Prikaz odluke u predmetu Zvonko Stamenković protiv Srbije, predstavka broj 42827/17 i odluke u predmetu Milan Tanasković i 20 drugih predstavki protiv Srbije, vodeća predstavka broj 19207/17\nEvropski sud za ljudska prava je 22. oktobra 2020. godine objavio odluku u predmetu Zvonko Stamenković protiv Srbije, predstavka broj 42827/17 i odluku u predmetu Milan Tanasković i 20 drugih predstavki protiv Srbije, vodeća predstavka broj 19207/17.\nSvi podnosioci predstavki su se, na osnovu člana 6. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda (u daljem tekstu: Konvencija) i člana 1. Protokola broj 1. uz Konvenciju, prituživali na neizvršenje domaćih sudskih odluka donetih u njegovu korist protiv društvenih preduzeća.\nVlada Republike Srbije (u daljem tekstu: Vlada) je obavestila Evropski sud da je država isplatila iznose dosuđene na domaćem nivou, ali da su podnosioci propustili da ovu činjenicu saopšte Sudu.\nRazmatrajući informacije koje je Vlada dostavila, Evropski sud je utvrdio da podnosioci nisu obavestili Sud o bitnim činjenicama predmeta pre nego što je Vlada dobila obaveštenje o podnetim predstavkama i da za ovakav propust nisu dali obrazloženje, te je predstavke odbacio kao neprihvatljive, saglasno odredbama člana 35. st. 3 (a) i 4. Konvencije, zbog zloupotrebe prava na predstavku.\nEvropski sud je podsetio da predstavka može biti odbačena zbog zloupotrebe prava, pored ostalog, ako je svesno zasnovana na netačnoj informaciji ili ako su bitne informacije ili dokumenti namerno izostavljeni prilikom njenog podnošenja, a i kasnije, posebno ukoliko se te informacije i dokumenti odnose na suštinu stvari.\nEvropski sud je takođe istakao da „namerna ili nemarna zloupotreba resursa Suda može ugroziti verodostojnost rada advokata u očima Suda, pa čak i ako se sistematski dogodi, može dovesti do situacije da se pojedinim advokatima zabrani zastupanje podnosilaca predstavki prema Pravilu 36. stav 4 (b) Poslovnika Suda“.


I Rojters piše o našim merama za spas ekonomije: "Srbija spremila 5 milijardi evra" - Biznis Telegraf.rs\n30/03/20 | 13:27\nI Rojters piše o našim merama za spas ekonomije: "Srbija spremila 5 milijardi evra"\nSrbiju će ovo koštati recesije, ali bi trebalo da se oporavi 2021, piše Rojters\nBritanska agencija Rojters izvestila je o programu mera za oporavak srpske privrede koje je najavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nAgencija prenosi da je Vučić rekao da je Srbija planira da ponudi oko pet milijardi evra u pozajmicama i subvencijama za pomoć preduzećima, pogođenim korona virusom, kao i da se razmišlja da svi punoletni građani Srbije dobiju na poklon po 100 evra.\nRojters ističe i da je agencija Fič Rejtings prošle nedelje potvrdila kreditni rejting Srbije na nivou BB+ sa stabilnim izgledom za dalje poboljšanje, uprkos krizi izazvanoj virusom korona.\nAgencija navodi da se očekuje da lokalne banke, kako bi pomogle u oporavku, "ubace" oko dve milijarde evra u fond, za koji bi država osigurala dodatnih 1,25 milijardi evra u garancijama, dok bi Fond za razvoj Srbije trebalo da doda još 200 miliona evra.\nPodseća i da je 13 osoba preminulo u Srbiji od posledica korona virusa, a da je njih 741 zaraženo, kao i da je Srbija uvela "stroge mere" zbog epidemije korona virusa.\n"Razgovaraćemo o dodatnoj pomoći najugroženijima": Traži se rešenje koje neće preopteretiti budžet


NATO vodi žestoke bitke na jugu Avganistana\nKoalicione trupe kontrolišu glavne puteve i strateške tačke u talibanskom uporištu Mardža na jugu Avganistana, izjavio je američki marinski general Leri Nikolson, dodavši da će snagama NATO-a ipak biti potrebno više vremena da u potpunosti obezbede to područje.\nOko 15 hiljada koalicionih vojnika uključeno je u ofanzivu – najveću savezničku akciju protiv talibana od invazije na Avganistastan 2001. Britanski general Nik Karter razgovarao je sa novinarima u Pentagonu putem video linka iz južnog Avganistana.\n„U samoj Mardži i dalje postoji jak otpor pobunjenika, a američki marinci u saradnji sa avganistanskim bezbedniosnmim snagama vode intenzivnu seriju akcija u cilju čišćenja tog grada“, izjavio je Karter.\nGeneral Karter predvidja da će možda biti potrebno još mesec dana za obezbedjenje Mardže i više vremena da se ubedi lokalno stanovništvo da veruje avganistanskoj vladi.\n„Gledajući u budućnost, za otprilike tri meseca, trebalo bi da imamo jasniju sliku o tome da li smo bili uspešni. Bio bih veoma oprezan sa slavljenjem pobede za sada“, naveo je Karter.\nOn je izjavio da se koalicione trupe sporo kreću kroz Mardžu i generalno koriste lakše naoružanje u naporima da se zaštitite desetine hiljada civila.\n„Postoji prilična opasnost od improvizovanih eksplozivnih naprava koje moraju da budu pažljivo uklonjene. Ne želimo da civili naleću na mine i eksplozivne naprave“, upozorava američki general.\nBorbe su počele kada su avganistanski zvaničnici objavili hapšenje u Pakistanu dvojice viših talibansikih vodja koji su bili aktivni kao takozvani „vladari u senci“ na severu Avganistana. Pakistanski zvaničnici saopštili su da je nekoliko ekstremista povezanih sa Al Kaidom uhapšeno u Karačiju. Američki i pakistanski zvaničnici navode da ispituju glavnog talibanskog operativnog komandanta – Mulu Ganija Baradara. Portparol Pentagona Džef Morel kaže da se Talibani nalaze pod velikim pritiskom.\n„Nadamo se, naravno, da će to stvoriti odredjenu količinu nezadovoljstva, zabrinutosti i uznemirenja unutar Talibana“, izjavio je Morel.\nMardža je duže vreme bila pod kontrolom trgovaca drogom i Talibana. Koaliciona ofanziva smatra se ključnim testom strategije američkog predsednika Baraka Obame za suzbijanje ekstremističkih grupa i zaštitu avganistanskih civila.


'Hoće li Komšić da nas šamara ili zavrće uši?'\nIzvor: Mondo, 04.Nov.2018, 16:58\n"Hoće li Komšić da nas šamara ili zavrće uši?"\nPoruku novog člana Predsedništva BiH Željka Komšića odlično smo razumeli, jedino što nismo shvatili jeste kako će da nas kazni, hoće li da nas šamara ili će da nam zavrće uši, upitao je ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nVulin je reagovao na Komšićevu poruku Beogradu da je granica sa Srbijom na Drini i da to treba poštovati, jer će u suprotnom, kaže, biti problema.\n"Gospodin Komšić nam neprekidno preti >> Pročitaj celu vest na sajtu Mondo << i to smo razumeli, ali pre nego što mu odgovorim na ovu poslednju pretnju, samo hoću da ga pitam - ko je pokušao da ubije Aleksandra Vučića u Srebrenici i kada misli da nam da odgovor na to jednostavno pitanje", rekao je Vulin.\nDokaz da imate državu jeste kada na vašem prostoru znate ko pokušava da ubije nekoga i zbog toga bude kažnjen, podvukao je Vulin.\nKomšić je danas rekao da će sa pozicije na koju je izabran u punoj meri biti posvećen da odnosi sa Srbijom i Hrvatskom budu dobri i prijateljski, ali i da u Beogradu i Zagrebu treba da se zna da je granica na Drini, odnosno Uni.\n"Ali vas molim, i u Zagrebu i Beogradu, samo da znate, gde prelazite granicu. I gde pokazujete dokumenta. To je na Savi, to je na Drini, to je na Uni. Samo to poštujte i nećete imati nikakvih problema sa mnom", rekao je Komšić.\n"Ja ne pretim. Nisam ja baš toliko moćan da nekome pretim, samo tražim poštovanje ove zemlje. I od Zagreba i od Beograda. Tražim da se poštuje gde je fizi?ka granica ove zemlja i granica lepog, normalnog pona?anja", rekao je Komšić.\nNa ovu Komšićevu izjavu je reagovao i predsednik RS i novoizabrani član Predsedništva BiH.\nRadio Televizija Vojvodine: Komšić Beogradu: Granica je na Drini, poštujte da ne bi bilo problema\nMondo: KOMŠIĆ OŠTRO SRBIJI: Biće problema ako...\nVesti-online.com: "Granica je na Drini, poštujte da ne bi bilo problema"


Košarkaši Crvene zvezde Telekom izgubili su od ekipe Strazbur IG rezultatom 78:75 (19:30,15:22,22:12,22:11), i tako doživeli četvrti poraz u grupi.\nU šestom kolu najprestižnijeg evropskog takmičenja ekipa Dejana Radonjića nije uspela da po drugi put u sezoni savlada Strazbur IG, iako su crveno-beli imali veliku prednost, u jednom trenutku i maksimalnih +21.\nNajefikasniji u gostujućem timu bio je Kvinsi Miler sa 23 poena i 11 skokova, a pratili su ga Simonović sa 18 i Gudurić sa 13 poena. U pobedničkom timu Lelu je postigao 24 poena.\nTežak ispit u Francuskoj otvorili su Jović, Tompson, Simonović, Cirbes i Miler.\nPet minuta igre pokazalo je dosta sigurnosti u ekipi Zvezde koja je bolje otvorila meč i imala prednost 16:11 uz 11 poena Kvinsija Milera. Spoljna linija igrala je sjajno, pa su košarkaši srpskog šampiona na kraju prve deonice imali prednost 30:19.\nSimonović i Gudurić svojim trećim, a ukupno 10. trojkom crveno-belih, posle samo 3 minuta nastavka primoravaju Vensana Kolea na novi tajmaut.\nNavijači Zvezde izvanrednom podrškom sa tribina, još jednom su pokazali zašto spadaju među najvernije na svetu, pa su i u Strazbur stigli da pomognu svojim košarkašima.\nNastavili su da dominiraju na parketu gostujući igrači i posle fantastične serije od 16:0 došli do maksimalnih plus 20! Na kraju prvog poluvremena sjajni Miler postigao je 17 poena a košarkaši Zvezde imali su prednost 52:34.\nSeriju Strazbura 8:1 na startu treće deonice prekida tajmautom trener Radonjić, a kao odgovor crveno-belih stigla je nova trojka Marka Simonovića. Pogađao je srpski reprezentativac kad god je bilo potrebno i uspeo da održi prednost svog tima. Ipak ekipa Vensana Kolea pojačala je odbranu i uspela da prepolovi prednost gostiju koja je pred početak poslednje deonice iznosila 64:56.\nVelika prednost crveno-belih istopila se na minimalnu posle uvodnih 7:0 domaćeg tima za novi minut odmora Dejana Radonjića. U uvodnih pet minuta igre samo su Rebić i Miler bili precizni sa linije penala, i pored toga gosti su i dalje imali prednost 68:63. Serija 17:6 u poslednjoj deonici donosi prvu prednost domaćim košarkašima 73:70 na nešto manje od tri minuta do kraja.\nBez koša iz igre u poslednjih deset minuta meča košarkaša Zvezde i bolja penal završnica domaćina na kraju su ipak presudili u korist ekipe Strazbura koji su zabeležili trijumf rezultatom 78:75.\nKK Crvena zvezda Telekom: Rebić 2, Tompson 4, Simanić, Tejić, Simonović 18, Nastić, Gudurić 13, Miler 23 (11sk), Cirbes 9, Štimac 2, Jović 6p+10as+8 skokova.\nU ponedeljak sa početkom od 21h košarkaši Crvene zvezde Telekom gostuju ekipi Sutjeske u okviru 11. kola ABA lige J.t.d.\nZa kraj prvog dela ABA, Zvezda u Mitrovici


Jedinstvo Zapada puca po šavovima, zato je Srbiji — „nož pod grlom“ - Sputnjik Srbija\n13:42 28.06.2018 (osveženo 16:05 28.06.2018) Preuzmite kraći link\nSrbija bi zbog nejedinstva na relaciji SAD–EU, nesuglasica u samoj Uniji, ali i pukotina u NATO-u, mogla da ima veći manevarski prostor za rešavanje kosovskog pitanja. Ali, zbog pada američke dominacije jača pritisak iz Vašingtona da se ovo pitanje reši, pa neće biti lako odoleti izazovima.\nEvropska unija nikada nije bila slabija, odnosi Evrope i Amerike reklo bi se nikada gori, pojavljuju se ozbiljne pukotine unutar NATO-a. Pritom, od Srbije se traži da preseče po pitanju Kosova…\nKoliko razjedinjenost Zapada po mnogim pitanjima Srbiji otvara manevarski prostor u borbi za Kosovo? Ima li Zapad sada jedinstvenu „batinu“ da uceni Beograd?\nCC0 / Balkans Photos\nPolitikolog dr Jelena Vukoičić kaže da je osnovni problem Srbije pritisak zbog Kosova koji trpi pre svega od Amerike koja traži da se sve reši do kraja ove, ili početkom iduće godine. EU je razjedinjena, ali neće se sutra raspasti. Desničari jačaju, ali nisu vlast u Briselu, tako da niko ne može da kaže kada će se EU transformisati, iako ide ka tome. Međutim, Srbija nema vremena jer je Vašington pritiska da što pre dâ zeleno svetlo za Kosovo jer su svesni da nemaju vremena zato što se situacija brzo menja, kaže Vukoičićeva.\n„Dugoročno, nama vreme ide u korist, upravo zbog problema koji postoje na relaciji Brisel–Vašington, ali i u samoj EU. EU je sve samo ne ujedinjena i ima veće probleme nego ikad i teško da će ti problemi biti rešeni u skorijoj budućnosti. Ono što je trend jeste porast popularnosti nacionalnih desničarskih stranaka u EU, a kako smo da sada imali prilike da vidimo one imaju mnogo više razumevanja za kosovsko pitanje i za Srbiju, nego za globalističke struje koje su dominantne u Briselu. Desničarske opcije i jesu to što razjedinjuje EU, te opcije jačaju nacionalne države, a to je nešto što nama može da ide u prilog“, veruje naša sagovornica.\nU isto vreme, ona napominje da je problem koji Amerika ima sa EU takođe nešto što bi Srbiji odgovaralo, ali naglašava da Amerika sve ovo radi jer njena globalna dominacija opada. Amerikanci zato putem uslovljavanja drugih pokušavaju da ojačaju sebe same.\n„Naš problem je taj što se situacija odvija jako brzo i što smo pod ogromnim pritiskom da se kosovsko pitanje reši brzo. Svi ovi procesi i u EU i na Zapadu su procesi koji se zahuktavaju i ta se situacija menja iz dana u dan, ali da bi se promenila, ipak treba vremena. Zato Amerika želi da Kosovo stavi ad akta, da utvrdi svoju poziciju tamo gde smatra da to treba, i zato je nama osnovni problem trka sa vremenom, ali i to što se mi nalazimo u tim evropskim integracijama, iako svi vide da EU propada“, kaže Vukoičićeva.\nOna je mišljenja da sadašnja administracija u Briselu i Vašington uslovljava Srbiju na tom evropskom putu dizanjem ruku od Kosova, što je paradoksalna situacija, jer Beograd id ka nečemu neizvesnom, a ulog je održanje suvereniteta zemlje.\n„Što se tiče same Evrope koja bi se eventualno transformisala tako da Kosovo ne bude uslov za Srbiju, opet bi glavni igrač bila Amerika, i šta god da bude sa Evropom, Kosovo je američki projekat i ona je ta koja gura nezavisnost kao strateški cilj. Transformacija u EU bi nam išla u prilog, ali to se neće desiti za godinu ili dve, a mi nemamo vremena jer nam je ’nož pod grlom‘. Amerika želi da pravno obavezujući sporazum bude potpisan do kraja godine“, naglašava Vukoičićeva.\nI redovna smena na vrhu u Briselu dogodine neće mnogo toga promeniti po Srbiju, dodaje ona, i veruje da je jedina promena koja zvaničnom Beogradu može da ide u prilog je promena koja bi se eventualno desila u Francuskoj, ali pre svega u Nemačkoj. Prema njenim rečima, odnos Nemačke i Amerike je sada specifičan, ali napominje da u Nemačkoj jača desnica, a to je nešto što bi moglo da utiče na promene i u Briselu, a samim tim i na problem Srbije u vezi sa Kosovom.\nsrbija, Eu, SAD, Srbija


Niška priča : Južne vesti\nRanđelović: Nijedna partija ne može da ispuni sva obećanja\n13:04, 12. 3. 2016.\nOd kandidata LDP-a za gradonačelnika Niša na izborima 2012. Nebojša Ranđelović je preko “Niške priče” dogurao do izborne liste koalicije okupljene oko SNS, a to objašnjava činjenicom da se politikom bavi zbog ideje, a ne zbog funkcije.\nSDPS: Spremamo se za lokalne izbore u Nišu\n14:23, 12. 12. 2015.\nPartija ministra trgovine Rasima Ljajića otvorila je svoje prostorije u Nišu, na Trgu Pavla Stojkovića, a kako je rekao predsednik Izvršnog odbora SDPS Branko Gogić, partija se sprema za izbore, a dosadašnji rezultati u Nišu su ukinuti “funkcionerski dodaci”.\nGrozdanović vratio pare od “funkcionerskog dodatka”\n13:10, 28. 7. 2015.\nPredsednik Korisničkog saveta niške Skupštine Miloš Grozdanović vratio je više od 130.000 dinara u budžet Niša koje je dobio na ime nezakonitog “funkcionerskog dodatka”.\nLAF: Funkcioneri da vrate nezakonito primljene dodatke na plate\n14:56, 20. 7. 2015.\nNiški Lokalni antikorupcijski forum pozvao je funkcionere, na čelu sa gradonačelnikom Zoranom Perišićem, da vrate “funkcionerski dodatak” koji su nezakonito primali poslednje 3 godine, a koji im je platu uvećavao za trećinu.\nNiška priča: Zašto ministar nije dočekao matematičare?\n09:43, 20. 7. 2015.\nTo što gimnazijalce iz Niša i Beograda, koji su na Međunarodnoj matematičkoj olimpijadi na Tajlandu osvojili zlato, srebro i dve bronze, na aerodromu nisu dočekali predstavnici Ministarstva prosvete, ministru su zamerili u političkom pokretu "Niška priča".\nSDPS u Nišu formirao regionalni odbor\n16:36, 6. 7. 2015.\nPartija koju predvodi Rasim Ljajić u Nišu je dobila i regionalni odbor na čije čelo je izabrana Sanja Jefić Branković, donedavna narodna poslanica LDP-a i kasnije “Niške priče”.\n“Niška priča” traži od Vlade da ne uvodi TV taksu\n15:15, 2. 7. 2015.\nZbog toga što se lokalni mediji širom Srbije prodaju i gase, a RTS i RTV traže maksimalnu zakonom propisanu taksu od 500 dinara, politički pokret “Niška priča” traži od Vlade Srbije da odbije zahteve za uvođenje takse.\nPsi lutalice napali odbornicu niške Skupštine\n15:30, 9. 1. 2015.\nČlanicu odborničke grupe “Niška priča – SDPS“ Skupštine Grada Niša Sonju Stanojević psi lutalice su oborili i ujedali je za potkolenice jutros kod stadiona na Bubnju.\nPolitička "papazjanija" u Nišu\n07:54, 31. 12. 2014.\nDok gradonačelnik Niša tvrdi da su DSS, "Niška priča" i "Koalicija za Niš" postali deo vladajuće koalicije, predstavnici tih stranaka odbacuju njegove tvrdnje i kažu da su i dalje opozicija.\nJelenković preuzeo skupštinski odbor\n13:22, 18. 12. 2014.\nOdbor za administrativna pitanja niške Skupštine ubuduće će voditi Predrag Jelenković, šef Odborničke grupe Niška priča. On je na tom mestu zamenio Nadicu Ivković (URS) koja je razrešena.\n“Niška priča” dobila većnika u Medijani\n15:29, 24. 10. 2014.\nMiloš Bojović funkcioner “Niške priče” postao je većnik u Opštini Medijana.\nZdravković napustio "Nišku priču"\n15:50, 4. 9. 2014.\nZbog protivljenja koaliciji sa Srpskom naprednom strankom osnivač i predsednik političkog pokreta "Niška priča" podneo je ostavku na sve funkcije u toj organizaciji.\nOpština Medijana dobija novog predsednika\n14:26, 4. 8. 2014.\nNa sutrašnjoj sednici Skupštine Opštine Medijana trebalo bi da bude smenjen aktuelni predsednik Opštine Nebojša Krstić (URS) i na njegovo mesto postavljen Zoran Stojanović (SNS), dosadašnji zamenik predsednika Skupštine.\nURS ostao bez odborničke grupe u Medijani\n13:28, 24. 5. 2014.\nIako Ujedinjeni regioni Srbije u niškoj Opštini Medijana imaju predsednika Opštine, u skupštinskim klupama, nakon promena na poslednjoj sednici, imaju samo dva odbornika.\nPredlog za Laletovu ulicu\n09:48, 6. 5. 2014.\nOdbornička grupa “Niška priča - SDPS” predložila je gradskoj Komisiji za nazive ulica da jedna ulica u Nišu dobije ime po nedavno preminulom umetniku Radovanu Laletu Đuriću.\n“Niška priča” poslala predloge za nagradu za toleranciju\n09:41, 1. 5. 2014.\nOvaj politički pokret za prestižnu nagradu “Car Konstantin” predložio je diplomiranog pravnika Filipa Mirića i profesorku filozofije Bojanu Golubović\nDva "pojačanja" za Nišku priču\n13:53, 15. 4. 2014.\nDoskorašnje odbornice Demokratske stranke prešle su u Odborničku grupu Niška priča - SDPS. U ovoj Odborničkoj grupi kažu da to “nema veze” sa prekomponovanjem vlasti.\nRanđelović novi potpredsednik SDPS\n12:07, 25. 2. 2014.\nJedan od lidera "Niške priče" i nekadašnji potpredsednik LDP Nebojša Ranđelović Necer izabran je za potpredsednika Socijaldemokratske partije Srbije Radima Ljajića.\n“Niška priča” podržala SNS\n13:47, 11. 2. 2014.\nPotpisivanjem sporazuma o saradnji sa Socijaldemokratskom partijom Rasima Ljajića pokret “Niška priča” je indirektno pružio podršku koaliciji koju je okupila Srpska napredna stranka za predstojeće parlamentarne izbore.\nPostavljeni v.d. načelnici niških uprava\n12:21, 6. 1. 2014.\nGradsko veće Niša imenovalo je vršioce dužnosti 3 novoformirane gradske uprave - za kulturu, sport i obrazovanje.


14.05.2021. / 12:15\nBANJALUKA – Nakon što je javnost u Srpskoj žestoko iskritikovala vlast jer je ograničila prikupljanje šumskih proizvoda na samo jedan kilogram dnevno, resorno ministarstvo je bilo prisiljeno da reaguje.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u Vladi Republike Srpske izmjenilo je Pravilnik o uslovima korišćenja i načinu sakupljanja ostalih šumskih proizvoda u šumama i na šumskim zemljištima u svojini RS.\nNovim izmjenama fizičko lice, odnosno lokalno stanovništvo može da sakuplja šumske plodove za porodične potrebe u količini do dva kilograma dnevno.\nTu spadaju gljive, ljekovito bilje, šumsko voće, sjeme, grmlje, ukrasno bilje, ali i puževi, gliste ili zmije.\nŠumske proizvode mogu sakupljati i komercijalni saklupljači, ali pod posebno propisanim uslovima, uz plaćanje naknade od pet odsto od prodajne cijene sirovine na domaćem tržištu.\nTakođe, “Šume Republike Srpske”, kao korisnik šuma i šumskog zemljišta u svojini Srpske, imaju pravo korišćenja ostalih šumskih proizvoda uz naknadu od tri odsto prodajne cijene proizvoda.\nTako prikupljen novac ide na poseban račun i trebalo bi da se koristi za revitalizaciju lokacije sa koje su određeni prizvodi uzeti.\nPodsjećamo, pravila oko sakupljanja šumskih proizvoda resorno ministarstvo je donijelo krajem prošle godine. Međutim, javnost pravila nije prihvatila sa oduševljenjem.\nMnogi nisu vidjeli svrhu rigoroznih ograničenja jer Srpska raspolaže sa ogromnim prirodnim i šumskim resursima.\nTagovi: Sakupljanje šumskih proizvoda


Dodik pisao Milu zbog Srebrenice: Stali ste se na stranu jednog naroda u BiH\nAutor: Glas Javnosti 02.04.2020. u 01:27\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik uputio je kolegi iz Predsjedništva Šefiku Džaferoviću pismo u kojem je ukazao na to da je slanjem pozivnica pojedinim zvaničnicima da prisustvuju komemorativnom skupu u Potočarima zloupotrijebio poziciju i samu instituciju Predsjedništva.\n„Upoznat sam da ste 5. februara uputili pozivnice predsjednicima nekoliko država, direktorima i šefovima međunarodnih organizacija, kao i ambasadorima da prisustvuju komemorativnom skupu u Potočarima 11. jula ove godine, čime ste zloupotrijebili funkciju i instituciju Predsjedništva BiH“, piše Dodik i dodaje da je Džaferovića tako poslao netačnu poruku da „Predsjedništvo BiH učestvuje u organizaciji spomenutog skupa“.\nDodik je obavijestio i predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića da mu je pozivnicu „samoinicijativno uputio bošnjački član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović te da o tome nikada nije razgovarano na sjednici Predsjedništva niti je ono o tome odlučivalo“.\nU pismu je Dodik naveo da Predsjedništvo BiH ni na jedan način ne učestvuje u obilježavanju komemorativnog skupa u Srebrenici, te da je upućivanje pozivnica lični gest Džaferovića, a ne stav kolektivnog organa Predsjedništva BiH.\n„Kvalifikacije tragičnih događaja u Srebrenici, koje je iznio Džaferović u svom pozivnom pismu, a koje ste i vi na isti način iznijeli, apsolutno su neprihvatljive, jednostrane i sigurno ne doprinose procesu pomirenja. Kao što bi trebalo da vam je poznato, u tragičnom građanskom ratu u BiH nastradao je veliki broj djece, žena i muškaraca svih nacionalnosti, razorena je privatna i javna imovina, te je veliki broj lica napustio svoje domove.Takođe, kao predsjedniku susjedne zemlje, trebalo bi da vam je poznato da je žrtava bilo na svim zaraćenim stranama. U tragičnom sukobu u BiH, svi su ratovali protiv svih, ali nažalost, žrtve su i danas, 25 godina nakon okončanja sukoba, predmet političke manipulacije“, istakao je Dodik u pismu upućenom Đukanoviću.\nObraćajući se Đukanoviću, Dodik je takođe naveo i da svaki izgubljeni život predstavlja nenadoknadiv gubitak i ne može biti manje ili više značajan od drugih života.\n„Pokušaji „viktimizacije“ jednog naroda i stvaranje „zločinca“ od drugih, doprinosi daljim podjelama ionako podijeljenog društva u BiH. Vašim stavom svrstali ste se na stranu isključivo predstavnika jednog naroda i miješajući se u unutrašnja pitanja BiH dodatno ste narušili ionako složene unutrašnje odnose u BiH“, zaključio je Dodik u pismu upućenom Đukanoviću.\nCrna GoraMilo ĐukanovićpredsednikBosna i HercegovinaMilorad Dodiksrebrenicabilateralni odnosiDžaferovićPotočari


Svetski dan davalaca krvi | Crveni Krst Beograd\nCrveni krst Srbije i Institut za transfuziju krvi Srbije obeležiće Svetski dan davalaca krvi, u subotu 14. juna u periodu od 11 do 14 časova, uličnom manifestacijom na potezu Mekenzijeva – Bulevar Oslobođenja, kod Hrama Svetog Save u Beogradu, uz učešće davalaca krvi i volontera Crvenog krsta koji će pozivati građane da daju krv i davaocima čestitati praznik.\nU teškim vremenima za sve nas, posebno za građane naše zemlje koji su u 39 sredina u Srbiji pogođeni poplavama, veoma je značajna solidarnost građana koja je na visokom nivou i koja se svakodnevno iskazuje. Briga za drugog, suseda, prijatelja ali i nepoznatog primaoca odlika je davalaca krvi koji svakodnevno, godišnje na preko 3.000 akcija dobrovoljnog davanja krvi učestvuju solidarišući se sa ljudima kojima je potrebna krv radi lečenja.\nPridružite nam se i vi, da zajedno pozovemo građane da daju krv, što će u subotu imati prilike da učine u sali Instituta za transfuziju krvi Srbije, Svetog\nOve godine, Svetska zdravstvena organizacija je Svetski dan davalaca krvi posvetila budućim majkama, sa sloganom “Dajte krv onima koje daruju život”. Volonteri Crvenog krsta će uz namenski sačinjen informativno edukativno promotivni materijal informisati građane o važnosti davanja krvi i komponenata krvi.\nU 12 časova, u sali Instituta za transfuziju krvi Srbije, moći ćete da razgovarate sa budućim majkama koje su inače davaoci krvi, sa ženama koje redovno daju krv i kojih je u Srbiji svake godine sve više.


Saradnja izmedju Opštine Bački Petrovac i grada Vukovara\nU ponedeljak 26. septembra u maloj sali Skupštine opštine je održan prvi radni sastanak povodom dogovora oko uspostavljanja zvanične saradnje izmedju Opštine Bački Petrovac i grada Vukovara.\nGlavna tema sastanka je bila realizacija projekta „Formiranje centra za unapredjenje znanja u ruralnom turizmu“.\nSredstva za finansiranje projekta su obezbeđena iz pretpristupnih fondova Evropske unije, IPA II program prekogranične saradnje Croatia-Serbia 2007-2013.\nNa sastanku su bili prisutni predsednik Opštine Bački Petrovac Vladimir Turan, zamenik gradonačelnika grada Vukovara Željko Pinjuh , predsednik Skupštine opštine Bački Petrovac Siniša Stanivuk, predsednik saveta Mesne zajednice Petrovac Jan Brna i Majda Adlešić, koordonatorka projekta.\nGlavni cilj projekta je poboljšanje potencijala srpsko-hrvatske saradnje na osnovu trajno održivog razvoja turizma, koji je rezultat prekograničnog partnerstva.\nTakođe jedan od ciljeva ovog projekta predstavlja povećanje mogućnosti iskorišćenja turističkih atraktivnosti ovih dveju zemalja. Ovaj cilj se ostvaruje putem poboljšanja kvaliteta turističkih usluga, boljim tokom informacija o turističkim ponudama i poduhvatima, te stvaranjem okvira za razvoj kvalitetne srpsko-hrvatske turističke ponude.\nProjekt će biti povoljan za sve gradane, jer aktivnosti koje su planirane ovim projektom predstavljaju jedinstvenu priliku za društveni i ekonomski razvoj naše opštine a ujedno i garantuju sačuvanje kulturnih i prirodnih baština našeg regiona.\nZa Opštinu Bački Petrovac ovaj projekat predstavlja poseban stimulans za dalje bavljenje ruralnim turizmom, koji se, s obzirom na već postojeća iskustva, sve više pozicionira medju najperspektivnijim delatnostima ove regije.


Petričević i Ćorić posjetili preduzeća u Čelincu | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nPetričević i Ćorić posjetili preduzeća u Čelincu\nBy Vladimir Blagojevic 16. априла 2021. Novosti iz Komore, slide No Comments\nMinistar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević posjetio je danas preduzeće „Delfin trgotrans“ u Šnjegotini Velikoj i istakao da je strateško opredjeljenje Vlade Srpske očuvanje svakog radnog mjesta i nastavak poslovanja privrednih subjekata, uz nastavljeno kreiranje mjera pomoći i podrške privredi.\nOn je pohvalio napore zaposlenih u ovoj porodičnoj firmi, koja uspješno posluje već dugi niz godina.\n„Opredjeljenje Vlade Republike Srpske jeste da se podrže ovakvi privredni subjekti, koji zapošljavaju do 50 radnika. Ovdje je uspješno realizovan projekat nabavke savremene mašine za preradu drveta, jer je evidentno da je ovdje proces u razvoju i da sa svojim proizvodima izlaze na zahtjevna međunarodna tržišta“, naglasio je Petričević.\nPrema njegovim riječima, Ministarstvo privrede i preduzetništva Republike Srpske izdvojilo je za podršku privredi i prerađivačkoj industriji četiri miliona KM, a plan utroška tih sredstava usvojen je na sjednici Vlade Republike Srpske.\n„U saradnji sa Privrednom komorom Republike Srpske i Unijom udruženja poslodavaca tražimo najbolje modele za podršku privredi i prerađivačkoj industriji, koja je nosilac privrednog razvoja u Srpskoj, a ujedno nastojimo da obezbijedimo nova radna mjesta“, zaključio je Petričević.\nPreduzeće „Delfin trgotrans“ je osnovano 1996. godine, trenutno ima 43 zaposlena radnika, a bavi se preradom drveta i proizvodnjom raznih proizvoda i poluproizvoda od drveta.\nOperacioni menadžer u preduzeću „Delfin trgotrans“ Nikolina Savić rekla je novinarima da proizvode rezanu građu i elemente za namještaj, parkete, višeslojne podove i briket.\n„Izvozno smo orijentisani, preko 85 odsto proizvoda izvozimo u zemlje Evropske unije“, rekla je Savićeva.\nOna je zahvalila Ministarstvu privrede i preduzetništva što je prepoznalo značaj i podržalo projekat nabavke nove savremene mašine, pogotovo u vrijeme epidemije virusa korona.\n„Ovakvi podsticaji nam mnogo znače jer se u kontinuitetu razvijamo, a povećanje konkurentnosti je oslonjeno na uvođenje novih savremenih tehnologija“, poručila je Savićeva, koja je zajedno sa dva brata nastavila porodični biznis koji je započeo njihov otac.\nDirektor Privredne komore Srpske Pero Ćorić istakao je značaj opstanka porodične firme u situaciji kada mladi odlaze iz ruralnih područja.\n„Nedostatak kvalitetne radne snage nadomjestili su nabavkom novih mašina i tako postižu odgovarajuću konkurentnost“, kaže Ćorić.\nNačelnik opštine Čelinac Vlado Gligorić upoznao je ministra Petričevića o činjenici da je opština većinom oslonjena na drvopreradu.\n„Lokalna zajednica nastoji podržati ovaj sektor razvojem novih tehnologija. Istovremeno, stvaramo preduslove za razvoj privrede, a orijentisani smo na pokretanje startap i mikro preduzeća“, rekao je Gligorić.\nOn navodi da opština ima najnižu stopu poreza na nepokretnost, povoljnu mogućnost gradnje, kao i podsticaje u smislu plaćanja renti i niz drugih olakšica za poslovanje privrednih subjekata.\nGligorić kaže da je na području opštine Čelinac trenutno 565 aktivnih tražilaca posla.


Vesti, 21.04.2022, 10:00 AM\nIza ovog upozorenja stoje američka Agencija za sajber bezbednost i bezbednost infrastrukture, FBI, američka Agencija za nacionalnu bezbednost (NSA), australijski Centar za sajber bezbednost, kanadski Centar za sajber bezbednost, Nacionalni centar za sajber bezbednost Novog Zelanda, britanski Nacionalni centar za sajber bezbednost i Nacionalna agencija za kriminal.\n„Ruska invazija na Ukrajinu mogla bi da izloži organizacije unutar i izvan regiona povećanoj zlonamernoj sajber aktivnosti. Ova aktivnost može se desiti kao odgovor na neviđene ekonomske troškove nametnute Rusiji, kao i materijalnu podršku koju pružaju Sjedinjene Države i američki saveznici i partneri”, navodi se u upozorenju.\nTokom prethodna dva meseca Ukrajina je bila na udaru munjevitih hakerskih napada, od DDoS napada do napada destruktivnim malverima na vladine i infrastrukturne subjekte.\nU upozorenju se podseća da su neke kriminalne grupe nedavno javno obećale podršku ruskoj vladi u svetlu njene invazije na Ukrajinu. Ove grupe zapretile su sajber napadima protiv zemalja i organizacija koje pružaju materijalnu podršku Ukrajini.\nMeđu grupama koje su se pridružile ruskoj vladi su The CoomingProject, Killnet, Mummy Spider, Salty Spider, Scully Spider, Smokey Spider, Wizard Spider i Xaknet Team. Sajber kriminalci iz ransomware grupe Conti (Wizard Spider) čak su javno obećali podršku ruskoj vladi.\nOd početka invazije na Ukrajinu, agencije za sajber bezbednost zemalja koalicije Pet očiju su otkrile zlonamerne sajber operacije protiv IT mreža iza kojih stoje različiti ruski državni subjekti. To uključuje rusku Federalnu službu bezbednosti (FSB), uključujući FSB-ov Centar 16 i Centar 18, rusku Spoljnu obaveštajnu službu, Glavnu obaveštajnu upravu ruskog Generalštaba, Glavni centar specijalnih tehnologija GRU, Ministarstvo odbrane Rusije i Centralni naučni institut za hemiju i mehaniku.\nSlužbe za sajber bezbednost koalicije Pet očiju pozvale su one koji su zaduženi za zaštitu mreža kritične infrastrukture da se pripreme za potencijalne sajber pretnje, uključujući destruktivne malvere, ransomware, DDoS napade i sajber špijunažu, tako što će ojačati svoju sajber odbranu i pojačati napore za identifikovanje indikatora zlonamerne aktivnosti.\nMere predostrožnosti koje su preporučile agencije uključuju na prvom mestu ažuriranje softvera, uključujući operativne sisteme, aplikacije i firmware, primenu višefaktorske autentifikacije i jakih lozinki, obezbeđivanje obuke za podizanje svesti krajnjih korisnika i zaštita i nadzor RDP-a (remote desktop protocol) kao jednog od najčešćih inicijalnih vektora infekcije ransomwareom.\n„To je deo ruskog plana igre“, rekao je tada Bajden. „Moja administracija ponavlja ta upozorenja zasnovana na obaveštajnim podacima da ruska vlada istražuje opcije za potencijalne sajber napade.”


Danas je istorijski dan za Crnu Goru. Kao predsjednik 27. saziva Skupštine Crne Gore ponosan sam što će građani osjetiti benefite decembarske sjednice kroz značajno uvećanje plata, tako da će prosječna zarada porasti za oko 25 odsto, naveo je predsjednik Skupštine Crne Gore, Aleksa Bečić.\nPodnaslov: "Istorijski dan"\nTizer: Danas je istorijski dan za Crnu Goru. Kao predsjednik 27. saziva Skupštine Crne Gore ponosan sam što će građani osjetiti benefite decembarske sjednice kroz značajno uvećanje plata, tako da će prosječna zarada porasti za oko 25 odsto, naveo je predsjednik Skupštine Crne Gore, Aleksa Bečić.\n“Naročito sam radostan što će u izazovnim vremenima pandemije, plodove našeg rada kroz uvećanje zarada od 35 odsto u prosjeku, ubirati zdravstveni radnici Crne Gore, kojima i ovim putem zahvaljujem na požrtvovanom radu. Obećao sam da ćemo se izdići iz podjela koje nam je nametnuo bivši režim i preseliti se na teren ekonomskog oporavka”, napisao je on na Tviteru.\nKako je naveo, za samo 16 mjeseci uspjeli smo da povećamo minimalnu zaradu sa 250 na 450 eura, prosječnu zaradu sa 530 na 700 eura, minimalnu penziju sa 147 na 200 eura, staračke naknade sa 100 na 140 eura.\n“Omogućili smo besplatne udžbenike za sve osnovce u Crnoj Gori, uveli dječije dodatke za svu djecu do 18 godina, omogućili isplatu otpremnina u iznosu od 12.000 eura bivšim zaposlenima u sektoru rudarske i metalske industrije, vratili naknade majkama sa troje ili više djece i brojna druga dostignuća“, napisao je predsjednik Skupštine.\n28.01.2022 - 16:04 | *\nTagovi: Skupština Crne Gore, Plata, Aleksa Bečić, Pandemija, minimalna penzija\nPredsjednik Vlade Dritan Abazović poručio je danas u Skuštini, tokom premijerskog sata, da je zadovoljan borbom protiv organizovanog kriminala i dodao da su odgovorni za ubistva i šverc vrlo uznemireni, kao i da se šteta od krijumčarenja cigareta mjeri milijardama eura. Abazović je kazao i da je imao kriptovani telefon, ali veoma kratko.\nAndrija Đukanović: Ovoliki kriminal je bio moguć samo uz snažnu podršku države


Radovan Karadžić osuđen na 40 godina zatvora | Serb.rs\nSerb.rs > AKTUELNO > Radovan Karadžić osuđen na 40 godina zatvora\n24. marta 2016. / Komentari su isključeni na Radovan Karadžić osuđen na 40 godina zatvora\nSudija O Gon Kvon rekao je da je veće našlo da Karadžić nije kriv za genocid pod tačkom jedan optužnice, koja se odnosi na zločine u sedam bosanskih opština, ali da jeste kriv po svim ostalim tačkama .\n„Optuženi je bio jedina osoba u Republici Srpskoj koja je imala moć da interveniše i spreči ubijanje muslimanskih muškaraca, ali ipak umesto da interveniše i spreči, optuženi je naredio da muslimanski zarobljenici koji su tada držani u Bratuncu budu prebačeni na druga mesta i ubijeni. Oni su zatim odvedeni u Zvornik gde su ubijeni”, rekao je sudija O Gon Kvon.\nOn je istakao da je veće uvereno je da su ubistva u Srebrenici izvršena u skladu sa sistematskim i organizovanim planom i da je plan da se ubiju svi vojnosposobni muškarci i dečaci bio formulisan tokom trećeg sastanka u hotelu „Fontana”.\n„Dana 26. maja, nakon udara NATO na Pale, snage su zatočile pripadnike Unprofora na razlicitim lokacijama. Dok su bili zatočeni pretili su im da će ih ubiti ako nastavi NATO da bombarduje srpske položaje”, rekao je sudija.\nKaradžić je nakon višegodišenjeg bekstva i skrivanja pod lažnim identitetom „doktora Dabića”, uhapšen 18. jula 2008. godine, i nedelju dana kasnije iz Beograda je izručen Tribunalu u Hagu.\nPodrška srpskog naroda ali ne i vlasti (foto:www.czipm.org)\nReakcije iz Banjaluke: Presuda Karadžiću nije presuda RS\nBANjALUKA – Bivši predsednik Republike Srpske Dragan Čavić izjavio je da je presuda Radovanu Karadžiću individualna i da ne znači presudu Republici Srpskoj niti pretnju njenoj ustavnoj poziciji.\n„Ne treba očekivati da RS ovom presudom može imati bilo kakve institucionalne posledice. Vrlo staloženo treba reagovati na sve provokacije koje će uslediti, jer će presuda sigurno izazvati nezadovoljstvo među Bošnjacima”, rekao je Čavić za banjalučku ATV.\nČavić je kazao da je sporan deo presude Karadžiću za genocid u Srebrenici, jer je ona zasnovana na „kratkom šifrovanom razgovoru” Karadžića sa civilnim poverenikom za Srebrenicu Miroslavom Deronjićem.\nKeserović je ocenio da je zanimljiv detalj da je Karadžić osuđen za genocid u Srebrenici na osnovu „jednog kratkog telefonskog razgovora” sa civilnim poverenikom za Srebrenicu Miroslavom Deronjićem, što, kako je kazao, ostavlja mogućnost Karadžićevoj odbrani da u žalbenom postupku osporava taj detalj.\nKada sudi sud koji nije pravedan , onda je ovo jedino moguće (foto:www.rferl.org)\nSonja Jovićević-Karadžić: RS nije proglašena genocidnom tvorevinom\nBANjALUKA– Ćerka Radovana Karadića, Sonja Jovićević-Karadžić, izjavila je da presudom njenom ocu Republika Srpska definitivno nije proglašena genocidnom tvorevinom.\n„Prvo poluvreme je završeno, videli smo kako. RS definitivno nije genocidna tvorevina i to je najveće dostignuće odbrane Radovana Karadžića u ovoj fazi”, rekla je Sonja Jovićević-Karadžić za bijeljinsku BN TV.\nUpravo zbog toga, istakla je ona, RS bi trebalo aktivno da učestvuje žalbenom postupku.\nOna nije želela da komentariše, kako je kazala, „političko obrazloženje presude, u kojem je nadrobljeno sve i svašta, što je sramota za Sudsko veće”, navodeći da je „jasno da pravdi još nije dozvoljeno da vrati povez na oči nakon dve godine silovanja, koje se nad njim vrši u Haškom tribunalu”.\nSDP BiH: Presuda Karadžiću istorijski dan za BiH\nSARAJEVO– Predsednik Socijaldemokratske partije BiH Nermin Nikšić ocenio je danas da je presuda Radovanu Karadžiću „istorijski dan za državu Bosnu i Hercegovinu, sve njene građane, za sve žrtve agresije na BiH i barem delimična pravda za stotine hiljada onih koji su stradali kao posledica zločinačke politike stvaranja Velike Srbije, koju je predvodio i čiji je jedan od kreatora bio Radovan Karadžić”.\n„Ovo je takođe velika pobeda za civilizovani svet, jer je ključni čovek u realizaciji genocida, masovnih ubijanja, progona, silovanja i razaranja osuđen za sva ta zlodela”, ocenio je Nikšić.\nKako je saopšteno, lider SDP-a se nada da će ova presuda „konačno razbiti laži i manipulacije oko toga šta se desilo u periodu od 1992. do 1995. godine”.\n„Mi u BiH moramo nastaviti graditi mir, suživot i pomirenje, a to je istinski moguće samo na punom uvažavanju činjenica o onome šta se desilo tokom rata u BiH. Ova presuda još je jedan doprinos tom procesu”, istakao je lider SDP-a.Nikšić je pozvao sve političke lidere u BiH da se „odgovorno odnose prema ovome što je utvrđeno na Sudu u Hagu” i da se nastavi raditi na stvaranju pravedne, uspešne i jedinstvene BiH.\nZapadne agencije o presudi Karadžiću\nHAG– Zapadne agencije prenele su vest o osudi Radovana Karadžića na 40 godina zatvora pred Haškim tribunalom uz ocenu da su suđenje i presuda bivšem lideru bosanskih Srba veoma važni za Haški tribunal i međunarodno pravosuđe uopšte.\nReč je o izuzetno važnom suđenju za tribunal UN i razvoj međunarodnog prava ocenjuje AP, podsećajući da je Karadžić najviši lider bosanskih Srba kome je suđeno pred sudom u Hagu.\n„Karadžićeva osuda će verovatno ojačati međunarodno pravosuđe u domenu krivične odgovornosti političkih lidera za zločine koje počine snage pod njihovom kontrolom”, ocenjuje američka agencija.\nTužioci su optužili Karadžića da je bio odgovoran kao politički lider i glavnokomandujući srpskih snaga u BiH, koje su optužene za najgora zlodela tokom rata, a 70-godišnji Karadžić je insistirao da je nevin i da su njegove akcije bile usmeren na zaštitu Srba, podseća AP.\nOn je kako se dodaje, proglašen krivim po jednoj od dve tačke optužnice za genocid – u Srebrenici i za organizovanje kampanje zločina u ratu koji se od 1992. do 1995. vodio u BiH i u kome je ubijeno 100.000 ljudi.\nKaradžić je mogao da dobije maksimalnu doživotnu kaznu zatvora za 11 tačaka optužnice, ali je dobio 40 godina zatvora, zaključuje AP, uz napomenu da osuđeni može da uloži žalbu na presudu.\nAFP ukazuje da je Karadžić do sada najistaknutija ličnost osuđena za ratove u bivšoj Jugoslaviji i da je sud zaključio da on snosi krivičnu odgovornost za ubistva i progone tokom sukoba u BiH.\nMeđutim, sud je zaključio da nema dovoljno dokaza da je u bosanskim selima i mestima izvršen genocid, što će, kako ocenjuje AFP, biti „udarac za hiljade žrtava”.\nOvo je kraj maratonskog suđenja pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju za ulogu Kradžića u ratu u BiH od 1992. do 1995. godine, navodi se u tekstu.\nItalijanska agencija Ansa javlja da je Karadžić proglašen krivim za 10 od 11 tačaka optužnice, uključujući masakar u Srebrenici i osuđen na 40 godina zatvora.\nTa agencija podseća da je Karadžić, kome je sada 70 godina, uhapšen pre manje od 10 godina dok se krio u Beogradu prerušen u doktora.\nBlumberg javlja da je Karadžić osuđen na 40 godina zatvora za ulogu u sukobu podstaknutom raspadom Jugoslavije posle pada komunizma.\nU sukobima u BiH poginulo je više od 100.000 ljudi, a „ta ubistva su počinjena kao deo dobro organizovanog plana, a optuženi je dao značajan doprinos tim zločinima”, izjavio je sudija u zaključcima, prenosi američka agencija, podsećajući da je rat u Bosni bio najgori od sukoba podstaknutih raspadom Jugoslavije.\nRojters ističe da su sudije Haškog tribunala sopštile danas da je Karadžić krivično odgovoran za opsadu Sarajeva i zločine protiv čovečnosti u drugim gradovima i mestima tokom rata u BiH.\nNavodeći da je Karadžić osuđen na 40 godina po 11 tačaka optužnice, uključujući masakar u Srebrenici, ta agencija između ostalog podseća da su protivnici Haškog tribunala kritikovali tužioce kao pristrasne budući da su 94 od 161 osumnjičenih bili sa srpske strane, 29 Hrvati, a devet bosanski muslimani.\nTužioci su kritikovani i što nisu pokrenuli optužnice pritiv Franje Tuđmana i Alije Izetbegovića koji su u međuvremenu umrli, navodi britanska agencija\nOznake: hag, nepravda, presuda, Radovan Karadžić / Objavljeno u: AKTUELNO\n© 8758 Serb.rs. Sva prava zadržana.


Potpisan protokol o saradnji između opština Višegrad i Čajetina — ZoomUe\nby Zoran Kanacki · februar 27, 2017\nBEOGRAD – Zlatibor već godinama ima dobru saradnju sa Republikom Srpskom u svim oblastima, a naročito na polju turizma. Sve više turista sa one strane Drine dolazi na ovu planinu. Iz tog razloga, na Sajmu turizma je potpisan protokol o saradnji između opština Višegrad i Čajetina.\nZlatibor predstavlja turistički brend celog regiona, i to u svim oblastima koje ova planina nudi, rekao je Predrag Gluhaković, ministar turizma u Vladi Republike Srpske, i dodao da ova zemlja želi da sa Zlatiborom ima još kvalitetniju i čvršću saradnju. Gluhaković navodi da je ovo zasluga svih turističkih radnika i da im je želja da se sva pozitivna iskustva sa Zlatibora prenesu u Republiku Srpsku, a i obratno. Potpisan je protokol o saradnji između opština Višegrad i Čajetina.\n„Da se prevaziđe taj problem graničnog prelaza i da ta turistika tura, koja bi išla na relaciji Višegrad – Bajina Bašta – Tara – Zlatibor praktično zaživela i da u dogledno vreme, zajedno sa Zlatiborom i Termama Čatež i olimpijskim centrom Jahorina, osmislimo još nekoliko projekata koji bi mogli konkurisati i svetskim destinacijama. Treba da krenemo da ozbiljno radimo, jer samo radom možemo dođi do ozbiljnih rezultata“, rekao je Predrag Gluhaković, ministar turizma Republike Srpske.\nn Stamatović, predsednik opštine Čajetina, kaže da je poznato da svuda u razvijenm evropskim zemljama turuzam po bruto društvenom proizvodu u poslednjih nekoliko godina sa sedmog mesta došao je na treću poziciju. Otuda i opravdanje za potpisivanje protokola o saradnji, jer samo zajedničkim nastupom ove dve regije, mogu se postići dobri rezultati.\n„Na ovom primeru saradnje između Višegrada i Čajetine pokazalo se da u turizmu granice ne postoje i da se brišu, i da turistički radnici i poslenice najbolje to razumeju i teže ka tom cilju – da se integrišu i povezuju međusobno, kao i da se turistička privreda i potencijali unapređuju“, kaže predsednik opštine Čajetina, Milan Stamatović.\nPotpisani protokol i za Višegrad i za Čajetinu znači početak jedne velike saradnje, a cilj je, po Stamatovićevim rečima, da se pred inostrane goste nastupi kao jedinstveno tržište, koje će plasirati turistički proizvod, kako bi se smanjio broj ponuda stranih turističkim destinacije, a da naše agencije više pažnje posvete srpskim turističkim destinacijama, jer, po njegovim rečima, i Srbija i Srpska, imaju šta da ponude svetu.\nTags: ministar turizma Republike SrpskePredrag GluhakovićSajmu turizmaVišegrad – Bajina Bašta – Tara – Zlatibor\nVulin uručio paketiće deci iz Doma Petar Radovanović (video)\nby branko · Published januar 13, 2015\nby branko · Published jul 4, 2015\nZlatini ključ Čajetini\nby branko · Published oktobar 13, 2015\nNext story Prihvaćen izveštaj budžetske inspekcije u 2016. godini\nPrevious story Zlatibor najposećenija planina u Srbiji (video)


Pronašao i vratio 1.950 KM, nagradila ga i vlasnica i šef\nIsplatilo se poštenje\nRadislav Simić, zaposlen u radnoj jedinici "Služba parkova" u Zdravstveno-turističkom centru "Banja Vrućica" u Tesliću, pronašao je 1.950 KM, te nakon kraće potrage vratio vlasnici, Beograđanki Mirjani R, koja je njegovo poštenje nagradila, a nagradu će dobiti i od preduzeća u kojem radi.\nNovac je pronašao jutros oko osam časova na ulazu ispred picerije "Stara Banja" kod hotela "Srbija".\n"Obavljao sam svoje redovne aktivnosti na poslu, kada sam na asfaltu ispred picerije kod hotela 'Srbija' zapazio sitne papire. Krenuo sam da bacim papire u smeće, ali sam prilazeći zapazio da se ipak radi o novcu. Prišao sam, podigao novac sa asfalta i odmah kontaktirao direktora da ga obavjestim o navedenom", prisjeća se Simić u izjavi za "Nezavisne".\n"Ja nisam uradio ništa posebno. Samo sam radio svoj posao i potrudio se da pronađem vlasnika i vratim mu izgubljeni novac. Postupio sam po svojoj savjesti. Vjerujte, nema tih para koje mogu da vrate duševni mir", skromno je rekao Radislav.\n"Nisam veliki paničar, ali mi je drago što u današnje vrijeme ima dobrih i poštenih ljudi, te bih se ovom prilikom još jednom zahvalila Radislavu", rekla je Mirjana, koja je poštenom pronalazaču uručila 100 KM nagrade.\nIz Zdravstveno-turističkog centra "Banja Vrućica" su poručili da će i oni nagraditi tog radnika zbog njegovog gesta.\nBračni par u dvorištu pronašao sef pun zlata VIDEO\nBanjalučanin pronašao i vratio 2.200 KM


Kompjuter hakovan zvukom › Made-in-Germany.rs\nNa osnovu istraživanja nemačkog Fraunhofer instituta za komunikaciju, informacije, procesuiranje i ergonomiju, tamošnji naučnici uspešno su uspeli da hakuju računare koristeći se jedino zvukom, javlja „Huffington post“.\nNa najsigurnije kompjutere na svetu ne može da deluje ništa iz spoljnog sistema.Zaštićeni su „vazdušnom rupom“ – nemaju internet vezu, ni sa kim ne dele telefonske linije i u potpunosti su izolovani od drugih računarskih mašina iz okruženja. Konvencionalni naučnici tvrde da je takve kompjutere nemoguće hakovati osim ako haker nema direktan pristup njegovom sistemu. Zato su, kada su dizajnirali upad zvukom u zatvoreni sistem da bi ukrali podatke iz namerno izolovanih kompjutera, nemački istraživači pretpostavili i usvojili način na koji razmišljaju hakeri. Još od prvih kućnih računara tipa „Spectrum“ ili „Commodore 64“, poznato je da se audio buka može koristiti kako bi se prosledili podaci u kompjuterski sistem. Da bi informacije mogle da se prosleđuju između sigurnih kompjutera i kompjutera hakera, istraživači su morali da budu neupadljivi kao i hakeri, pa su shvatili da treba da se koriste zvukovima koje ljudsko uvo ne može da detektuje, kao što je recimo visokofrekventan zvuk koji proizvodi pištaljka za pse. Istraživači Fraunhofer instituta nadogradili su već postojeću tehnologiju korišćenu za emitovanje podataka ispod vode zvučnim talasima, kako bi bili u stanju da koriste mikrofon i zvučnike u nemodifikovanom personalnom kompjuteru Lenovo T400. Slali su male količine informacija, kao što su podaci o tome šta je neko kucao na računaru.\nNa taj način došli su do saznanja da je na ovaj način moguće transmitovati i ključeve za enkripciju, male tekstualne fajlove, pa čak i razne lozinke. Oni su testirali i domet ovakvog sistema, što ih je dovelo do otkrića da ovaj metod na nemodifikovanim kompjuterima može da radi do udaljenosti od 20 metara, ali i da udaljenost može biti dodatno povećana uz korišćenje posebnih „mreža“ koje mogu da bežično prenose audio signale na velike razdaljine. Kao odbranu od tajnih akustičnih napada na kompjutere kojima je potreban audio signal, Nemački naučnici koji su radili na ovom istraživačkom projektu predlažu obavezno filtriranje zvukova.\nOd MiG na 09/01/2014 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nU avionima Lufthanze omogućen pristup internetu


Kuća Sakis 1 - Toroni apartmani 2019 - Sitonija apartmani 2019\nKuća Sakis 1 – Toroni\nKuća Sakis 1 se nalazi u središnjem delu mesta Toroni...\nKuća Sakis 1 se nalazi u središnjem delu mesta Toroni…\nMesto Toroni se nalazi na drugom kraku polusotra Halkidiki – Sitonija. Locirano je na krajnjem jugozapadu ovog kraka, a od Soluna ga deli 140km. Najbliže veće mesto je Neos Marmaras na oko 22km severno od Torinija.vila sakis 1 sitonija apartmani toroni grcka\nToroni je veoma malo ali predivno i skoro idealno mesto za porodičan podmor. Sa svojim predivnim morem, dugom peskovitom plažom koja je skoro celom svojom dužinom organizovana, čini dobar izbor za letovanje svake porodice. Naravno, nije Torni jedino namenjen porodicama. Za letovanje ga biraju i parovi, koji žele odmor, a mobilni su pa tako mogu da uživaju u obilasku drugih plaža na Sitonij, a za kraj da se vrate u Toroni kako bi uživali u predivnom zalasku sunca.vila sakis 1 sitonija apartmani toroni grcka\nOsim već napomenutog predivnog mora i kvaliteta plaže, pejzaž mesta upotpunjuje bujna vegetacija koja je karakteristika cele Sitonije. Plaža u Toroniju je duga oko 2,5 km, a u nekim delovima široka do 30m. Plaža mesta Toroni je nagrađena Plavom zastavicom za čistoću i kvalitet.vila sakis 1 sitonija apartmani toroni grcka\nToroni nije tipično turističko mesto sa uređenim šetalištem, trgom…već se sastoji od niza apartmana, hotela i drugih smeštajnih kapaciteta duž čitave plaže. Naravno, tu je locirano i nekolicina kvalitetnih restorana i taverni kao i marketa sa osnovnim namirnicama.vila sakis 1 sitonija apartmani toroni grcka\nKuća se nalazi u središnjem delu mesta Toroni. Studiji se nalaze sa zadnje strane kuće daleko od ulice i buke i okrenuti su ka dvorištu. Studiji su dvokrevetni uz mogućnost korišćenja pomoćnog ležaja. Svi studiji imaju SAT TV i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu, kao i signal za besplatno korišćenje bežičnog interneta. U prizemlju kuće se nalazi taverna u kojoj možete doplatiti polupansion.Kuća se nalazi u središnjem delu mesta Toroni.vila sakis 1 sitonija apartmani toroni grcka\nStudiji se nalaze sa zadnje strane kuće daleko od ulice i buke i okrenuti su ka dvorištu. Studiji su dvokrevetni uz mogućnost korišćenja pomoćnog ležaja. Svi studiji imaju SAT TV i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu, kao i signal za besplatno korišćenje bežičnog interneta. U prizemlju kuće se nalazi taverna u kojoj možete doplatiti polupansion.vila sakis 1 sitonija apartmani toroni grcka\nKuća Sakis 1 - Toroni\nLokacija: Kuća se nalazi u središnjem delu mesta Toroni. Studiji se nalaze sa zadnje strane kuće daleko od ulice i buke i okrenuti su ka dvorištu. Studiji su dvokrevetni uz mogućnost korišćenja pomoćnog ležaja. Svi studiji imaju SAT TV i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu, kao i signal za besplatno korišćenje bežičnog interneta. U prizemlju kuće se nalazi taverna u kojoj možete doplatiti polupansion.\nGPS KOORDINATE: 39°59'21.6"N 23°53'53.8"E\nCENOVNIK 10, 11, 15 NOĆENJA\nCENOVNIK 10, 12 NOĆENJA\nKuća Sakis 1 se nalazi u središnjem delu mesta Toroni… Mesto Toroni se nalazi na drugom kraku


– Upoznajemo poljoprivrednike sa javnim pozivima, ali i razgovaramo sa njima o problemima, želimo da čujemo sugestije, te da uz njihovu pomoć unapređujemo javne pozive i rešavamo aktuelne probleme – rekao je Pavičić i dodao da se subvencije poljoprivrednicima dodeljuju bespovratno.\n– Kada je reč o voćarstvu i povrtarstvu sredstva su namenjena upravo za postavku protivgradnih mreža, podizanje staklenika i plastenika, kao i sistema za navodnjavanje. Što se tiče pčelarstva podsetiću da u Beogradu imamo oko 2.000 registrovanih pčelara i oko 70.000 košnica – precizirao je resorni sekretar i dodao da je svaki pčelar u prestonici godišnje subvencionisan u proseku sa oko 1.000 evra.\n– Grad Beograd se trudi da raznim podsticajima olakša poljoprivrednicima proizvodnju i plasman robe. Takođe, organizujemo i razne edukacije sa Poljoprivrednim fakultetom, ali i besplatne obuke za voćare, pčelare i za organsku proizvodnju, koja je sada u povoju i sve više zastupljena na našem tržištu – naveo je Pavičić.\nPoljoprivrednici koji su do sada imali priliku da čuju predavanja o podsticajima odazvali su se u velikom broju i izrazili zahvalnost zbog ažurnog informisanja o javnim pozivima.\nSekretar Savo Pavičić je najavio da će ovakva predavanja biti organizovana i u ostalim beogradskim opštinama, kako bi se poljoprivrednici upoznali sa uslovima konkursa, ali i kako bi ukazali na probleme sa kojima se susreću i mogućnostima njihovog rešavanja.


Ističe rok za vraćanje duga za struju Evropi\nU ponedjeljak ističe rok koji su briselski Komitet za upravljanje i pouzdanost energetskog sistema i Evropska mreža operatora dali Crnoj Gori da počne sa vraćanjem električne energije koju je podgorički Kombinat aluminijuma nelegalno preuzeo iz evropske interkonekcije. U suprotnom - Crna Gora će biti isključena sa evropske mreže. Da li slijedi ovakav, najgori scenario, ili će podgorička Kompanija kojom upravlja ruski investitor ipak platiti prvu ratu?\nDo trenutka slanja ovog izvještaja nije bilo moguće saznati ništa više od u nedjelju iskazanog "očekivanja" predstavnika Vlade da će uprava podgoričkog Kombinata aluminijuma pristati da plati prvu ratu za struju koju je ovo preduzeće mjesecima kralo iz međunarodne mreže.\nU PR službi Kombinata nam je saopšteno da će, ako neka odluka bude donesena, ona biti poznata kasnije, tokom dana, a Vladin predstavnik u bordu direktora KAP-a, Nebojša Dožić koji u ponedjeljak nije odgovarao telefonske pozive, dan ranije je na državnoj televiziji najavio sjednicu koja, zapravo, treba da bude samo elektronsko glasanje.\n"Ja sam zakazao danas sjednicu Odbora direktora KAP-a na kojoj sam zahtijevao da se svi članovi izjasne u hitnom postupku o usmjeravanju pomenutih sredstava prema CGS-u kako bi prevazišli ovaj problem. Sjednica je zakazana i očekujem njihovu kooperativnost", naveo je Dožić.\nProblem je nastao zbog podgoričkog Kombinata aluminijuma koji je Elektroprivreda Crne Gore, zbog duga od 44 miliona, prekinula da snabdijeva još krajem februara, pa je KAP počeo da krade struju iz evropske elektroenergetske mreže, a računice govore da je cijena ove kradje došla do osam miliona eura.\nOd Evropske mreže operatora su već dva puta stizala upozorenja da zbog nelegalnog snabdijevanja Crna Gora može biti isključena iz međunarodnog sistema.\nElektroprivreda je, potom, pristala da još tri sedmice, odnosno, do 13. juna Kombinatu isporučuje struju, a Crnogorski elektroprenosni sistem je upozorio Kombinat da će, ako do tada ne nađe dobavljača električne energije automatski biti isključen sa mreže.\nU međuvemenu, je stiglo i posljednje upozorenje da se sa vraćanjem struje počne najkasnije 10. juna, te da će u suprotnom, Crna Gora biti izopštena iz međunarodnog elektro-energetskog sistema, što bi proizvelo velike finansijske probleme, prekid napajanja potrošača u Crnoj Gori i međunarodnu kompromitaciju države.\nPredstavnik države u bordu direktora KAP-a, Nebojša Dožić, na pitanje novinara o Vladinom planu za scenario po kom uprava Kombinata ne bi odobrila isplatu 750 hiljada eura za prvu ratu otplate ukradene struje, nije imao odgovor.\n"Pa, očekujem njihovu kooperativnost i to je najbolja varijanta i po meni trenutno jedina moguća varijanta".\nMedojević: Reketiranje države\nFunkcioner Demokratskog fronta Nebojša Medojević pozvao je u ponedjeljak skupštinski Odbor za ekonomiju da hitno zakaže kontrolno saslušanje na kom će biti saslušan vrhovni državni tužilac u vezi krađe struje iz evropske interkonekcije.\n"U DF-u smatramo da iza svega stoji predsjednik Vlade koji donosi odluku o KAP-u bez učešća parlamenta. Treba poslati poruku menadžmentu KAP-a da je Crna Gora nezavisna i suverena država, da još uvijek nije ruska gubernija i da nije istureno odjeljenje Rusala. Mislim da je važno da napravimo jedan vrlo javni pritisak da odmah uplate to što im je država Crna Gora... Nevjerovatno je sve ovo jer oni vrše utaju poreza, a mi im vraćamo PDV. Ako postoji u 20. vijeku primjer da jedna kompanija reketira jednu nezavisnu državu to je situacija u kojoj se nalazi Crna Gora. Ja vas molim da imate u vidu ove posebne okolnosti, značaj mogućih problema ako Bord KAP ignoriše ovu situaciju u kojoj se nalazimo, a ja mislim da će to uraditi, i baci na koljena državu Crnu Goru. Mislim da u ovom trenutku treba svi da pokažemo da li smo spremni da branimo osnove suverenosti ove države", kaže Medojević.\nU međuvremenu, javnost je uzburkala izjava premijera Mila Đukanovića koji je, govoreći o skupštinskim zaključcima koji nalažu Vladi raskid ugovora sa Centralnoevropskom aluminijumskom kompanijom ruskog oligarha Olega Deripaske, rekao da Vlada "ne može da realizuje rješenja u koja ne vjeruje". Đukanović je, dodajući da se zaključcima koja nameće Vladi, zakonodavna vlast miješa u izvršnu, zapravo,"bacio rukavicu" manjoj članici vladajuće koalicije, Socijaldemokratskoj partiji koja se već duže vrijeme ponaša kao opozicija.\nUmjesto da povuče svoje ministre i tako sruši Vladu koja otvoreno prkosi Skupštini i ne radi u skladu sa proklamovanim principima SDP-a, Socijaldemokrate emituju saopštenje u kom, nadgornjavajući se, kažu "ne ugrožava Skupština Crne Gore ustavnu nadležnost Vlade kada usvoji zaključke o KAP-u, nego Vlada ugrožava ustavnu podjelu vlasti onda kada ne sprovede te iste zaključke".\n"U ovom trenutku samo vrhovni državni tužilac ima mogućnost da stavi van snage neki zakon, ugovor, akt ako procijeni da je taj ugovor nanosi štetu državi Crnoj Gori. Dakle, da budem precizan VDT može danas, za 5 minuta da raskine ugovor sa Rusalom o KAP-u, za 5 minuta. Dakle, može ukoliko ima osnovanu sumnju, ukoliko ima argumente, dokaze da se tamo vrši teško krivično djelo. Sada imate priznanje svih u lancu da kradu struju samo neće niko da kaže ko je to aminovao. Mi mislimo da znamo ko je i sada hoćemo da vidimo da li tužilac smije da pokrene istragu protiv njega. Ako smije super ako ne smije idemo kod Ranka Krivokapića da li smije da raskine koaliciju sa DPS. Sve poslije toga je saučesništvo u kapitulaciji države Crne Gore", ocjenjuje funkcioner Demokratskog fronta, Nebojša Medojević.\nU međuvremenu je objavljena nezvanična informacija da Brisel ne želi novčanu uplatu, čime otpada varijanta sa uplatom prve rate od 750 hiljada eura, već isključivo traži električnu energiju. Prema portalu Analitika, Kombinatu aluminijuma je dat novi rok da struju koju je nelegalno povukao počne da vraća najkasnije od srijede.\nBrisel: Crna Gora pod hitno mora da vrati struju koju je krao KAP


Vikiliks nudi 100.000 dolara za snimak razgovora Trampa i Komija\nOrganizacija Vikiliks ponudila je 100.000 dolara onome ko joj dostavi snimke razgovora američkog predsednika Donalda Trampa i smenjenog direktora FBI Džejmsa Komija, prenosi "Sputnjik".\n"Vikiliks nudi 100.000 dolara za snimke razgovora Trampa i Komija", napisala je organizacija na svojoj stranici na Tviteru.\nRanije je saopšteno da je Tramp upozorio Komija da će medijima preneti sadržaj njihovih razgovora.\nTramp je 9. maja smenio Komija. Bela kuća je navela da se to dogodilo jer je američki predsednik izgubio poverenje u direktora FBI. Tramp je naveo da je odluku o smenjivanju Komija doneo na preporuku ministra pravde Džefa Sešnsa.\nBela kuća demantovala da je Tramp tražio lojalnost od Komija, ali ne i da je snimao razgovore\n"Njujork tajms" tvrdi da je, prema Komijevoj verziji, razlog za smenjivanje zajednički ručak u Beloj kući u januaru, priređen sedam dana posle Trampove inauguracije.\nList piše da je tokom ručka Tramp nekoliko puta tražio od šefa FBI da potvrdi da mu je lojalan, ali je Komi odgovorio da predsednik može da računa samo na njegovo "poštenje", javlja "Sputnjik".\nBela kuća je te informacije demantovala.\nNAJAVLJUJU ŽALBU Trampov pravni tim planira odgovor svedočenju Komija\nODGOVORIO NA KOMIJEVE OPTUŽBE Tramp pristalicama: Mi smo pod opsadom, borićemo se i pobediti\nPutin: Otpuštanje Komija neće uticati na odnose sa SAD\nTramp: Ne posedujem bilo kakve snimke razgovora sa Komijem


M. P. 18. marta 2019. 16:32\nRusija želi da se Srbija dinamično razvija, i uverena je da će srpsko rukovodstvo učiniti sve kako bi se rešila situacija sa protestima u zemlji, izjavio je portparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov.\nU subotu i nedelju u Beogradu su održane protivvladine demonstracije koje je organizovala opozicija aktuelnog srpskog predsednika Aleksandra Vučića. U subotu su demonstranti ušli u zgradu nacionalne radio-televizije RTS sa zahtevom da se promeni uređivačka politika i pretili zaposlenima. Opozicija je u nedelju pokušala da probije policijski kordon oko Predsedništva i policijske uprave.\nNa uličnim demonstracijama protiv Vlade, koji se održavaju svake nedelje u Beogradu i drugim gradovima Srbije više od tri meseca, uglavnom učestvuju aktivisti devet stranaka i pokreta, ujedinjenih u Savez za Srbiju, kao i obični građani. Savez ima predsedništvo, od kojih su najpoznatiji članovi bivši ministar spoljnih poslova Srbije i bivši predsednik Generalne skupštine UN Vuk Jeremić, bivši gradonačelnik Beograda Dragan Đilas i lider parlamentarne stranke Dveri Boško Obradović. Akcije su dosad bile mirne. Organizatori smatraju da je u zemlji uspostavljen nedemokratski režim vlasti i zahtevaju ostavku predsednika.


Objavljeno četvrtak, 29 Januar 2015 13:45\nPored općinskog načelnika, ugovore su potpisali i predstavnici Zemljoradničke zadruge Agrisan i Lokalne akcione grupe Una-Sana, koji će biti uključeni u implementaciju pomenutog projekta. Ovaj projekat sprovodi se u okviru UN-ovog programa „Migracije i razvoj“, u koji je uključena i općina Sanski Most, a koji se odnosi na razvoj plasteničke proizvodnje na području sanske općine. Njegovom realizacijom očekuje se proširenje proizvodnih kapaciteta Zemljoradničke zadruge Agrisan.\nUkupna vrijednost projekta je preko 61 000 konvertibilnih maraka, a najvećim dijelom projekat se finasira sredstvima Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP) sa iznosom od 42 000 maraka, uz učešće općine od 10 000 maraka, a preostali dio sredstava osiguran je od strane dijaspore i Zemljoradničke zadruge Agrisan. Projektom je predviđena nabavka deset plastenika, u kojima će se vršiti uzgoj povrtlarskih kultura na površini od 1 500 metara kvadratnih. Isto tako, projekat predviđa i nabavku savremene sijačice, inače prve takve vrste na području USK, koja će biti u funkciji proizvodnje novih rasada za potrebe plasteničke proizvodnje. Načelnik općine Sanski Most, dr. Mustafa Avdagić ovom prilikom je naglasio opredijeljenost općine da ulaže u poljoprivrednu proizvodnju, koja je jedna od važnijih grana u dugoročnoj strategiji razvoja općine.\nImplemenatator projekta je Lokalna akciona grupa Una-Sana, a njihov izvršni direktor Šefik Veladžić istakao je da se radi o projektu razvoja poljoprivredne proizvodnje, u koji je po prvi put uključena i dijaspora. Dijaspora je u ovom slučaju prepoznata kao razvojna komponenta, koja će stečena znanja i pozitivna iskustva iz zemalja Evropske unije, kroz edukativna predavanja prenosti na domaće poljoprivrednike. Direktor zemljoradničke zadruge Agrisan, Senad Hadžibajramović, istakao je značaj i važnost ovog projekta za sve članove i ostale kooperante zadruge. Inače, plastenička proizvodnja posljednjih godina sve je zastupljenija na području općine Sanski Most, i sve veći broj farmera okreće se ovom načinu uzgoja i proizvodnje povrtlarskih kultura.


Sećanje na proboj Solunskog fronta, beskrajna i vanvremenska simbolika\n15 Sep 2020, 11:04 rts Anđelija Kuzmanović\nIstoričar Dejan Ristić rekao je za RTS da je proboj Solunskog fronta naznačio okončanje Prvog svetskog rata, ali van granica naše zemlje to nije vrendovano na pravi način zbog jezičke barijere. To je dobro odabran datum koji korespondira sa idealima slobode, rodoljublja, patriotizma i potrebom afirmacije i jačanja svesti o dobrom poznavanju istorije, istakao je Ristić. Od danas će Srbija i Republika Srpska slaviti zajednički praznik 15. septembar, Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave. Tog datuma 1918. godine probijen je Solunski front.Istoričar Dejan Ristić rekao je, gostujući u Jutarnjem programu RTS-a, da ima smisla da današnji datum bude uzet za obeležavanje zajedničkog praznika zbog njegove beskrajne i vanvremenske simobolike.\nKako kaže, u pitanju je dan kada je 1918. posle više od dve godine došlo do konačnog proboja Solunskog fornta i početka procesa oslobađanja zemlje koje je okočano 1. novembra, za svega 45 dana.\n"To je kulminacija strašnih, tragičnih borbi koje su trajale nešto više od dve godine na Solunskom frontu čija je dužina bila više stotina kilometara, i koji je obuhvatio i angažovao više stotina hiljada vojnika različitih armija sa obe strane, od kojih je najveći kontingent bio srpski sa oko 150.000 vojnika i oficira oporavljene srpske vojske nakon Albanske golgote i boravka na Krfu i Vidu", rekao je Ristić.\nPrema njegovim rečima, u pitanju je momentat apoteoze junaštva jedne nacije - onaj momenat koji korespondira i sa Vidovdanom, Cerom, Klubarom, kasnije sa Kadinjačom.\n"Kada jedna nacija, odnosno jedna generacija da najviše što može da da, apsolutnu žrtvu, sopstveni život zarad oslobođenja domovine i svog naroda - to su simbolički izuzetno važni momenti u istoriji koji pokazuju koji su to vrhunci u tragičnom, junačkom aspektu i u nekom drugom mirnodopskom periodu, stvaralačkom aspektu - koje jedna nacija može da dosegne tokom svog dugog istorijskog trajanja", istakao je Ristić.\nOdgovarajući na pitanje zašto nije uzet 28. jun, Ristić kaže da nema razloga za zameranje jer po zakonu o državnim i drugim praznicima u Srbiji, Vidovdan se obeležava kao državni praznik od 2001. ali je začkoljica, tipična za nas - ukoliko se državni praznik obeležava radno to za nas nije državni praznik.\nProboj Solunskog fronta je označio početak kraja Velikog rata. Ristić se osvrnuo na to koliko ostale evropske zemlje poklanjaju pažnju svemu tome.\n"Nema dileme da je proboj Solunskog fronta naznačio i ubrzao okončanje Prvog svetskog rata na čitavom evropskom kontinentu. Mi smo toga svesni, ali van granica naše zemlje i van granica područja gde se govori srpskim jezikom, to nije vrendovano na pravi način zbog jezičke barijere", ukazuje Ristić.\nKaže da mi već decenijama negujemo kulturu zaborava, uopšte kada je čitava nacionalna isotrija u pitanju i ono što kao Srbi možemo da zabravimo u kratkom vremenskom roku retko ko može tako brzo i temljeno da zaboravi.\n"To govorim kao neko ko je praunuk redova srspke vojske Đorđa Ristića koji počiva na Zejtinliku. Za mene je 15. septembar bitan iz ličnog razloga. U mislima smo u Solunu, otići ćemo porodično do stražarnice sa Kajmakčalana u Pionirskom parku koja je za većinu Beograđana i posetilaca Beograda gomila kamenja", kaže on.\nTo je dobro odabran datum, ističe Ristić, koji korespondira sa idealima slobode, rodoljublja, patriotizma i potrebom afirmacije i jačanja svesti o dobrom poznavanju istorije, obogaćivanju znanja o jačanju nepatvorenog rodoljublja, najkreativnijeg rodoljublja kada živimo u miru i datum kada treba izraziti zahvalnost onima koju su podineli apsolutnu žrtvu.\nGodišnjica operacije Halijard, spasavanja savezničkih pilota u Srbiji\nNavršava se 76. godišnjica operacije "Halijard", najuspešnije spasilačke misije u Drugom…\nObeležen početak proboja Solunskog fronta\nDanas su položeni venci na Spomenik srpskom vojniku povodom početka proboja Solunskog fronta\nPomen poginulim u Prvom…\nU Srbiji će danas nizom komemorativnih manifestacija biti obeležene tačno dve decenije od početka agresije NATO na…


Goranci-Brkić: Poštovati žrtve rata bez obzira na etničko porijeklo - Klix.ba\nNa konferenciji u Kamboži\nGoranci-Brkić: Poštovati žrtve rata bez obzira na etničko porijeklo\n28.9.2012. u 12:32\nNa poziv organizacije "Impunity Watch" iz Holandije i Mirovnog instituta iz Kambodže, Nansen dijalog centar Sarajevo (NDC) učestvovao je na Međunarodnoj konferenciji "Prekidanje šutnje: Forum o međunarodnim inicijativama sjećanja", koja se održava u Phnom Penhu, Kambodža, od 25 do 29. septembra.\nGeneralna menadžerica Nansen dijalog centra Sarajevo Ljuljjeta Goranci-Brkić u izlaganju je predstavila iskustva Centra kao nevladine organizacije koja u BiH pruža ljudima različitih političkih, etničkih i religijskih opredjeljenja neutralan prostor za dijalog i podržava kulturu sjećanja.\nIstakla je da razgovarajući o greškama koje su napravljene u prošlosti nastoji se osigurati sigurna budućnost u kojoj se neće ponoviti oružani konflikt.\n"Sjećanje na žrtve se gradi na način na koji se poštuju svi stradali bez obzira na etničko porijeklo, pri tome izbjegavajući stigmatizaciju drugih i drugačijih. Ovakav pristup osigurava odbranu od moguće politizacije žrtava i takve vrste zloupotrebe", kazala je Goranci-Brkić.\nPosebno je naglasila da kultura sjećanja jeste proces koji putem dijaloga vodi ka pomirenju i integraciji svih građana Bosne i Hercegovine u jedinstveno demokratsko, funkcionalno društvo koje osigurava sva prava i prostor za sve svoje građane.\n"NDC Sarajevo, zajedno sa svojim partnerima u BiH doprinosi izgradnji zdravih međuljudskih odnosa koje krasi poštovanje i međusobno uvažavanje", istakla je Goranci-Brkić.\nTokom konferencije predstavljena su istraživanja provedena u svijetu u vezi s ovom temom te diskutovano o sjećanju, tranzicionoj pravdi i političkim preporukama, kulturi šutnje i nekažnjivosti i utjecaju sjećanja, saopćeno je iz Nansen dijalog centra Sarajevo.


Posle pretnji pučem Maduro spreman da se sretne sa Trampom - 27.09.2018, Sputnik Srbija\nPosle pretnji pučem Maduro spreman da se sretne sa Trampom\nPredsednik Venecuele Nikolas Maduro potvrdio je da je spreman da se sastane sa predsednikom SAD Donaldom Trampom. 27.09.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, venecuela, nikolas maduro, donald tramp, generalna skupština un\n09:28 27.09.2018 (Osveženo: 09:47 27.09.2018)\n© AP Photo / Frank Franklin IIPredsednik Venecuele Nikolas Maduro obraća se učesnicima 73. zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u Njujorku\nPredsednik Venecuele Nikolas Maduro potvrdio je da je spreman da se sastane sa predsednikom SAD Donaldom Trampom.\n26 Septembar 2018, 18:34\n„Čini se da je on (Tramp) rekao da ako će to pomoći Venecueli, onda je on spreman (za sastanak). Potvrđujem sa ove govornice: uprkos ideološkim, društvenim i istorijskim razlikama, ja, vozač autobusa, predsednik Nikolas Maduro Moros, bez obzira na sve razlike, spreman sam da pružim ruku i sednem za pregovarački sto kako bih razgovarao o bilateralnim pitanjima i temama našeg regiona“, rekao je Maduro tokom svog govora na 73. zasedanju Generalne skupštine UN.\nOsim toga, u svom govoru predsednik Venecuele zatražio je od UN da sprovede nezavisnu međunarodnu istragu o pokušaju atentata na njega.\nRanije je Tramp situaciju u Venecueli nazvao „sramnom“ i istakao da su Sjedinjene Američke Države spremne za „svaku opciju“ akcija u vezi sa tim. Tramp je objasnio da razmatra „i jače i slabije varijante“. U utorak je Tramp sa govornice Ujedinjenih nacija oštro kritikovao Madura zbog teške ekonomske i političke situacije u Venecueli.


Ogranak Kolubara - Lazarevac - Potpisan ugovor sa kompanijom „Sandvik“\nPotpisan ugovor sa kompanijom „Sandvik“\n„Elektroprivreda Srbije“ i Rudarski basen „Kolubara“ potpisali su danas ugovor sa kompanijom „Sandvik“ iz Švedske, sa sedištem u Austriji, za nabavku odlagača za sistem bager-transporter-odlagač na površinskom kopu Polje „C“. Ovaj ugovor, vredan 14,38 miliona evra, treći je potpisani ugovor u okviru projekta „Unapređenje zaštite životne sredine u Rudarskom basenu Kolubara“ od 181 milion evra.\nFinansiranje projekta je obezbeđeno iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj od 80 miliona evra, kredita od 65 miliona evra od nemačke Razvojne KfW banke, devet miliona evra je bespovratna pomoć Vlade Nemačke, dok 27 miliona evra obezbeđuje EPS. Projektom je obuhvaćeno uvođenje sistema za upravljanje kvalitetom uglja i homogenizaciju u zapadnom delu RB „Kolubara“, modernizacija opreme nabavkom novog bager-transporter-odlagač (BTO) sistema i sistema za snabdevanje energijom za površinski kop Polje „C“ i nabavkom odlagača za međuslojnu jalovinu za PK „Tamnava-Zapadno polje“.\nRealizacijom projekta unaprediće se tehnologija eksploatacije uglja, povećaće se energetska efikasnost termoelektrana (TE „Nikola Tesla“ i TE „Morava“) koje ovaj ugalj koriste za proizvodnju električne energije, a biće smanjeni i negativni uticaji na životnu sredinu. Zbirne godišnje uštede procenjene su na 26 miliona evra, dok je predviđena i ušteda od milion tona uglja godišnje. Emisije CO2, SO2, NO2 u elektranama koje koriste ugalj iz RB „Kolubara“ smanjiće se za oko tri odsto godišnje u odnosu na sadašnje, kao i količine pepela i šljake za 885.000 tona po godini.\nPredviđeno je da realizacija traje 3,5 godine. Da je ovaj projekat priznat u svetu ukazuje podatak da je „Unapređenje zaštite životne sredine i RB „Kolubara“ kandidat Srbije u okviru međunarodne inicijative RIO+20.\nDo sada su potpisani ugovori sa kompanijama „Krup“ i „Kopeks“ za nabavku bagera i transportera sa trakama, ukupno vredni 60 miliona evra.\nSektor EPS za odnose s javnošću


"Dragi polaznici Diplomatske akademije,\nPosebno mi je zadovoljstvo što vam se obraćam povodom dodele diploma polaznicima Diplomatske akademije. Kao i uvek, neminovan je osvrt na ciljeve i uspešnost spoljne politike Republike Srbije, sa jedne strane, i na viziju dobrog diplomate, sa druge.\nSvaki istorijski period ima svoja iskušenja. Savremeno doba predstavlja potencijalnu prekretnicu u razvoju međunarodnih odnosa. Nastupajuća multipolarnost umesto suprematije jedne sile, krize u Ukrajini i na Bliskom istoku, migrantska kriza, međunarodni terorizam, ekološka pitanja, od kojih zavisi budućnost civilizacije, političko i ekonomsko redefinisanje pravaca razvoja u mnogim zemljama, separatističke težnje u jakim demokratijama – samo su neke od aktuelnosti u svetu sve veće i očitije međuzavisnosti.\nGde je u svemu tome spoljna politika Srbije i njena diplomatija? Naročito danas, kada Srbija više nema vremena za prazan hod.\nU okolnostima povećane kompleksnosti međunarodnih odnosa i povišenih tenzija, Srbija se odlučila za principijelnu i izbalansiranu spoljnu politiku u kojoj su njeni interesi, a ne tuđi, neprikosnoveno prioritetni.\nNastavak napora u procesu pridruživanja Evropskoj uniji, uz istovremeno razvijanje prijateljskih odnosa sa Ruskom Federacijom, SAD, NR Kinom i svim drugim zemljama, zaštita srpskog stanovništva i naše kulturne baštine na KiM, aktivan doprinos stabilnosti u regionu i intenziviranje međunarodne ekonomske saradnje, mogu se smatrati konstantama naše politike.\nZnačaj njenih rezultata u 2015. godini uvažavaju čak i politički neistomišljenici. Izdvojićemo samo neke, hronološkim redom:\n- potpisivanje aneksa Briselskog sporazuma 25. avgusta, čiji se ključan deo odnosi na formiranje Zajednice srpskih opština na KiM;\n- diplomatske aktivnosti kojima je onemogućeno članstvo tzv. Kosova u UNESKO;\n- po opštoj oceni, veoma uspešno predsedavanje Srbije OEBS-u u delikatnim okolnostima, i kao kruna toga, organizacija Ministarskog saveta, što je bio jedan od najvećih diplomatskih skupova u istoriji održan u našoj zemlji;\n- otvaranje pregovaračkih poglavlja 32. i 35, čime Evropska unija potvrđuje da Srbiju doživljava kao ozbiljnu državu sa značajnom ulogom, od koje se očekuje da bude pouzdan partner ne samo u regionalnom kontekstu;\n- veliki broj poseta na najvišem nivou, što uvek zahteva detaljne pripreme i trud svih onih koji se u državnoj administraciji bave međunarodnom saradnjom.\nU svim ovim aktivnostima učestvovale su brojne diplomate, podjednako od najmlađih atašea do najiskusnijih ambasadora, kao i državni službenici koji su bave međunarodnom saradnjom u svojim resorima.\nTim povodom, koristim priliku da kao prvi potpredsednik vlade i ministar spoljnih poslova izrazim zahvalnost svima koji su dali doprinos u ostvarivanju naših spoljnopolitičkih ciljeva i interesa Republike Srbije na međunarodnoj areni.\nSa zadovoljstvom napominjem da su mnoge diplomate, u meri svoje uspešnosti tokom ispunjavanja zadataka, mogle da budu primer u tome koje su kvalifikacije potrebne za ovu tešku profesiju. Ona traži posebno obrazovane ljude visoke opšte kulture, poznavaoce međunarodnog javnog i diplomatskog prava, nacionalne i istorije međunarodnih odnosa, zahteva posedovanje pregovaračkih veština i komunikativnih sposobnosti, taktično ophođenje u različitim situacijama, naročito tolerantnost kao formu izricanja, ali ne i popustljivost u odbrani nacionalnih stavova.\nSve prethodno što je rečeno, naravno, povezano je sa predispozicijama ličnosti za bavljenje ovim poslom. Nekom će biti lakše, a nekom teže da ispuni zahteve koji, vremenom, mogu postajati samo sve teži i teži.\nUbeđen sam, međutim, da ma koliko budući zadaci bili izazovni, neće biti problem onima koji u sebi, u temeljima lične motivacije, prepoznaju i neguju princip koji je suštinski uslov za bavljenje diplomatskim pozivom – jaku svest o neophodnosti služenja opštem dobru.\nZa svakog državnog službenika, naročito za diplomatu koji predstavlja svoju zemlju, to znači stalno imati na umu nacionalne ciljeve, kao i potrebu da se bude dostojan njihovog ostvarivanja.\nDanas, kada uručujemo diplome vama, polaznicima prethodne generacije, i izražavamo dobrodošlicu budućim polaznicima, naglašeno i dobronamerno vas molim da Diplomatsku akademiju shvatite samo kao prvi korak u diplomatskom obrazovanju, mesto gde se pored početnog znanja, pre svega, stiče samopouzdanje za predstojeće izazove.\nTakođe, preporučujem da razvijate zainteresovanost za međunarodna zbivanja, kako aktuelna tako i istorijski ključna, da svakodnevno pratite ono što se dešava na međunarodnoj sceni i razmišljate o mogućim implikacijama diplomatskih poruka sa značajnih događaja.\nVažno je da posvećenje kvalitetnom obrazovanju, koje je srpskoj diplomatiji preko potrebno, usvojite kao princip do kraja svog radnog veka. Na primer - kako bi se, bez potrebnog znanja, moglo obrazložiti nekom stranom diplomati zašto se Srbija tako zdušno borila za neprihvatanje kosovskog zahteva za prijem u UNESKO? Pogotovo ako se sa druge strane pojavljuju neutemeljeni pravni argumenti i pokušaji falsifikovanja istorije? Spoljna politika Srbije je u potpunosti posvećena dijalogu kao načinu za rešavanje problema. Da bi se u razgovorima moglo pozivati na vrednosti kojima se savremena civilizacija deklarativno rukovodi, neophodno je suprotstaviti se jednostranostima i nasilju nad činjenicama, potrebno je da se izgradi i formira što kvalifikovaniji sagovornik.\nNa kraju, dopustite mi da uputim najsrdačnije čestitke polaznicima generacije 2014/2015. koji su uspešno završili Osnovni program diplomatske obuke, i da pozdravim polaznike nove generacije. Posebne pohvale želim da uputim dvema polaznicama koje su ostvarile najviše prosečne ocene – Jeleni Joković iz Vlade Republike Srbije i Ireni Kužnik iz Ministarstva spoljnih poslova.\nSvim polaznicima želim mnogo uspeha u budućem radu, sa željom da se vaša znanja i poznanstva stečena na Diplomatskoj akademiji obnavljaju i razvijaju, na dobrobit Republike Srbije, vaših institucija i vas lično."


Kup - Ekonomcu prvi trofej u sezoni - Sportske.net\nKup - Ekonomcu prvi trofej u sezoni\nFutsaleri Ekonomca osvojili su jedini preostali trofej na domaćoj sceni koji do sada nije stigao da ukrasi vitrine kluba iz Kragujevca. U finalu nacionalnog Kupa Srbije "Studenti" su bili bolji od najvećeg rivala, ekipe Marbo Intermeca.\nAktuelni šampion Srbije u futsalu od sinoć je i novi vlasnik trofeja u nacionalnom futsal Kupu. Ekonomac je u finalnom meču bio bolji od ekipe Marbo Intermeco i slavio rezultatom 5:2 (2:1).\n"Studenti" su do trijumfa došli pred svojim navijačima a prvi deo meča pokazao je zašto se Ekonomac i Marbo i dalje smatraju najboljim predstavnicima srpskog klupskog futsala.\nEkonomac je u prvom delu meča, pored dva pogotka Rajčevića i Kocića, (međusobno asistirali jedan drugom kod golova) imao i nekoliko sjajnih prilika koje je neutralisao reprezentativni čuvar mreže, Aleksa Antonić.\n"Kafedžije" su svoju šansu u prvom poluvremenu iskoristile preko Pršića koji je iz kaznenog udarca savladao Aksentijevića. Milosavac i Matijević su do odlaska na odmor mogli da poravnaju rezultat ali su zasmetali jedan drugom u odsudnom trenutku.\nPočetak drugog dela meča obeležila je po jedna dobra prilika sa obe strane a zatim i mali šou ekipe koja je u finalu igrala na domaćem terenu. Ekonomac je preko Rajčevića i Bojovića povisio na 4:1 a u tim trenucima meča samo je zahvaljujući Antoniću Marbo izbegao debakl.\nGolman Marba je do kraja meča odbranio dva penala i jedan kazneni udarac a onda se i njegov saigrač Željko Petrović potrudio da prednost domaćih bude umanjena.\nKonačan rezultat 5:2 postavio je Mladen Kocić pogotkom u samoj završnici utakmice a nakon toga je usledilo i slavlje futsalera Ekonomca i proslava prvog trofeja u nacionalnom Kupu.


Rad sutra igra ''najlakšu utakmicu'' - Sportske.net\nRad sutra igra ''najlakšu utakmicu''\nPomoćni trener fudbalera Rada Slađan Nikolić rekao je danas da je predstojeća utakmica protiv Čukaričkogi najlakša u sezoni, s obzirom na to da je njegova ekipa izborila opstanak u Super ligi Srbije.\nRad - ''Maradona'' presrećan: ''Idemo dalje u fudbalsko stvaralaštvo''Biti il' ne biti za ''Građevinare'' - Maradona očekuje spektakularnu podršku RadovacaDok se vode ključne bitke u borbi za titulu, FSS Mažića preselio u plej-aut! I Srđan Obradović je tamo!Plej-aut: Pobede Pazara i BačkeSama završnica Superlige - Partizan dočekuje Voždovac, Zvezda sa Lučancima\nRad će sutra gostovati Čukaričkom u poslednjem, 37. kolu Super lige Srbije.\n"Predstoji nam najlakša utakmica u ovom prvenstvu zato što smo sve brige oko opstanka prebrinuli u prošlom kolu. Mislim da je to zasluženo i mislim da zaslužujemo da budemo na boljem mestu", rekao je Nikolić novinarima u Beogradu.\n"Idemo opušteni na Banovo brdo, da odigramo za našu dušu. Čukaričkom je mesto bilo medju najboljih četiri, pet timova u Super ligi i što se tiče organizacije, ali i kvaliteta samog tima i stručnog štaba. Rezultat će sutra biti u drugom planu, ali mi idemo da se predstavimo u što boljem svetlu i s nadom da ćemo ostvariti pozitivan rezultat", rekao je Nikolić.\nOn je naveo da ekipa ima par kadrovskih problema, ali da će oni koji sutra izađu na teren biti "najboljih 11 u tom trenutku".\nUtakmica između Čukaričkog i Rada igraće se sutra od 16.00 na Banovom brdu.


Nestašice i poskupljenja sirovina za proizvodnju gume i plastike: Ultimativni test snalažljivosti - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tNestašice i poskupljenja sirovina za proizvodnju gume i plastike: Ultimativni test snalažljivosti\n„Cene polimera i sintetičke gume umnogome zavise od cene nafte, a poremećaju na tržištu Evropske unije i velikom skoku cena sirovina, pored skoka cene nafte i pandemije, doprineli su zastoji u radu petrohemijske industrije u Americi i u Kini”, objašnjava Dragan Stevanović, sekretar Udruženja za hemijsku, gumarsku i industriju nemetala u Privrednoj komori Srbije (PKS). Prema njegovim rečima, normalizacija u snabdevanju se očekuje početkom juna, a čitava industrija se nada da će tada prva količina petrohemijskih proizvoda iz Amerike stići u Evropu.\nStevanović ocenjuje da preduzeća iz oblasti prerade gume nisu imala značajnijih problema u nabavci sirovine, ali da je veća cena zahtevala korekciju cena gotovih proizvoda za sve ugovore za koje nije dogovorena fiksna cena.\n„Kod prerađivača plastike situacija je mnogo teža, jer i pored toga što je sirovina poskupela preko 250 odsto, bilo je teško nabaviti i polietilen, a posebno polipropilen. Takođe je teško podići cenu gotovog proizvoda 250 odsto za dugoročne ugovore”, upozorava Stevanović.\nTakva kretanja cene sirovine potvrđuje i iskustvo kompanije „Roloflex“ iz Gornjeg Milanovca, koja proizvodi polietilenske folije, termoskupljajuće monofolije, kese i vreće. Kako nam je rekao direktor Goran Ković, cena sirovine, odnosno polietilenskih granulata je od oktobra 2020. godine do aprila 2021. porasla više od dva puta, i to sa prosečnih 950 evra po toni na 2.100 evra po toni. „To su poremećaji na tržištu koji se ne mogu lako amortizovati. Konkretno, u zadnjih deset godina nije zabeležena situacija da osnovni materijal, PE granulati, za samo šest meseci poskupi dva puta“, naglašava Ković.\nOcenjuje da je sasvim logično da kupci nisu mogli sami izneti teret povećanja cena, tako da u ovom trenutku rade na nivou proste reprodukcije. „Direktna posledica velikih cenovnih poremećaja je pad realizacije, koji će svoj ekvivalent imati u padu profita“, konstatuje Ković. Podseća da srpski privrednici makar mogu da računaju na domaću fabriku granulata HIP Pančevo, pa su barem donekle pošteđeni problema u snabdevanju. Kako ovi problemi nisu potpuno isključeni, „Roloflex“ ih je prevazilazio tako što su isprobavali materijale novih dobavljača, mahom iz istočnih zemalja.\nČak je i rast tražnje problem\nKompanija „Peštan“ iz Aranđelovca, regionalni lider na tržištu plastičnih cevi, takođe je osetila poteškoće u snabdevanju sirovinama, potvrdio nam je direktor biznis funkcije Ivan Terzić.\n„Uprkos čvrstim i jakim ugovorima koje imamo sa našim dobavljačima, okolnosti koje su nastupile na globalnom nivou su uticale da postojeći kanali snabdevanja postanu ograničeni. Fleksibilnim pristupom i alternativnim kanalima snabdevanja uspeli smo da prevaziđemo postojeće probleme, ali još uvek je situacija krajnje nepredvidiva”, ocenjuje Terzić i naglašava da trend kretanja cena sirovina i dalje ima eksponencijalni rast što, kako kaže, svakako otežava kreiranje adekvatne cenovne politike finalnih proizvoda.\nIspostavilo se, takođe, da nešto što bi u „normalna vremena“ bila sjajna vest za kompanije poput „Peštana“, danas mora da se podvede pod „izazove“.\n„Radi se o činjenici da su mnoge države kao izlaz iz kovid krize opredelile značajna finansijska sredstva za razvoj infrastrukture. To je, opet, uticalo na porast tražnje za našim proizvodima, te je na globalnom nivou stvoren veliki disbalans između ponude i tražnje”, kaže Terzić, ali naglašava da su uspeli da opskrbe postojeće kanale distribucije, pa čak i da prošire „prodajni miks“.\nNeizvesno i sa prirodnim kaučukom\n„Blumberg“ je nedavno upozorio da bi globalna auto industrija, koja se već suočila sa zatvaranjem fabrika tokom pandemije i usporavanjem proizvodnje zbog nedostatka čipova sada mogla da popuni „triling problema“ sa nestašicom guma. Ruku na srce, za probleme u snabdevanju prirodnim kaučukom ne možemo okriviti samo pandemiju, čije zasluge se u ovom slučaju svode na izazivanje logističkih glavobolja.\nNajveći svetski proizvođač i izvoznik prirodne gume je Tajland, čiji su se uzgajivači drveta, kako piše „Blumberg“, godinama pre kovid krize borili sa niskim cenama prirodnog kaučuka, sušom i poplavama, kao i bolešću lišća, a slabo se ulagalo u nove zasade, kojima inače treba sedam godina da sazru za eksploataciju. Sve to danas, u skladu sa Marfijevim zakonom, dolazi na naplatu u najgorem trenutku.\nPrema navodima američkih medija, velike autokompanije poput „Forda“, „Stelantisa“ ili „Dženeral Motorsa“ prate situaciju na tržištu, ali se još se nisu suočile sa nestašicom automobilskih guma ili gumenih komponenata. Na pitanje da li imaju poteškoća u nabavci sirovine i treba li se zaista bojati nestašice guma, u pirotskoj kompaniji „Tigar Tyres“, u vlasništvu francuskog „Mišelina“, odgovaraju da postoje globalne poteškoće u dostupnosti prirodnog kaučuka.\n„Poteškoće su uslovljene brojnim razlozima, poput značajnog pritiska na saobraćaj i kompanije koje se bave prekomorskim transportom u trenutnim sanitarnim uslovima“, objašnjavaju u „Tigar Tyres“-u i naglašavaju da zbog trenutne neizvesnosti stalno prate situaciju na tržištu i preduzimaju sve neophodne aktivnosti kako bi smanjili mogući uticaj ove nestašice na svoje kupce.\nSumirajući stanje u sektoru gume i plastike, Dragan Stevanović iz PKS kaže da su neka manja preduzeća zatvorila proizvodnju i čekaju da se situacija stabilizuje, da drugi rade smanjenim kapacitetom, a da veća preduzeća imaju ugovore u kojima se cena proizvoda računa u zavisnosti od cene sirovina i energenata, što znači da su svojim kupcima podigli cene gotovih proizvoda.\nPrema podacima PKS, u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu, proizvodnja proizvoda od gume i plastike beleži pad od 3,4 odsto. S druge strane, izvoz proizvoda od gume i plastike iznosio je čak 1,5 milijardi evra. Ovaj sektor je zabeležio suficit u spoljnotrgovinskoj razmeni u iznosu od 479 miliona, i to zahvaljujući proizvodnji gume, koja je tokom 2020. zabeležila suficit od 434 miliona evra. Treba, međutim, imati na umu i da su u 2020. godini i izvoz i uvoz proizvoda od gume bili manji nego u 2019. godini, i to za 8,3 odsto.


EBRD: Ranjivost se može ispoljiti kada se povuku mere državne podrške - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tEBRD: Ranjivost se može ispoljiti kada se povuku mere državne podrške\nSrbija je na putu značajnog oporavka uz rast od 6 procenata u 2021. godini, navodi se u najnovijem izveštaju o regionalnim ekonomskim izgledima, koji je danas objavila Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD).\nU svojoj prognozi, Banka očekuje oporavak potrošnje nakon pandemije Covid-19 i povećanje javnih investicija u skladu sa nastavkom ekspanzivne fiskalne politike. U prvom kvartalu 2021. srpska ekonomija je porasla za 1,7 procenata u odnosu na isti kvartal 2020, potkrepljena snažnim razvojem građevinskog sektora, ali i rastom industrijske proizvodnje kao i rastom trgovine, transporta i turizma.\nRast BDP-a u 2021. godini biće podržan dodatnim vladinim izdacima u zdravstvu, subvencijama za zarade i jednokratnim isplatama penzionerima i drugim kategorijama stanovništva.\nZadovoljni smo snažnim ekonomskim oporavkom u Srbiji\nMatteo Kolanđeli, direktor EBRD-a za Srbiju i zapadni Balkan, je rekao: „Zadovoljni smo snažnim ekonomskim oporavkom u Srbiji i ostajemo posvećeni pružanju podrške vlastima u održavanju ovog ubrzanog rasta. Jačanje konkurentnosti privatnog sektora, podrška dobro strukturisanim ulaganjima u transportnu i ekološku infrastrukturu kao i tranzicija ka zelenoj energiji biće ključni prioriteti u boljoj izgradnji nakon krize Covid-19. “\nGeneralno, efekti pandemije Covid-19 na srpsku ekonomiju u 2020. godini bili su umereni, kaže se u najnovijem izveštaju EBRD-a. Struktura ekonomije, sa ograničenim prihodima od turizma i relativno visokim udelom osnovnih dobara u proizvodnoj strukturi, zaštitila je zemlju od dubljeg šoka. U kombinaciji sa velikim vladinim paketima i manje restriktivnim merama zaključavanja tokom većeg dela godine, to je rezultiralo ekonomskom kontrakcijom od samo 1 odsto prošle godine.\nVlada je reagovala na pandemiju Covid-19 2020. godine sa dva paketa pomoći ukupne vrednosti oko 13 procenata BDP-a (5,8 milijardi evra). Iako su mere bile efikasne, takođe su bile i skupe: javni dug se povećao za oko 5 procentnih poena u 2020. godini, dostigavši na kraju godine 58 procenata BDP-a.\nKontinuirana nesigurnost oko ograničenja putovanja opterećuje\nŠto se tiče Zapadnog Balkana, očekuje se da će proizvodnja u ovom regionu porasti za 5,1 odsto 2021. godine, što je odraz snažnih rezultata u dosadašnjoj godini i nastavka fiskalnih podsticaja, kaže se u novom izveštaju\nEBRD-a. Međutim, kontinuirana nesigurnost oko ograničenja putovanja opterećuje izglede za ekonomije zavisne od turizma. Očekuje se da će se rast u regionu ublažiti na 3,8 odsto u 2022. godini.\nSa rastom od 4,2 procenta u 2021. godini, oporavak ekonomija u razvoju u istočnoj Evropi, centralnoj Aziji i severnoj Africi ubrzava se nakon pandemije Covid-19.\nOvo je revizija naviše za 2021. godinu sa 3,6 procenata koje je Banka prognozirala u svom prethodnom izveštaju u oktobru 2020. Za 2022. godinu, EBRD očekuje dalju solidnu ekspanziju sa rastom od 3,9 procenata. Smanjivanje ekonomskog autputa u 2020. godini takođe je bilo blaže nego što se ranije predviđalo (2,3 procenta umesto 3,9 procenta) nakon poboljšanja u ukupnom ekonomskom okruženju krajem prošle godine zahvaljujući snažnom izvozu i fiskalnoj podršci.\nVelika neizvesnost u pogledu kretanja Covid-19 Delta soja\nGlavna ekonomista EBRD-a Beata Javorčik izjavila je: „Iako revidirane prognoze daju razloge za optimizam, ostaje velika neizvesnost u pogledu kretanja Covid-19 Delta soja koji predstavlja posebno velike rizike za zemlje koje su postigle manji napredak u vakcinaciji i za ekonomije koje se u velikoj meri oslanjaju na međunarodni turizam. Slika za 2020. je raznolika. Iako je nekoliko zemalja u centralnoj Evropi i baltičkim državama imalo dobar učinak u poređenju sa mnogim naprednim evropskim ekonomijama zahvaljujući velikom oporavku izvoza, ekonomije u velikoj meri oslonjene na turizam bile su teško pogođene. A u zemljama koje su bile pogođene izazovnim ekonomskim okolnostima pre pandemije, Covid-19 je samo dodatno pojačao postojeće probleme. “\nSve veće sprovođenje programa vakcinacije i poboljšanje stanja u sektoru zdravstva, omogućili su postepeno ukidanje mera socijalnog udaljavanja i drugih ograničenja. Kao rezultat, ekonomija se ponovo pokrenula: Industrijska proizvodnja i prodaja na malo uglavnom su se oporavile, a prosečna mobilnost ljudi u regionima u koje Banka ulaže, uključujući Srbiju, u velikoj meri se vratila na nivo pre pandemije.\nViše cene primarnih proizvoda, povećana potražnja za proizvodima prerađivačke industrije, deprecijacije valuta i visa inflacija u zemljama trgovinskim partnerima povećali su inflaciju u regionima EBRD-a (za 0,8 procentnih poena u proseku u odnosu na nivo pre pandemije), uprkos zaostajanju na tržištima rada u mnogim ekonomijama.\nAgregatne brojke takođe kriju značajne razlike u uticaju Covid-19 na stanovništvo, gde su posebno pogođeni mladi i oni sa nižim nivoom obrazovanja i prihoda.\nFiskalna ranjivost se povećala\nŠtaviše, fiskalna ranjivost se povećala imajući u vidu da su veliki podsticajni paketi povećali javni dug u regionima EBRD-a za 11 procentnih poena BDP-a u proseku. U mnogim ekonomijama javni dug je sada na nivoima koji su poslednji put viđeni tokom tranzicione recesije ranih 1990-ih i može dalje da se poveća. Iako su slučajevi bankrota do sada bili pod kontrolom zahvaljujući širokoj podršci ekonomske politike, ranjivost se može ispoljiti kada se povuku mere državne podrške.\nIako su prosečni troškovi pozajmljivanja u proseku i dalje niski, a isplate kamata stabilne, u nekim zemljama je došlo do naglog povećanja plaćanja kamata.\nProjekcije su vrlo osetljive na dalje kretanje Covid-19 infekcija, pretpostavke koje se odnose na vladine politike i učinkovitost mera za ograničavanje trajne ekonomske štete. Inicijative ekonomske politike za podršku opravku, koje su preduzele pojedinačne zemlje, sažete su na EBRD stranici pod nazivom „Odgovor na koronavirus u 2021 godini: Postavljanje boljih temelja“.