vrata nekad nisu otvarali danima; iz logora je izašao sa slomljenom prsnom kosti, slomljenih sedam rebara i zglobnom čašicom na desnom ramenu. U logoru je izgubio 46 kilograma.Tužio je Srbiju zbog nezakonitog lišavanje slobode, deportacije i odvođenja u logor, nehumanog i neljudskog postupanja i totalnog kršenja Ženevske konvencije o postupanju sa ratnim zarobljenicima.\nCinizam pravosuđa i režima\nSa ovim tretmanom savršeno se uklapa nečovečni cinizam srbijanskog Tužilaštva za ratne zločine koje je podiglo optužnicu protiv jednog logorskog čuvara. Ne zna se po kojem kriterijumu - naravno, u skladu je sa poslovičnim zataškavanjem - tek, iz opsežne dokumentacije koju je Tužilaštvo dobilo od Udruge Vukovar 1991. izvuklo je izvesnog Milana Crevara koji je dvojicu pripadnika Zbora narodne garde "tokom ispitivanja mučio, tražeći da priznaju optužbe koje su im stavljene na teret i daju podatke od vojnog značaja".\nCrevar je osuđen na godinu i šest meseci zatvora. Njegove jednako okrutne ili znatno surovije kolege nisu ni dospele na sud.\nFond za humanitarno pravo je 2007. podneo tužbu Prvom opštinskom sudu u Beogradu u ime 12 logoraša iz Hrvatske, a sud je odbio zahteve tužilaca uz obrazloženje da je njihovo potraživanje zastarelo.\n"Objektivni rok je tri godine, odnosno pet godina, koliko je propisano Zakonom o obligacionim odnosima. Mi smo tvrdili da su se u konkretnom slučaju stvorili uslovi o primeni povlaštenog zastarnog roka, koji znači da zahtev za odštetu zastareva kada zastari gonjenje za krivično delo. Međutim, sud je u naveo da se odredbe ovog člana mogu primeniti samo u slučaju kada postoji pravosnažna osuđujuća presuda kojom je utvrđeno postojanje krivičnog dela i odgovornost lica za učinjeno krivično delovanje", objašnjava sudsku logiku Merit Mušanović, analitičar FHP (RSE).\nCrna Gora je obeštetila logoraše iz Hrvatske sa ukupno 1,43 miliona evra (zarobljenici u Dubrovačkoj operaciji). Predsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je udruženje logoraša iz Hrvatske i uradio očekivano - bio je ljubazan. Korak dalje u svireposti načinila je premijerka Ana Brnabić, rekavši, u vezi sa logorima, da je „apsolutno ponosna kako je Srbija obradila probleme iz prošlosti“.\n“Prepisivanje” tamnih strana istorije\nUnutar logoskih zidina bilo je, svedoče zatvorenici, nepodnošljivo teško; logorska imitacija života i iživljavanje nad logorašima kroz formu navodnog ispitivanja bili su gotovo identični u svim logorima, a čuvari su imali neograničeno pravo da tuku logoraše čak i do smrti. U istraživanju Tatjane Tabački i Aleksandra Jakovljeva (YU historija, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji) citira se, između ostalih, iskaz svedoka koji je imao bliske susrete sa osuđenim Mirkom Crevarom: “Šandor Željko je svedočio da je zajedno s drugim zarobljenicima na samom ulazu u KPZ Sremska Mitrovica, prolazio kroz špalir vojnika, koji su ih tukli pendrecima, drvenim štapovima i kundacima. Posle 'dočeka' svedok navodi da ga vode u ćeliju, u kojoj je bilo 120–130 ljudi, u kojoj nije bilo kreveta. Ležali su na drvenom podu i nije bilo mesta. Kada god bi zatvorenici čuli otključavanje vrata, bio je to znak da ulaze čuvari i tada su morali da ustanu, okrenu se ka zidu, sagnu glavu i stave ruke na leđa. Kupatilo je bilo u podrumu, a prvih mesec dana zatvorenicima je bilo zabranjeno kupanje.”\nIsti svedok govori i o tretmanu tokom ispitivanja i različitim formama mučenja: “Navodi da su ga, na putu do kancelarije za ispitivanje, šutirali i ako bi pao, nastavili su šutiranje uz opasku: 'Pogledaj ustašu, slab je, ne može da stoji' U slučaju da zarobljenik ne padne, nastavili bi sa udarcima po ramenima, vratu, leđima, celom telu. Na ispitivanje su odvođeni kod istražnog sudije. Nekada bi zarobljenik pre razgovora čekao satima, sagnute glave, sa rukama na leđima, nije smeo ni u koga da gleda ili da se nekom obraća. Kao ispitivača u Sremskoj Mitrovici, svedok navodi gospodina Šalića, pripadnika KOS, koji ga je terao da u toku ispitivanja jede so i biber, od čega se gušio, imao teškoće sa gutanjem, povraćao bi, imao bolove u stomaku i osećaj da mu gori u ustima. Unutrašnjost usta mu je bila krvava i ispucala. Govoreći o povredama u Sremskoj Mitrovici, svedok navodi da su mu oštećena pluća, polomljena rebra, zadobio je oštećenje kičme, vida i sluha, ima stalne glavobolje. 'Nas su tukli u Mitrovici poslje svakog doručka, poslje svakog ručka, poslje svake večere. Nigdje više batina nisam dobio nego u Mitrovici, znate.'”\nKako sakriti državne zločine\nGodinama je Tužilaštvo za ratne zločine Srbije lagalo o tome da očekuje okončanje policijskog posla u istragama - niti je bilo ikakvog posla, niti istraga. “Iz dokaza izvedenih u suđenjima Mrkšiću (Mile), Šljivančaninu (Veselin) i drugima za ratne zločine na Ovčari i drugim mestima područja Vukovara, odnosno SAO Slavonija, Baranja, Zapadni Srem, nesumnjivo proizilazi da je - za ispitivanja zarobljenika osumnjičenih za ubistva i druge ratne zločine i njihovo odvođenje i držanje u zarobljeničke logore, general Vasiljević oformio i angažovao tri grupe pripadnika tajnih službi (Vojne službe bezbednosti i drugih), Kontraobaveštajnu grupu i Vojnu policiju JNA. Koordinaciju i nadzor njihovog rada, Vasiljević je lično vršio.O svemu važnijem u ispitivanju zarobljenika, postupanju prema njima, formiranju i radu logora, Vasiljević je lično izveštavao Kadijevića (general Veljko), kao saveznog sekretara za odbranu i naredbodavca za formiranje logora”, beleži u svjoj analizi Lakić Đorović, penzionisani potpukovnik Pravne službe JNA.\nVelikosrpske nacionalističke nijanse\nUzalud dokazi, uzalud potraga za mrtvima, svedočenje preživelih - nema pravde za logoraše iz Hrvatske, za ljude koji su zarobljeni braneći svoj grad od velikosrpske anticivilizacijske invazije. Nema empatije u državi koja se pretvara u veliki konclogor, a žrtve, neke od njih trajno onesposobljene za normalan život ili rad, preživeli vlasnici trauma i poniženja, ne odustaju. Dosad Srbija nije dozvolila ni obeležavanje mesta stradanja - snažniji od improvizovanih institucija bili su mladi pripadnici fašističkih bandi.\nOni stariji, baš kao u filmovima i svedočenjima o nacističkim logorima smrti, “ništa nisu znali”. A znali su svi, pogotovu vlastodršci suptilnih velikosrpskih nacionalističkih nijansi, od Slobodana Miloševića do Aleksandra Vučića.\nOstaju nepristajanje i laž, “prokleta mogućnost izbora, kazao bi pesnik, “mora da postoji”. Laž, recimo, zašto menjati dobitnu suicidnu kalkulaciju; laž, tako lekovita i podsticajna, pogotovu jer je, zna to Dobrica Ćosić, “ srpski državni interes”. U srpskoj izvedbi maštovita, poput logorskih čuvara: “Mi lažemo da bismo obmanuli sebe, da utešimo drugoga; lažemo iz samilosti, lažemo iz stida, da ohrabrimo, da sakrijemo svoju bedu, lažemo zbog poštenja. Lažemo zbog slobode. Laž je vid srpskog patriotizma i potvrda naše urođene inteligencije. Lažemo stvaralački, maštovito, inventivno (Deobe).“\nI laž može biti tempirana bomba.\n← Zadovoljstvo u tekstu – Živeli…\nZadovoljstvo u tekstu – Binarni… →


"Dom zdravlja" Visoko - Odluka o izboru najpovoljenijeg ponuđača kancelarijskog materijala\nOdluka o izboru najpovoljenijeg ponuđača kancelarijskog materijala\nDatum kreiranja četvrtak, 15 Septembar 2016 16:21\nNa osnovu člana 64. stav 1. tačka b.), člana 70. stav 1., 3. i 6., Zakona o javnim nabavkama BiH („Sl.Glasnik BiH“ broj 39/14) /u daljem tekstu Zakon/ i člana 26. Statuta JU"Dom zdravlja"Visoko, na Preporuku komisije za javne nabavke broj 01-2124/1/16 od 14.09.2016.godine u postupku javne nabavke /roba/ kancelarijskog materijala za potrebe JU"Dom zdravlja"Visoko, Direktor JU"Dom zdravlja" Visoko, d o n o s i :\nPrihvata se Preporuka Komisije za javne nabavke (broj 01-2124/1/16 od 14.09.2016.godine), i ugovor za javnu nabavku /roba/ kancelarijskog materijala za potrebe JU"Dom zdravlja"Visoko dodjeljuje se ponuđaču „Defter“ d.o.o. Sarajevo za ponuđenu cijenu od 3.789,70 KM bez PDV-a (Slovima: TrihiljadeSedamstotinaOsamdesetDevet i 70/100 Konvertibilnih maraka) odnosno 4.433,95KM sa PDV-om(Slovima: ČetirihiljadeČetiristotineTridesetTri i 95/100 Konvertibilnih maraka) kao najboljem ocjenjenom ponuđaču po kriteriju najniže cijene.\nPrijedlog Ugovora o nabavci dostavit će se na potpis izabranom ponuđaču „Defter“ d.o.o. Sarajevo po proteku roka od 10 dana računajući od dana kada su svi ponuđači obaviješteni o izboru najpovoljnije ponude.\nZa izvršenje ove Odluke zadužuje se Uprava JU"Dom zdravlja" Visoko.\nOva Odluka će se objaviti na web stranici www.dzvisoko.ba istovremeno sa upućivanjem iste ponuđačima koji su učestvovali u postupku javne nabavke u skladu sa članom 70. stav. 6. Zakona.\nProtiv ove Odluke može se izjaviti žalba, najkasnije 5 dana od dana prijema ove Odluke (član 101. stav (5) Zakona.\nPostupak javne nabavke pokrenut je Odlukom o pokretanju javne nabavke broj 01-1910/16. od 23.08.2016.godine.\nJavna nabavka je provedena putem Konkurentskog zahtjeva broj KZ-04/16. Procijenjena vrijednost javne nabavke bez PDV-a je 10.000,00 KM.\nObavijest o nabavci objavljena je na web stranici Agencije za javnu nabavku pod brojem 1368-7-1-24-3-11/16. dana 25.08.2016.godine.\nKomisija za javne nabavke imenovana je Odlukom broj 01-1919/16. od 24.08.2016.godine.\nKomisija je provela kompletnu proceduru i sa danom 14.09.2016.godine dostavila konačnu Preporuku broj 01-2124/1/16.\nU postupku po dostavljenoj dokumentaciji Direktor smatra da je Komisija za javnu nabavku blagovremeno i pravilno izvršila otvaranje ponuda i ocjenu prispjelih ponuda o čemu je sačinila odgovarajuće zapisnike u kojima je utvrđeno sljedeće :\nDa je ukupno prispjelo 7 ponuda,\n§ Da je blagovremeno zaprimljeno 7 ponuda,\n§ Da nije bilo neblagovremeno zaprimljenih ponuda,\n§ Da je ponuda ponuđača „Defter“ d.o.o. Sarajevo najprihvatljiva,\nU postupku donošenja ove Odluke posebno se cijenila činjenica da je Komisija pravilno i potpuno, izvršila ocjenu kvalificiranosti ponuđača te ocjenu prispjelih ponuda, u skladu sa kriterijima iz tenderske dokumentacije.\nU postupku ocjene provedenog postupka Direktor JU"Dom zdravlja" Visoko nije našao razloge, nepravilnosti niti propusta u radu, koji bi eventualno bili osnov za neprihvatanje preporuke Komisije za javnu nabavku.\nNaime, u postupku je ocijenjeno da je Komisija u svemu pravilno postupila te da je izbor najpovoljnijeg ponuđača izvršen u skladu sa Zakonom, podzakonskim aktima, internim aktima i tenderskom dokumentacijom. Uvidom u priloženu dokumentaciju, neosporno je da izabrani ponuđač najbolje ocijenjen po kriteriju najniže cijene utvrđenih u tenderskoj dokumentaciji kako slijedi :\n„Prima prom“ Banja Luka\n„Plan plus“ Zenica\n„ŽAD RMM“ Kiseljak\nIzabrani ponuđač je izabran primjenujući kriterij najniže cijene, koja je ponuđena u iznosu od 3.789,70 KM (Slovima : TrihiljadeSedamstotinaOsamdesetDevet i 70/100 Konvertibilnih maraka) bez PDV-a.\nIz navedenih razloga primjenom člana 64. stav 1. tačka b. Najniža cijena Zakona o javnim nabavkama BiH te člana 26. Statuta JU "Dom zdravlja" Visoko odlučeno je kao u dispozitivu ove Odluke.


DRAMA U FRANCUSKOJ: Naš rukometni golman se bori za život!\n"ORLOVI" LETE U RUSIJU Srbija pobedila Gruziju!\nHRVATI OSTAJU "DOMA" U suludom scenariju "kockasti" zavise od Srbije!\nNaši susedi, koji sebe često vole da predstavljaju kao fudbalske lidere u regionu, moraju večeras (20.45, Sport klub 1) da pobede Ukrajinu u Kijevu da bi osigurali baraž za odlazak na Mundijal.\nPOGLEDAJTE GOLOVE Austrija-Srbija 3:2 (VIDEO)\nRusija još čeka. Nisu uspeli fudbaleri Srbije da iskoriste prvu meč loptu i da u Beču obezbede odlazak na Svetsko prvenstvo.


SUTRA JAVNA RASPRAVA, U ČETVRTAK SKUPŠTINA RAZMATRA PREDLOG NOVOG STATUTA OPŠTINE – Radio Televizija Caribrod\nSUTRA JAVNA RASPRAVA, U ČETVRTAK SKUPŠTINA RAZMATRA PREDLOG NOVOG STATUTA OPŠTINE\n05/03/2019 RT Caribrod\t0 Comments\tCaribrod, Dimitrovgrad, Javna rasprava, Sednica skupštine opštine Dimitrovgrad\nSednica Skupštine opštine Dimitrovgrad biće održana u četvrtak 7. marta, a na dnevnom redu je 20 tačaka. Jedna od najvažnijih je predlog novog Statuta Opštine Dimitrovgrad, koji je usklađen sa novim Zakonom o lokalnoj samoupravi i nosi određene izmene. Na dnevnom redu je i verifikacija mandata odbornicima Branislavu Vasovu i Nikoli Borisovu sa liste Srpska napredna stranaka, zbog smrti 2 odbornika sa te liste.\nPo 8 tačaka sa dnevnog reda sednice, za sutra u 08:00 sati zakazana je i javna rasprava. Materijal za javnu raspravu može se dobiti od sekretara Skupštine opštine, a objavljen je i na sajtu Opštine Dimitrovgrad.\n← AMBASADA REPUBLIKE BUGARSKE SINOĆ JE U BEOGRADU ORGANIZOVALA SVEČANI PRIJEM\nОДБОРНИЦИ УСВОЈИЛИ ИЗВЕШТАЈЕ О РАДУ КОРИСНИКА БУЏЕТА ЗА 2016. ГОДИНУ


Tehnolog - Konstruktor odeće | Adler | Ústí nad Labem, Češka Republika | Poslovi Infostud\nMi smo češka kompanija (www.adler.info), koja važi za jednu od najbrže razvijenih firmi, u oblasti proizvodnje i uvoza reklamnog tekstila u Češkoj Republici. Na tržištu postojimo više od petnaest godina. Naši ciljevi zasnovani su na izuzetno visokom kvalitetu proizvoda, koje stvaramo, a naše artikle izvozimo u devetnaest evropskih zemalja.\nTrenutno tražimo novog kolegu/koleginicu, na odeljenju za nabavku, na poziciji:\nTehnolog - Konstruktor odeće\nMesto zaposlenja: Ústí nad Labem, Češka Republika\nUme da bude samostalna, sa fokusom na detalje\nIma obrazovanje u oblasti tekstila\nIma iskustva u tekstilnoj industriji\nIma napredno znanje i iskustvo pri radu sa grafičkim programima (Corel), i sa MS Office paketom\nIma kreativno i logičko razmišljanje, sistematičke prirode\nTemeljitost i organizacione sposobnosti\nPoznavanje engleskog jezika (na dovoljno visokom nivou, potrebnom za komunikaciju i rad)\nDobro poznavanje konstrukcije odeće\nKako bi izgledao Vaš opis posla:\nSaradnja u razvoju novih proizvoda\nIzrada tehničke dokumentacije i priprema dokumenata za proizvodnju\nKomunikacija da dobavljačima\nKoordinacija i upravljanje proizvodnje - Kontrola / Inspekcija\nIspitivanje i kontrola uzoraka, kao i procena kvaliteta proizvoda pred masovnu proizvodnju\nMoguća putovanja u inostranstvo\nMogućnost profesionalnog razvoja u međunarodnoj kompaniji\nPomoć pri dobijanju svih neophodnih papira za zaposlenje, život i rad u EU\nRad u iskusnom i prijatnom kolektivu\nDodatni slobodni dani, uključujući i “Sick days” (slobodni dani u slučaju bilo kakvog zdravstvenog problema)\nObezbeđeno piće i voće na nivou kompanije\nMogućnost kupovine kompanijskih proizvoda po nižim cenama\nStravenke (Bonovi za hranu i piće)\nPlaćen smeštaj za prva tri meseca boravka u Češkoj Republici\nPočetak radnog odnosa: U dogovoru sa kompanijom\nUkoliko mislite da ispunjavate uslove oglasa za posao, molimo da pošaljete vaše životopise isključivo na engleskom jeziku, elektronskim putem.


> Alati>Kompresori i Zračni alati>Kompresor BT-AC 200/24 OF\nBT-AC 200/24 OF idealan je uređaj za sve kućne majstore, koji zahtijevaju velik zračni kapacitet na visokom pritisku. Posebno je pogodan za prskanje, napuhavanje madraca, gumenih čamaca i lopti. Zbog korištenja posebnih dijelova u zračnom kompresoru, omogućen je njegov rad bez uljnog podmazivanja. Zbog toga je njegovo održavanje svedeno na minimum, jer nije potrebno provjeravati razinu ulja, niti ga nadolijevati.\nIzlazna snaga: na 0 bara 110 l/min\nna 4 bara 70 l/min\nna 7 bara 45 l/min\nKapacitet spremnika: 24 l\nBrzina pumpe: 2,850 okr\nNeto težina: 19.5 kg


Smučari zlatiborske Zvezde putuju u Hrvatsku – Zlatibor.News\nReading: Smučari zlatiborske Zvezde putuju u Hrvatsku\nZlatibor.News > Blog > Skijanje > Smučari zlatiborske Zvezde putuju u Hrvatsku\nSmučari zlatiborske Zvezde putuju u Hrvatsku\nUpdated 2018/12/18 at 10:16 PM\nSmučarske nade SK Zvezda ove nedelje putuju na mini pripreme u Hrvatsku. Planirano je da mali Zlatiborci treniraju zajedno sa smučarima SK Sljeme kako bi se što bolje pripremili za predstojeću zimsku sezonu.\n„Mi nastavljamo saradnju sa kolegama iz SK Sljeme. Mislim da imamo dosta da naučimo od njih i da će ove pripreme biti veoma korisne našim takmičarkama i takmičarima,“ rekla je za zlatibor.tv predsednica SK Zvezda Mina Ilić.\nPored priprema sedmoro smučara (2006 i 2005 godište) će učestvovati i na takmičenju koje je planirano za petak. Ono što je posebno zanimljivo je da će članovi SK Zvezde po prvi put nastupiti u disciplini sprint – poligon.\n„Verujem da će ovo biti odličan start sezone. Nadam se da će se naporan rad ove godine isplatiti i da će naši takmičari pokazati pun potencijal u trci sa ozbiljnim protivnicima, tako da očekujem veoma dobru trku.“ zaključila je gospođica Ilić.\nZa SK Zvezda na ovoj trci će nastupiti: Sara Piplović, Andrea Marković (2005), Ana Jeremić, Anđela Jovanović, Jovana Joksimović i Ivan Smiljanić.\nTAGGED: nordijsko trcanje, pripreme, sezona 2018-19, sk sljeme, SK Zvezda, smucarski klub zvezda, trcanje sa skijama, trka sljeme\nPrevious Article Savez za Srbiju predstavio Belu knjigu\nNext Article Počinje sezona skijanja na Torniku


Konkurs za izradu idejnog rješenja vizuelnog identiteta udruge | IT Base\nKonkurs za izradu idejnog rješenja vizuelnog identiteta udruge\n12.01.2019. / 12.01.2019.\nUdruga za regionalni razvitak u BiH poziva umjetnike, dizajnere, ilustratore i ostale kreativce da dostave prijedloge idejno grafičkog rješenja Udruge (koristeći postojeći logotip Udruge).\nČlan 1.- Predmet konkursa\nPredmet konkursa je izrada idejnog rješenja vizuelnog identiteta Udruge, odnosno kombinacija postojećeg logotipa i inovativnog slogana. Vizuelni identitet treba da bude jedinstven i prepoznatljiv kako bi uz odgovarajuće komunikacijske aktivnosti, svakog pojedinca asocirao na aktivnosti, ideju i vrijednosti udruge.\nMisija Udruge je poticanje i unaprjeđenje održivog razvoja Bosne i Hercegovine, jačanje tržišne konkurentnosti malih i srednjih poduzeća, razvoj turizma, izgradnja institucionalnih kapaciteta i poticanje samoodrživosti lokalnih zajednica, pružanje podrške pri realizaciji programa prelaska na zelene energije i izgradnje i korištenja obnovljivih izvora energije, očuvanje kulturne i industrijske baštine, kao i očuvanje životne sredine i biološke raznolikosti na prostoru naše države. Također, misijom se smatra i izgradnju kapaciteta institucija, osnaživanje marginaliziranih skupina društva, pomoć u razvoju ruralnih sredina, poboljšanje općeg socio- ekonomskog stanja države, te poštivanja temeljnih ljudskih prava i sloboda, prava manjina, ravnopravnosti spolova i nediskriminacije.\nČlan 2. – Opći uslovi konkursa\nKonkurs je otvoren za fizička lica, građane, pojedince ili grupe autora, a posebno se podstiču prijave studenata;\nRad mora biti izvorno djelo i ne smije biti ranije objavljivan u cjelosti ili djelimično ili korišten u druge svrhe;\nBroj radova po učesniku je ograničen na 3 (tri);\nVizual koji se obraća cjelokupnoj javnosti, državnim institucijama, medijima, malim i srednjim preduzećima, te nevladinom sektoru, u BiH i Evropi, mora biti konceptualno i oblikovno usklađen sa logotipom Udruge i misijom udruge;\nSekundarno, vizual se treba voditi porukama\n– interkulturalnog dijaloga;\n– održivosti i korištenju obnovljivih izvora energije;\n– inovativnosti i preduzetništva;\n– aktivnosti kojima je svrha kulturnog, historijskog i industrijskog naslijeđa;\n– doprinosa stalno rastućem udjelu inovativnih kulturnih i digitalnih praksi;\nVizual mora biti bez izraženih stereotipa, ne smije biti vulgaran, sporan ili zabranjen;\nLogo Udruge koji se može koristiti je sljedeći:\nČlan 3.- Podnošenje prijave\nBlagovremeno podnešena prijava treba da sadrži:\n• Informacije o autoru;\n• prijedlog idejnog rješenja vizualnog identiteta u dva (2) karakteristična oblika- na printanim materijalima (predloška za prezentaciju i poster) i u digitalnom okruženju (banner za web stranicu);\n• definiciju sistema tipografije;\n• program boja;\n• kratko tekstualno objašnjenje koncepta.\nPrijave je potrebno dostaviti putem maila na rdabih@tel.net.ba uz naznaku: KONKURS VIZUELNI IDENTITET- Ime i prezime.\nPo odabiru rješenja, autor je obavezan potpisati izjavu o autorstvu i izjavu o korištenju, te dostaviti navedena rješenja u vektorskom obliku. Isključivo pravo na iskorištavanje pobjedničkog rada, bez ograničenja u pogledu sadržaja, vremena i prostora, bit će ugovorom u potpunosti preneseno na Udrugu za regionalni razvitak, a koja će ga koristiti u svrhu produkcije komunikacijskih i medijskih (tiskanih i digitalnih) materijala Udruge te druge svrhe vezane uz Udrugu prema potrebi, i to na temelju osnovnih grafičkih standarda vizualnog identiteta izrađenih od strane autora pobjedničkog rada.\nČlan 4.- Kriteriji izbora\n• Kriterij povezanosti sa misijom Udruge- 40 poena\n• Kriterij estetičnosti: konceptualna i vizualna kvaliteta logotipa koja se odnosi na relevantnost, originalnost i kreativnost – 20 poena\n• Kriterij unikatnosti- 10 poena\n• Kriterij komunikacijske kvalitete- 10 poena\n• Kriterij grafičkog kvaliteta i primjenljivosti: čitkost, jednostavnost reprodukcije i primjene, primjerenost i usklađenost prijedloga s kontekstom i željenom slikom- 20 poena.\nAko su dvije ili više prijava jednako bodovane, bit će odabrana ona koja je pristigla ranije.\nČlan 5.- Nagrada\nPobjedničkim dizajnom smatra se onaj koji dobije najviše bodova, zbirom pojedinačnih bodovanja svakog člana Komisije. Članovi Komisije zadržavaju pravo da odluku ne obrazlažu\nNagrada za pobjednički dizajn je:\n• Jednokratni iznos od 700,00 KM (sedamstotinakonvertibilnihmaraka);\n• Angažman na 1 (jednom) evropskom projektu, koji uključuje saradnju i izradu vizuelnog identiteta za projekat i sve partnere (iz BiH i Evrope), uz navođenje autorstva; što uključuje, ali se ne ograničava na izradu logotipa, promotivne materijale, banere, rješenja za web stranicu i socijalne mreže, te mobilne aplikacije. Ovakva vrsta usluge će biti novčano kompenzirana prema evropskim standardima, te će autor dobiti referencu potpisanu od svih partnera. U slučaju uspješne saradnje, Udruga će autora angažovati i za potrebe drugih projekata.\nČlan 6.- Trajanje konkursa\nKonkurs ostaje otvoren 7 (sedam) dana od objave, dakle do 17.01.2019. godine;\nPrijave dostavljene nakon roka neće biti prihvaćene, a nepotpune prijave će biti odbačene.\nUkoliko članovi komisije ocijene da ni jedan od pristiglih prijedloga ne zadovoljava zahtjeve Konkursa, Komisija zadržava pravo da ne izabere ni jedno od predloženih rješenja.\nČlan 7.- Ostale odredbe\nUdruga za regionalni razvitak u BiH pruža jednake mogućnosti učešća na konkursu za sve građane, bez obzira na spol, rod, vjersko, etničko ili nacionalno opredjeljenje, te bilo koju drugu pripadnost.\nSva pitanja vezana za konkurs mogu se uputiti putem emaila na rdabih@tel.net.ba.\nDostavljeni radovi se neće vraćati autorima.


Šokantno: Saznajte tajnu bračnog para Stojković : Crveni tepih\nŠokantno: Saznajte tajnu bračnog para Stojković\nRazvode se- ne razvode se, on nju tuče, ona demantuje, on sa novom curom u gradu, a zatim sa (još uvek) suprugom na proslavi Nove godine… I tako u krug. I dok se oni igraju vruće-hladno, jedan prijatelj Vladimira Stojkovića progovorio je i rekao šokantne detalje o golmanu i manekenki!\n- Njih dvoje su se dogovorili da svako ima svoj život unutar braka. Uvek su imali opciju da budu sa kim god hoće, a da se pritom ovaj drugi ne ljuti. Ipak, stvar se otrgla kontroli kada je Vladimir upoznao manekenku Jelenu početkom prošle godine. Čak ju je i vodio kod prijatelja na svadbu i tamo je predtavljao kao svoju devojku. Tada je Bojana bila pred porođajem i nije ni slutila šta se dešava. Kad je sve otkrila odlučila je da mu se osveti pa je počela da jurca za rukometašom Vladom Mandićem koga Stojković ne podnosi, rekao je Stojkovićev prijatelj za Novosti i timedemantovao i priču Vlade Mandića koji je rekao da Bojanu ne poznaje.\nPosle burnog perioda u kojem su spminjane i batine, Bojana i Vladimir Stojković počeli su sve češće da se pojavljuju na javnim mestima i da se fotografišu u “ljubavnom zanosu”, ali je, prema rečima neimenovanog sagovornika, sve farsa:\nBlablatuc said on 11/01/2012 at 08:22\nSta je tu “sokantno” ova persona je klasicna sponzorusa… a o pameti fudbalera ne bih da komentarisem!


Vremenska arhiva Schederndorf - meteoblue\nVremenska arhiva Schederndorf\n30 godina arhivskih vremenskih podataka po satu za Schederndorf možete kupiti s history+. Preuzmite parametre poput temperature, vetra, oblaka i padavina u CSV formatu za sva mesta na planeti. Poslednje 2 sedmice vremenskih podataka za Schederndorf moguće je besplatno proveriti ovde.