PORTAL: Kako zaštititi decu na internetu\nU Srbiji je 2009. proglašena za godinu zaštite dece na internetu, a nadležni kažu da roditelji treba više da razgovaraju sa decom o upotrebi interneta.\nInternet i dobar i loš za decu (Beta, arhiva)\nMinistarka za telekomunikacije Jasna Matić je rekla da u Srbiji nema istraživanja koliko deca koriste internet, ali da iskustva Evropske unije pokazuju da tamo njih 90 odsto to čini svakodnevno, od kojih jedna trećina doživi neku vrstu internet zlostavljanja.\nMatićeva kao glavni problem navodi što deca često ostavljaju na internetu lične podatke ili fotografije koji mogu biti zloupotrebljeni i da roditelji "moraju imati kontrolu gde njihova deca provode vreme i kome ostavljaju podatke".\n"Nekad su roditelji deci pričali da se paze čike u parku koji nudi slatkiše, a danas čika moze doći preko interneta", kaže ona.\n"Internet deci dovodi ceo svet u sobu, ali i neke stvari koje nisu dobre, od kojih ih moramo zašititi. Cilj ove godine je informisanje roditelja o novoj tehnologiji, jer često znaju o internetu manje od svoje dece", istakla je Matićeva.\nU tom cilju ministarstvo u saradnjom sa kompanijom Majkrosoft planira brojne edukativne akcije čiji je glavni cilj edukacija roditelja i nastavnika o opasnostima koje prete deci sa interneta.\nKonferencija za novinare povodom zajedničke akcije (Beta)\nAmbasadorka Češke Hana Hubačkova istakla je da njena zemlja podržava kampanju srpskog ministarstva jer je tokom njihovog predsedavanje EU jedan od prioriteta zaštita dece na internetu.\n"Ovaj fenomen ne sme biti podcenjen. Internet nudi mnogo informacija do kojih možete doći sasvim slobodno, ali nedostaje dosta pravila", kaže ona.\n"Potrebno je stoga da decu koja sve više vremena provode na internetu efikasno zašititimo, a veliku ulogu imaju obrazovne institucije i roditelji", rekla je Hubačkova.\nDirektor za odnose sa javnim sektorom Majkrosofta Miloš Trkulja je istakao da je njegova kompanija u svoj softverske pakete uključuje takozvanu "roditeljsku kontrolu" (parental control), odnosno opciju da roditelj određuje koliko vremenski njegovo dete može da pristupi internetu i kojim sadržajima.\nPromoter kampanje, muzičar Momčilo Bajagić Bajaga rekao je da se kao roditelj dvoje dece koja veliki deo slobodnog vremena provode na internetu sa zadovoljstvom priključio kampanji.\n"Tokom rada na projektu i pre toga postao sam svestan opasnosti koje internet može da pruži i pored dobri stvari. Ne puštajte svakog u svoju kuću i ne puštajte baš svakog na internet", rekao je Bajagić.\nSporazum protiv internet-siledžija\nEvropska unija je potpisala sporazum sa 17 internet mreža za druženje, uključujući Fejsbuk, Majspejs i Gugl, za poboljšanje zaštite tinejdžera od siledžijskog ponašanja na internetu.\nPortparol EU Martin Selmajr rekao je da internet stranice za društveno povezivanje sada koristi oko 42 miliona ljudi u EU i da mlade korisnike treba zaštititi od nasilničkog ponašanja.\nSporazum, koji je danas objavljen, obavezuje vlasnike internet mreža da "ograniče rizik" od zloupotrebe omogućavajući "taster" za prijavu zlostavljanja.\nTo će omogućiti korisnicima da prijave "neprikladne kontakte ili ponašanje" drugih korisnika.\nInternet operateri takođe moraju da osiguraju da internet profili i kontakt liste maloletnih korisnika budu postavljeni uz najveću zaštitu privatnosti.


Vučić: Za oporavak privrede izdvajamo pet milijardi evra | Nova Ekonomija\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je da će paket pomoći koji Vlada Srbije priprema za privredi biti vredan oko pet milijardi evra, a da će se finansirati iz postojeće budžetske rezerve i zaduživanjem na domaćem i međunarodnom tržištu.\nPrva mera će se, kako je najavio, sastojati iz isplaćivanja minimalca svim preduzetnicima, malima i mikro preduzećima, bez obzira da li su tokom zdravstvene krize obustavljali poslovanje. Vučić je naveo da će ova mera koštati oko 700 miliona evra, kao i da će na nju moći da računaju samo privredni subjekti koji nisu otpustili vie od 10% radnika.\nNova ekonomija je juče objavila planirani set mera, više o tome čitajte OVDE.\nDodao je da će preduzetnicima, mikro i malim preduzećima biti odloženo plaćenje poreza i doprinosa sledeće godine, kao i akontacija poreza na dobit, kako ne bi došlo do krize likvidnosti, zbog čega će isplata sredstava početi već narednog meseca.\nVučić je naveo i da država sa bankama pregovara o dve milijarde evra povoljnih kredita namenjenih mikro, malih i srednjih preduzeća, čiju isplatu će država garantovati tri godine iznosom do 600 miliona evra.\nDržava će pronaći i dodatne modele za kreditiranje kompanije koje otpočinju rad, dok će srednjim i većim kompanijama biti omogućeno da izdaju korporativne obveznice, koje će država da otkupljuje.\nVučić je ocenio da će pad privredne aktivnosti zbog koronavirusa biti "dva ili tri puta manji" nego tokom početka svetske ekonomske krize, da Srbija na godišnjem nivou neće beležiti pad bruto domaćeg proizvoda (BDP), odnosno da će se boriti da bude "jedina zemlja u Evropi" koja će imati nultu stopu rasta 2020. godine.\n"Naš cilj je da i pored svih mera pomoći javni dug ne bude veći od 60 odsto BDP-a", rekao je Vučić i dodao da očekuje da rast BDP-a u 2021. godini bude 5,8%.\nDrastičan skok nezaposlenosti u SAD zbog koronavirusa\nNovosadski pijačni prodavci prešli na Fejsbuk\nTelenor: Skidajte samo neophodna dokumenta i to noću


Ženska mreža: podnesak o stanju prava žena u BiH za Izvještaj o napretku za 2014. godinu – Sarajevski Otvoreni Centar\nSarajevski otvoreni centar je 27. marta 2014. Evropskoj delegaciji u BiH dostavio pisani podnesak o stanju prava žena u Bosni i Hercegovini za Izvještaj o napretku za 2014. godinu ispred Ženske mreže.\nPodnesak je nastao u saradnji sa Fondacijom CURE, Prava za sve, Helsinškim parlamentom građana Banja Luka, Žene ženama Sarajevo, UDIK i kolektiv.ba. Podnesak pokriva oblasti legislative i politika, obrazovanja i ekonomske uključenosti, manjina (Romkinje, lezbejke, biseksualne i trans – LBT žene, povratnice, seksualne radnice i ovisnice o opojnim drogama) i socijalne inkluzije, političke participacije i javnog života, nasilja nad ženama i djevojčicama, ratnog seksualnog zlostavljanja i trgovine ženama.\nŽene u Bosni i Hercegovini još su uvijek suočene sa višestrukom diskriminacijom i još uvijek nisu ravnopravne s muškarcima u pristupu i uživanju prava, premda su se formalna legislativa i javne politike prema zaštiti prava žena u BiH tokom prošlih godina znatno poboljšale. Stvarna promjena u praksi je veoma spora, a dijalog između vlade i organizacije civilnog društva koja se bave promicanjem i zaštitom prava žena je još uvijek daleko od zadovoljavajućeg.\nZa detaljan i sažet pregled stanja prava žena u Bosni i Hercegovini, podnesak je dostupan na engleskom jeziku na ovom linku.\n2014euizvjestaj o napretkupodnesakženska mreža


Vesti online / Svet / / Gusle odjekivale Roterdamom\nGusle umesto gitare: Prota Vojislav Bilbija\nU crkvenoj porti, priređen je prikladan kulturno-umetnički program.\nU roterdamskom naselju Vrejvajk, povodom praznika posvećenom Svetom velikomučeniku knezu Lazaru i svim srpskim borcima koji su svoje živote dali za slobodu, nadaleko su odzvanjali zvuci gusala, gitare, kontrabasa.\nRecitovane i pojane su srpske pesme, a KUD Tamo daleko iz Roterdama dao je dodatnu dimenziju velikom prazniku.\nPredrag Vitković, koji je na sam dan Vidovdana bio na proslavi u Gračanici, doneo je i vernicima delio odštampanu Poruku Svetog arhijerejskog sabora SPC o Kosovu i Metohiji.\nSa sabora u Roterdamu je poslata jedinstvena poruka da ne dolaze u obzir, podela, niti referendum o Kosovu i Metohiji, jer je naša sveta zemlja Kosmet bila i ostaje srpska.\nAleksandra i Miloš Zekić i Vesna Vitković


Uprava za agrarna plaćanja Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, raspisuje Javni poziv za podnošenje zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje za investicije u opremu u objektima za preradu mleka, mesa, voća, povrća i proizvodnju vina, piva i jakih alkoholnih pića u 2019. godini .\nOvim podsticajem obuhvaćen je program za investicije u preradu poljoprivrednih I prehrambenih proizvoda I to u sektoru mleka, mesa, vina, piva i jakih alkoholnih pića, kao i sektoru voća i povrća. Podsticajni program biće ostvaren kroz investicije u opremu u objektima za preradu kao I kroz marketing koji obuhvata nabavku kontrolnih markica za mleko, odnosno meso, u skladu sa propisima za zaštitu geografskog porekla poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, kao i nabavku evidencionih markica za obeležavanje vina sa oznakom geografskog porekla u skladu sa propisima kojima se uređuje vino.\nVrste podsticaja programima za investicije u poljoprivredi za unapređenje konkurentnosti, kao i maksimalni iznosi podsticaja po korisniku podsticaja bliže su određeni Pravilnikom.\nSva lica koja su upisana u Registar poljoprivrednih gazdinstava I nalaze se u aktivnom statusu ostvaruju pravo na podsticaje, bilo da su upisani kao preduzetnik, privredno društvo, zemljoradnička zadruga sa najmanje pet članova zadruge koji su upisani u Registar kao nosioci ili članovi pet različitih komercijalnih porodičnih poljoprivrednih gazdinstava u aktivnom statusu.\nPodnosilac ostvaruje pravo na podsticaj ukoliko je u potpunosti realizovao investicije za koje podnosi zahtev u periodu od 1. januara tekuće godine, a najkasnije do dana podnošenja zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje.\nPosebnim propisima uređuje se raspodela podsticaja u poljoprivredi I ruralnom razvoju, pa se u skladu sa tim podsticaji utvrđuju u iznosu od 50% od vrednosti realizovane prihvatljive investicije umanjene za iznos sredstava na ime poreza na dodatu vrednost, odnosno u iznosu od 65% od ove vrednosti u području sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi.\nOvim Javnim pozivom opredeljuju se sredstva u ukupnom iznosu od od 95.000.000 dinara, dok je najviši ukupni iznos podsticaja koji korisnik može ostvariti u jednom kalendarskoj godini 5.000.000 dinara.


NIS i KSS organizovali turnir za mlade košarkaše u Beogradu - Bizlife.rs\n21:15 Beograd, 15/09/2018\nPlato ispred Poslovnog centra Naftne industrije Srbije u Beogradu pretvoren je danas u svojevrsnu košarkašku arenu na kojoj su svoje veštine iskazali najmlađi košarkaši i košarkašice Srbije – deca uzrasta od 7 do 10 godina.\nNa današnjem turniru nije bilo pobednika i poraženih, jer su svaki koš, uspešno dodavanje, dribling i skok bili zajednički uspeh naših mladih košarkaša koji je dočekan aplauzima svih prisutnih. Na kraju takmičenja svi učesnici dobili su medalje koje su, sudeći prema prikazanom umeću, samo prve nagrade nove generacije košarkaša koja će obezbediti da Srbija nastavi da beleži zapažene rezultate u ovom sportu na reprezentativnom i klupskom planu.\nDanašnje takmičenje, održano u sklopu šire akcije NIS-a „Svi smo jedan tim“, upotpunili su košarkaši beogradskog „Partizana“ Aleksej Nikolić, Uroš Trifunović i Aleksandar Aranitović koji su se družili sa mladim sportistima, učili ih košarkaškim trikovima i uputili ih u tajne ovog sporta. Prvotimci Partizana istakli su da su ovim druženjem dobili dodatnu energiju pred početak sezone, u kojoj ih očekuju važne obaveze u domaćim i međunarodnim takmičenjima. Kao znak podrške, mladim košarkašima pridružila se i ženska košarkaška ekipa iz Šangaja, predvođena Marinom Maljković, selektorkom ženske košarkaške reprezentacije Srbije.


Balkan ulaže u ugalj i ne mari za štetu 20 Maj 2015 - euractiv\nZemlje Balkana i Ukrajina "znatno ulažu" u termoelektrane na ugalj, velike zagađivače prirodne sredine, jer žele da prodaju jevtinu struju Evropskoj uniji koja nastojeći da smanji zavisnost od ruskog gasa traži nove isporučioce. Ipak, čini se da EU nije rada da iskoristi pregovore u okviru Energetske zajednice da primora te zemlje da podignu standarde u zaštiti čovekove okoline uprkos riziku koji takav stav predstavlja za klimatske promene i politiku proširenja Unije, kao i za finansije i javno zdravlje na Balkanu. Neki aktivisti borbe protiv klimatskih promena smatraju da EU treba da uslovi finansiranje Energetske zajednice postizanjem evropskih standarda zaštite okoline u elektranama na Balkanu.\nSrbija, Bosna i Hercegovina, Makedonija, Kosovo, Crna Gora i Ukrajina planiraju da izgrade elektrane na ugalj ukupnog kapaciteta 14,82 GW pri čemu će u većini slučajeva biti reč o proširenju postojećih kapaciteta, navodi se u izveštaju Promena partnerstva (Change Partnership) urađenom za račun nevladine orgranizacije CEE Benkvoč (Bankwatch).\nTe zemlje su članice Energetske zajednice, uglavnom od strane EU finansirane organizacije čiji je cilj uspostavljanje obavezujućih pravila radi integracije energetskog tržišta sa EU.\nReforme Ugovora o Energetskoj zajednici biće predložene na sastanku u junu u Beču a trebalo bi da budu usvojene u oktobru. Međutim, aktivisti za zaštitu životne sredine upozoravaju da kod Evropske komisije ne vide želju da iskoristi te pregovore da "izgura" više standarde o zagađenju vazduha i okoline.\n"Komisija treba da razmisli o mogućoj akciji EU. To međutim zahteva analize koje bi pokazale da li je neka takva mera u skladu sa ciljevima politike EU i međunarodnim obavezama", rekao je za EurActiv.com izvor u Komisiji.\nUgovor o Energetskoj zajednici u principu ne dopušta uvozna ograničenja, navodi taj izvor, međutim, članstvo podrazumeva da moraju da se pridržavaju istih pravila zaštite sredine kao proizvođači energije u EU.\nU nevladinim orgranizacijama, uključujući Mrežu za klimatsko delovanje (CAN) i Centar za evropsku reformu (CER), kažu da to nije tako i da se ne poštuju sva evropska pravila.\nMreža za klimatsko delovanje Evropa traži od Komisije da iskoristi svoj uticaj i spreči zemlje Energetske zajednice da postanu "deponije za prljavu energiju". Iz te mreže ukazuju na činjenicu da EU pokriva 95% finansiranja Zajednice.\n"Ta sredstva (za funkcionisanje Zajednice) treba da budu uslovljena postizanjem ekoloških i klimatskih standarda EU. EU to treba da postigne kroz reformu Ugovora o Energetskoj zajednici", istakla je Dragana Mileusnić iz Mreže za klimatsko delovanje Evropa.\nPrednost u trgovini\nNove elektrane na ugalj u Srbiji, Crnoj Gori i Ukrajini nisu dovoljno moderne da se smanji štetna emisija gasova, poput sumpor dioksida, upozoravaju iz nezavisnog instituta CER. U EU je pak tehnologija kojom se smanjuje emisija sumpor dioksida obavezna.\nCentar za evropsku reformu ističe da balkanske zemlje i Ukrajina imaju nelojalnu prednost u trgovini jer ne moraju da koriste skupu tehnologiju za smanjenje štetne emisije koju moraju da koriste članice EU. Oni kažu da Komisija treba da iskoristi propise o trgovini da zaustavi uvoz zbog zdravstvenih i rizika po čovekovu okolinu od zagađenja iz elektrana na ugalj.\nEU treba da prestane da kupuju električnu energiju iz zemalja u kojima sve elektrane ne ispunjavaju standarde EU o zagađenju vazduha, smatraju u CER.\nZagađenje iz postrojenja na ugalj trpe i susedne zemlje i ima izuzetno nepovaljan uticaj na ekonomiju i zdravlje.\nPrema podacima Saveza za zdravlje i prirodnu sredinu (HEAL) u Srbiji je 2010. bilo više od 10.000 preuranjenih smrti zbog izloženosti sitnim česticama i ozonu. Istovremeno je izgubljeno 2,5 miliona radnih dana.\nSamo u Srbiji zdravstvene troškove zbog elektrana na ugalj HEAL procenjuje na 4,98 milijardi evra godišnje.\nSrbija ima drugu po visini stopu preuranjenih smrti zbog zagađenja vazduha u Evropi i nivo sitnih čestica u Srbiji premašuje standarde i EU i Svetske zdravstvene organizacije.\nPrema CER, Srbija, Crna Gora i Ukrajina "značajno" povećavaju korišćenje uglja delom i da iskoriste prednosti planova EU za energetsku uniju. Cilj te unije je smanjenje zavisnosti od uvoza ruskog gasa kroz diversifikaciju isporučioca energije.\nU dokumentu EU o energetskoj uniji navodi se i da će Komisija nastojati da ojača Energetsku zajednicu kako bi osigurala poštovanje energetskih i propisa o konkurenciji i zaštiti čovekove okoline.\nMeđutim, novi izveštaj Energetske zajednice pokazuje da će dostizanje propisa o zaštiti sredine predstavljati "glavni izazov".\nS obzirom na ciljeve energetske unije, ulaganja u ugalj u balkanskim zemljama koje su na putu ka EU samo prave probleme koji će se javiti u budućnosti, upozoravaju aktivisti za čistiju životnu sredinu.\nKako kaže Dragana Mileusnić, samo Srbija će, prema konzervativnim procenama, morati da potroši 10,5 milijardi evra ili četvrtinu bruto domaćeg proizvoda za primenu zakona EU.\nS obzirom da Srbija računa da će ući u EU 2022. a Crna Gora 2020, njihove štetne emisije trebalo da bi da budu usklađene sa klimatskim i energetskim ciljevima EU za 2030.\nLideri EU 2014. su postavili za cilj smanjenje za 40% emisije gasova koji izazivaju efekte staklene bašte do 2030. u odnosu na nivo iz 1990.\nNa konferenciji o borbi protiv klimatskih promena krajem godine u Parizu treba da bude postignut sporazum o limitiranju rasta globalne temperature ispod dva stepena Celzijusa.\nStručnjaci upozoravaju da će ekstremne vremenske nepogode, poput poplava koje su pogodile Balkan u maju 2014, biti sve češće sa globalnim zagrevanjem.\nPortal EurActiv prenosi da je u EU ukupan uvoz izvan EU u poređenju sa godišnjom potrošnjom struje manji od 1%. S obzirom na tako nizak nivo uvoza struje na nivou EU, i smanjenje emisije štetnih gasova biće malo. Međutim, nijedna zemlja Energetske zajednice još nije usvojila politiku cena ugljenika.\nIzveštaj Promena partnerstva pokazuje da bi uz sadašnju cenu dozvole za emisiju ugljenika od pet evra po toni postojeće elektrane na ugalj i gas u regionu Balkana koštale vlade najmanje 575 miliona evra godišnje. Planirana izgradnja infrastrukture na ugalj značila bi dodatni trošak od 133-317 miliona evra godišnje. Trošak će biti još mnogo veći ako cena ugljenika ode na 30 evra po toni CO2, što će se, prema očekivanjima desiti do 2025.


3 IDEJE ZA BRŽE I LAKŠE OPRAŠTANJE\nA kako možemo da izađemo iz te uloge žrtve koja nam nije korisna? Oproštaj je najbolji način i Slavica je tu da vam pokaže kako.\n10 NAČINA DA POSTANETE NESREĆNI I NEUSPEŠNI (BEZ IČIJE POMOĆI)\nPostoje razne prepreke spremne su da vas obeshrabre na putu ka uspehu. Ali vi zapravo posedujete moć i kontrolu kako biste prevazišli mnogobrojne prepreke!\n4 KORAKA DO USPEHA\nMnogi ljudi sebi obećaju npr. da će da prestanu da puše, da će smršati, da će početi zdravo da se hrane, da će krenuti u teretanu, da će da štede novac, svaki dan čitati… Ali istraživanja pokazuju da ih svakodnevica i gomila obaveza uhvati u mašinu i sva obećanja padnu u vodu vrlo brzo. Zato,…\nGovor od 60 sekundi koji će vas zamisliti Izvršni direktor Google-a Sundar Pichai održao je neverovatan govor od 60 sekundi, gde je rekao: Zamislite svoj život kao da se pet loptica okreće u vazduhu a vi pokušavate da ih ne ispustite. Jedna od ovih lopti je napravljena od gume, ostale 4 su od stakla….\nIsprobajte neko vreme Slavičina tri zlatna pravila i dozvolite sebi da živite život ispunjen zadovoljstvom, srećom i uspehom!


Dan online - Drustvo: Pandemiju koriste da ukinu transparentan rad - 2020-04-02\nDrustvo TRANSPARENSI INTERNEŠENEL PODRŽAO ZAHTJEV NVO I NOVINARA DA SE ODLOŽE KONSULTACIJE O ZAKONU O SPI\nDelia Fereira Rubio - Foto: HTTPS://WWW.EUROPEANINTEREST.EU/) Pandemiju koriste da ukinu transparentan rad U vrijeme globalne krize, otvoreno i transparentno upravljanje je važnije nego ikad, poručuje Delia Fereira Rubio\nTransparensi internešenel (TI) podržao je zahtjev koalicije nevladinih organizacija i novinara u Crnoj Gori koji su pozvali Vladu Crne Gore da odloži javnu raspravu o izmjenama Zakona o slobodnom pristupu informacijama, koju je nemoguće održati tokom pandemije virusa korona. U TI navode da bi se predloženim izmjenama ukinula kontrola nad načinom na koji crnogorska vlast proglašava informacije tajnim. Ovim bi se, kako kažu, omogućilo proglašavanje informacija tajnim ukoliko bi njihovo objavljivanje moglo da utiče na rad nekog državnog organa, a to bi moglo da uključuje informacije koje otkrivaju korupciju unutar tog organa. TI je ranije pozvao Vladu da izmjene i dopune zakona budu u skladu sa Ustavom Crne Gore, najboljom međunarodnom praksom i konvencijama na koje se obavezala, i kritikovala prethodne pokušaje da se izmjene proguraju kroz samo privid javne konsultacije. Nedavno je Ministarstvo javne uprave zatražilo da pisani komentari na predloženi nacrt izmjena budu dostavljeni do 4. aprila. NVO i novinari su ocijenili da javni prostor za diskusiju kakvu zaslužuje ovaj zakon praktično ne postoji, te da je neprimjereno kreirati taj akt na silu u atmosferi kolektivnog straha od nadolazeće epidemije.\nPredsjedavajuća TI Delia Fereira Rubio istakla je da širom svijeta vidimo kako politički lideri cinično koriste pandemiju virusa korona kao izgovor za smanjenje nadzora, odgovornosti i prava građana na pristup informacijama.\n– U vrijeme globalne krize, otvoreno i transparentno upravljanje je važnije nego ikad. Sve zakonodavne mjere koje zahtijevaju javnu raspravu, a koje nijesu hitne, treba da budu odložene sve dok se ne omogući puno i aktivno učešće – navodi Fereira Rubio.\nIz Ministarstva javne uprave su kazali da je javna rasprava sprovedena, te da su sada pozvali na dodatne konsultacije, što direktor istraživačkog centra MANS-a Dejan Milovac ocjenjuje kao „besprizorni oportunizam”. Ističe da je dosadašnje iskustvo kada je u pitanju transparentnost potrošnje državnog budžeta daleko od pozitivnog, a situacija smanjenje pažnje javnosti i ionako ograničenog pristupa informacijama koje su u posjedu države, svakako je plodno tlo za zloupotrebe i korupciju.\n– Vlada je već najavila pomoć za privredu i građane i veoma je važno da taj proces bude maksimalno transparentan, bez favorizovanja pojedinaca i kompanija. Namjera ministarstva da na ovakav način uvede propis koji značajno ograničava pravo javnosti da zna, ne daje doprinos tome – istakao je Milovac.\nOn je zatražio od ministarstva da javnu raspravu i konsultacije o ovom važnom zakonu odloži dok se ne steknu elementarni demokratski uslovi za njeno održavanje, a svaka druga odluka je doprinos nastavku prakse sakrivanja informacija od građana.\nPovodom saopštenja Ministarstva javne uprave da neće uvažiti zahtjev 70 predstavnika nevladinog sektora i medija za odlaganje konsultacija o izmjenama Zakona o SPI, NVO Akcija za ljudska prava (HRA) je apelovala na nadležni resor da konsultacije odloži dok se ne steknu uslovi koji bi omogućili kvalitetnu diskusuju o tom važnom pravnom aktu.\nMinistarstvo javne uprave saopštilo je juče da, uprkos epidemiološkoj situaciji nastavlja da realizuje svoje aktivnosti i da ispunjava obaveze iz Programa rada Vlade i strateških dokumenata među kojima su i izmjene Zakona o SPI. Poručili su da neprimjerene i netemeljene komentare iz reagovanja predstavnika MANS-a, neće komentarisati, jer je svako odgovoran za izrečeno u javnom prostoru.\n-Kao što smo ranije saopštili, javna rasprava je o ovom nacrtu Zakona već sprovedena, a dodatne konsultacije predstavljaju otvoren poziv – navode u ministarstvu.\nMilovac: Dosledni u lošim predlozima\nMilovac navodi da zabrinjava istrajnost minstarstva i ministarke Suzane Pribilović da, u momentu kada se Crna Gora zbog epidemije virusa korona suočava sa najvećom krizom u svojoj modernoj istoriji, i kada je na samoj ivici vanrednog stanja, i dalje insisitira na održavanju javne rasprave i konsultacija o izmjenama Zakona o SPI.\n– Prepoznajemo očiglednu namjeru ministarstva da se trenutno stanje u državi iskoristi kako bi se na najbrutalniji mogući način fingirao proces učešća građana u donošenju zakona koji definiše jednom od važnih građanskih prava. Ministarstvo javne uprave već duže vrijeme istrajava na lošim zakonskim rješenjima kojima se dodatno ograničava pristup informacijama, uprkos otporu kompletne zainteresovane javnosti, ali i veoma konkretnim kritikama koje upućuje međunarodna zajednica – ističe Milovac, dodajući da je u vremenu krize neophodno da se zna kako se upravlja državnim novcem.


Bugarska Arhiva - Страница 109 од 112 - Far\nHomePosts Tagged "Bugarska" (Page 109)\nU Gornjem Krivodolu izložba – „Etnološka baština Srbija – Bugarska“\nIzložba pod nazivom „Etnološka baština Srbija – Bugarska“ biće otvorena u subotu 18. juna od 18:00 časova u dimitrovgradskom selu Gornji Krivodol na Staroj planini. Reč je projektu koji predstavlja smotru-izložbu etnoloških predmeta sa prostora najistočnijeg dela Srbije, iz okoline Pirota i Dimitrovgrada. Postavci je\nIzložba „Etnološka baština Srbija – Bugarska“ u Gornjem Krivodolu\nIzložba pod nazivom „Etnološka baština Srbija – Bugarska“ biće otvorena 18. juna (subota) od 18:00 sati u staroplaninskom selu Gornji Krivodol u opštini Dimitrovgrad. Reč je projektu koji predstavlja smotru-izložbu etnoloških predmeta sa prostora najistočnijeg dela Srbije, iz okoline Pirota i Dimitrovgrada. Postavci je dodat\nПод мотото „Да поставим фермерите на първо място“, от 2 до 5 юни в Тирана се провежда форум „Тера Мадре Балкани 2016“, с участие на 350 делегати от 13 страни - България, Сърбия, Босна и Херцеговина, Хърватия, Косово, Черна Гора, Македония, Кипър, Гърция, Румъния,\nDimitrovgradski teatar gostovao u Godeču\nAnsambl pozorišta „Hristo Botev“ sinoć je gostovao u bugarskom gradu Godeč. Dimitrovgradski glumci izveli su komad „Večera budala“ Fransisa Vebera, u režiji Delče Gigova. Pozorišna sezona polako završava, a krajem juna očekuje se premijera novog komada dimitrovgradskog teatra – komedije „Ženidba“ Nikolaja Vasiljeviča Gogolja,


Rešavanje problema sa zaduženjima Microsoft pregleda u usluzi Office 365 - Office podrška\nRešavanje problema sa zaduženjima Microsoft pregleda u usluzi Office 365\nUpotreba Microsoft zaduženja Preview aplikacija sa poslovni nalog podleže nekoliko uslova, uključujući licenciranje, organizacija željene postavke. i preduslove. Ispod, pronaći ćete informacije o svakom od tih uslova i šta činiti trebalo bi da aplikacije da vam pruži greške u vezi sa njima.\nMicrosoft zaduženja mi nedostaje licence\nMicrosoft zaduženja Preview trenutno nije dostupno za korisnike u pet različitih pakete za Office 365. Ako nemate važeću licencu za Business Essentials, Business Premium, Enterprise E1, Enterprise E3 ili Enterprise E5, zatim Microsoft zaduženja Preview nije objavljeno za korišćenje organizacija još uvek. Imajte na umu da bi obrazovne organizacije i zakupcima na kralj/nezavisno oblaka kao što je Office 365 DE nisu uključeni u ovom izdanju. Pored problema licence za jednu od pakete iznad, takođe morate u Exchange Online poštansko sanduče za skladište i sinhronizaciju za rad. Ako mislite da ste ova poruka o grešci ili želite da saznate više o tome kako da pristupa Microsoft To-Do, najbolje je da obratite se IT administratoru kao najbolje će moći da vam pomogne.\nMicrosoft To-Do mi je još nije omogućena za moje organizacije\nMicrosoft zaduženja Preview proverava sa vašom organizacijom da biste se uverili da ste je omogućili korišćenje aplikacije. Ako je u vašoj organizaciji preklopnik za preliminarnu verziju Microsoft zaduženja prebaci na "Isključeno" u O365 centru administracije, a zatim nećete moći da koristite Microsoft To-Do dok se da je uključen. Ako mislite da ste ova poruka o grešci ili želite da saznate više o tome kako da pristupa Microsoft To-Do, najbolje je da obratite se IT administratoru kao najbolje će moći da vam pomogne.\nMicrosoftTo da mi je nemam kompatibilne poštanskog sandučeta\nMicrosoft zaduženja Preview trenutno zahteva na Exchange Online poštansko sanduče kako biste skladištenje i sinhronizujete obavezama. Pošto su ključne funkcije programa Microsoft To-Do, nećete moći da koristite aplikaciju dok ne budete imali na Exchange Online poštansko sanduče. Planovi trenutno podržani obuhvataju:Exchange Essentials, Exchange Online terminal, Exchange Online Plan 1, Exchange Online (Plan 1), Exchange Online (Plan 2), Exchange Online (P1) i Exchange Online POP. Lokalnim instalacijama sistema Exchange Server nisu podržani u ovom trenutku.\nRadimo na podržava više tipova naloga u budućnosti, ali u međuvremenu, najbolje je da obratite se IT administratoru o dobijanju pristupa kao najbolje će moći da vam pomogne.


Štrahe: Žena na skandaloznom snimku nije Ruskinja nego Letonka - Sputnjik Srbija\n16:22 18.05.2019 (osveženo 16:27 18.05.2019) Preuzmite kraći link\nHajnc Kristijan Štrahe, koji je podneo ostavku na dužnost vicekancelara Austrije i predsednika Austrijske partije slobode zbog skandala s video-snimkom, izjavio je da je osoba koja se na njemu pojavljuje Letonka, a ne Ruskinja.\nŠtrahe je izjavio da su se zameniku predsednika Austrijske partije slobode Johanu Hudensu, koji se takođe pojavljuje na snimku, obratile dve žene u vreme kada je bio u žalosti zbog smrti oca. One su mu ispričale da ih interesuje lovačko imanje njegove porodice.\n„Verovatno je letonska državljanka Evropske unije ispričala da sa kćerkom želi da se preseli u Beč, da se nastani u Austriji i da uloži investicije“, rekao je političar na konferenciji za novinare i dodao da je kasnije, na leto 2017. godine, bio razgovor koji je snimljen kamerama.\nŠtrahe je naveo da se nakon toga više nikada nije video s tom ženom, da niko iz njegove partije nije bio u kontaktu s njom, a da partija od nje nije dobijala nikakve prihode.\nvideo-snimak, skandal, Hajnc Kristijan Štrahe, Litvanija, Austrija\n19:27 Pandev odigrao poslednji meč u nacionalnom dresu /uživo/


NIS u ekoloske projekte sirom zemlje ulozila107,5miliona din\nTanjug 29. septembra 2021. 16:38\nBEOGRAD – Kroz društveno odgovorni program „Zajednici zajedno“, koji je usmeren tokom 2021. godine na oblast ekologije i zaštite životne sredine, kompanija NIS je sa 107,5 miliona dinara podržala 29 projekata iz ove oblasti širom Srbije, saopštili su danas iz kompanije.\nKako bi odgovorila na potrebe zajednice čiji je deo, kompanija je sprovela ovaj ekološki program i podržala projekte u Beogradu, Novom Sadu, Požarevcu, Nišu, Čačku, Zrenjaninu, Pančevu, Kikindi, Kanjiži, Novom Bečeju, Srbobranu i Žitištu.\nOvogodišnji ciklus programa „Zajednici zajedno“ NIS realizuje u saradnji sa resornim ministarstvima – Ministarstvom rudarstva i energetike i Ministarstvom zaštite životne sredine Srbije sa ciljem da se smanji zagađenje vazduha i da se javne parkovske površine urede na inovativan ekološki način.\nOdabrani projekti u 12 gradova i opština širom zemlje usmereni su na zamenu kotlova, smanjenje zagađenja, unapređenje energetske efikasnosti, solarnu energiju i uređenje javnih parkovskih površina, sa namerom očuvanja životne sredine na ekološki efikasniji način.\nKako je i javni interes za očuvanje životne sredine na izuzetno visokom nivou, podrška ovoj temi u domenu društvene odgovornosti kompanije NIS je od izuzetnog značaja.\nIz kompanije kažu da je savremeni način života u velikoj meri doprineo disbalansu između urbanog i prirodnog, što zahteva aktivno delovanje na polju ponovnog uspostavljanja ravnoteže za život u skladu sa prirodom.\n„Upravo ovo je jedan od razloga da fokus ulaganja kompanije NIS ove godine bude na unapređenju energetske i ekološke infrastrukture ustanova obrazovanja, zdravlja, kulture, sporta koje su od značaja za sve građane lokalnih zajednica obuhvaćenih Programom“, navodi se u saopštenju.\nProgram „Zajednici zajedno“ NIS sprovodi od 2009. godine i kroz njega je realizovano do sada više od 1.000 projekata vrednih 1,4 milijardu dinara koji su unapredili život građana u oblasti zdravstva, obrazovanja, kulture, sporta i socijalne zaštite.\nRezultati konkursa, odnosno spisak podržanih projekata u ovoj godini, objavljeni su na veb stranici , kao i na sajtovima gradova i opština učesnica programa, saopštili su iz NIS-a.


Penzioneri u Trnovu uz oktobarsku penziju dobivaju po 50,00 KM – Općina Trnovo\nU proteklom periodu, Općina Trnovo je preduzela niz aktivnosti kako bi ublažila posljedice koje je građanima prouzročila pandemija corona virusa, kao i porast životnih troškova. Izdvojena su sredstva za one koji su prebolovali Covid-19, potom za srednjoškolce, a sada je obezbijeđena jednokratna novčana pomoć penzionerima koji su korisnici penzije čiji iznos ne prelazi 500,00 KM. Sredstva za ovu namjenu u iznosu od 23.950,00 KM osigurana su iz Budžeta Općine Trnovo, a svaki penzioner će dobiti po 50,00 KM.\nPenzionerima sa područja općine Trnova koji penzije primaju preko Federalnog zavoda PIO/MIO Mostar, jednokratna pomoć će biti isplačena uz oktobarsku penziju. Sporazumom Općine Trnovo i Federalnog zavoda PIO/MIO isplata će biti izvršena za 459. korisnika.\nPenzioneri koji su korisnici penzija preko Fonda penzijsko-invalidskog osiguranja Republike Srpske, sa mjestom prebivališta na području općine Trnovo, jednokratnu pomoć će preuzeti putem blagajne u Općini. Isplata za 20. korisnika ovih penzija početi će u ponedjeljak, 01.11.2021. godine, u vremenu od 11,00 do 16,00 sati u sobi broj 7.\nOvo je jedan od načina da se pomogne ovoj kategoriji stanovništva, čime Općina Trnovo još jednom pokazuje svoje nastojanje da svi građani žive bolje i kvalitetnije.


Klasiko u finalnoj seriji ACB lige po peti uzastopni put! - Meridianbet Vesti\nEvropa Author:\tCentrala Bg - 15/06/2016\nIako su Valensija i Kuća Laboral imale svoje momente tokom sezone, pogotovo ekipa iz Vitorije koju su sekunde delile od finala Evrolige, u finalu košarkaškog prvenstva Španije gledaćemo Klasiko po peti uzastopni put.\nI dok je Real motivisan da odbrani titulu prvi put posle 30 godina, Barselona se nada da će umeti da iskoristi prednost domaćeg terena. Ako bi se pravila računica iz niza u prethodna četiri finala u kojima su se najveći rivali smenjivali u osvajanju trofeja, onda je sada red da Barselona postane prvak.\nKatalonci i jesu uspešniji od Reala, ako se posmatra samo period od kada postoji ACB liga, a to je od sezone 1983/84. Naime, u tom periodu Barselona je osvojila 15, a Kraljevski klub 10 titula .\nMeđutim, Real ima prednost kada je reč o finalima koja su odigrana u ovom veku, odnosno za poslednjih 15 godina. Klasiko je igran 7 puta (misli se na finalnu seriju), a Beli su bili uspešniji u četiri navrata.\nŠta tek reći za broj od 27 finala u svim takmičenjima u koima su učestvovala ova dva kluba od sezone 1983/84! Bilans je i ovde izjednačen, a Real je uspešniji za jedan trofej više!\nNa parketu će se pojaviti mnoštvo sjajnih košarkaša, uglavnom reprezentativaca, što Španije,što nekih drugih zemalja, koji će doprineti opštem utisku da nas očekuje pravi spektakl. Naravno tu je i najveći trenerski duel poslednjih godina u Španiji, čiji su akteri Ćavi Paskval i Pablo Laso.\nZa majstorije na samom parketu su zaduženi Huan Karlos Navaro, čovek sa najviše odigranih Klasika u istoriji (57), Aleks Abrines, Ante Tomić, Tomas Satoranski, svi u dresu Barselone, zatim Serhio Ljulj, Felipe Rejes, Gustavo Ajon, Rudi Fernandez, koji igraju za ekipu iz Madrida.\nOba tima su ove sezone podbacila na evropskoj sceni, odnosno nije ih bilo na Fajnal Foru, što se obično podrazumeva kao standardan domet. Ove godineje Španiju na završnom turniru Evrolige predstavljala Kuća Laboral, koju je Barselona eliminisala u polufinalu plej-ofa domaćeg prvenstva.\nReal je ipak uspeo da sebi obezbedi jedan trofej savladavši Gran Kanariju u finalu kupa Kralja, čime je povećao sopstveni rekord na 26 titula u tom takmičenju!\nKlasiko se u tekućoj sezoni igrao četiri puta, po dve utakmice u Evroligi i šampionatu Španije. Barselona je pobedila tri puta, dok je Realu pobeda pripala samo u poslednjem susretu.\nPrvi susret od maksimalno pet predviđenih se igra u barseloni, sa početkom od 20:30.\nTags:ACB, Evroliga, evropske lige, Huan Karlos Navaro, Klasiko, Real Barselona, rekord, Rudi Fernandez, Sehio Ljulj, trofej


Prvi snijeg nije iznenadio gatačke putare, a saobraćaj preko prevoja Čemerno odvija se bez problema, potvrđeno nam je u Putnoj službi Gacko.\nU toku noći na Čemernu su bila aktivna četiri vozila ovog preduzeća, a posipanje magistralnog puta vršeno je neprestano. Putari su bili aktivni i u riješavanju problema kada bi došlo do zastoja uslijed preprečivanja šlepera.\nU Putnoj službi raspolažu sa dovoljno pjeska i abrazivnog materijala kao i potrebnom mehanizacijom.\nOd oko 130 km puta koliko održava Putna služba iz našeg grada, tačnije od Plane do Tjentišta, te od Gacka do Brljeva i od Avtovca do crnogorske granice i dalje je prevoj Čemerno najkritičnija dionica.\nNEWER POSTKo i zašto izlazi na ulice u Srbiji?\nOLDER POSTOtvoreno pismo nezadovoljnih studenata sa Univerziteta u Istočnom Sarajevu: Na snazi je ukalupljavanje Univerziteta u politiku vladajućeg režima!


Forum će se fokusirati na izazove u zaštiti i upravljanju pejzaža na području Balkana, imajući u vidu međunarodne i EU zakonodavne okvire; forum će takođe pružiti priliku da se sagleda na koji način su međunarodni i EU nivo povezani sa regionalnim djelovanjem vezanim za baštinu i pejzaž.\nPejzaž je naš zajednički resurs, gdje se susreću različite vrijednosti, kao što su kulturne, ekološke, estetske, socijalne i ekonomske, ali je i naša zajednička odgovornost. Evropska konvencija o predjelu je dokument koji pokazuje kako obezbijediti sadržanije životno okruženje, u kojem se upravljanje pejzažom i njegovim raznolikostima vrši na održiv način. Evropska konvencija o predjelu daje jasan demokratski aspekat. Prvo, ona naglašava društveni značaj regiona, i ističe koliko je važno da ljudi aktivno učestvuju u sagledavanju vrijednosti pejzaža i njegovom upravljanju. Demokratski aspekt je vidljiv i u određenju predjela, gdje se on definiše kao “određena teritorija, onako kako je vidi stanovništvo, čiji je karakter rezultat akcija i interalcija prirodnih i/ili antropogenih faktora”.\nBaklanski forum o pejzažu je konferencija koja ima za cilj unapređenje dijaloga između regionalnih i nacionalnih vlasti, opština, biznis sektora, nevladinih organizacija, vlasnika zemljišta i javnosti. Fokus konferencije je na međusobnom djelovanju ovih aktera. Konferencija će istaći neke nacionalne i međunarodne primjere i perspektive upravljanja pejzaža.\nPored Evropske konvencije o predjelu, na konferenciji će biti predstavljene i neke druge evropske konvencije koje su značajne za zaštitu i održivo korišćenje kulturnog pejzaža: Evropske konvencije o zaštiti arhitektonskog i arheološkog nasljeđa (konvencije iz Granade i Valete) i Okvirna konvencija Savjeta Evrope o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Faro konvencija).\nOsnovna svrha ovih konvencija je jačanje i promocija politika za očuvanje i unapređenje evropske baštine. Priznajući i prepoznajući da su arheološko i arhitektonsko nasljeđe, kao i cijeli kulturni pejzaž, ozbiljno ugroženi usljed različitih razloga, navedene evropske konvencije pozivaju na održivo očuvanje / korišćenje ovih dobara koja su nezamjenjiva za ljudsku istoriju. Osim toga što prepoznaju ugroženost baštine usljed različitih razloga, ove Konvencije ističu da baština može biti pokretač razvoja pojedinih regija. Baština čini osnovu na kojoj se temelji izgradnja identitet pejzaža i zbog toga joj treba posvetiti pažnju prilikom izrade planova održivog upravljanja.\nPutem Faro konvencije promoviše se šire razumijevanje baštine i njenog odnosa prema društvu. U Konvenciji se ističe da “svaki pojedinac/ka ima pravo da se bavi kulturnom baštinom po vlastitom izboru, uz poštivanje prava i sloboda drugih”, i da je potrebno “uključiti sve pripadnike/ce društva u proces definisanja i upravljanja kulturnom baštinom”.\nJedan dio Balkanskog foruma o pejzažu biće fokusiran na iskustva i izazove u implemnaciji EU i međunarodnih standarda o zažtiti i upavljanju predjelom na prekograničnom području Crne Gore i Hrvatske, kao i šireg regiona.\nPodručja Dubrovnika i Boke Kotorske, koja su veoma slična po kvalitetu kulturne i prirodne baštine i ukupnog pejzaža, suočavaju se sa istom vrstom problema kada se radi o zaštiti i upravljanju tim vrijednim resursom. Kulturna i prirodna baština, posebno cjelokupni predio, je pod rizikom jer se neadekvatno tretira i devastira. Iako se o pojedinačnim kulturnim dobrima, objektima i urbanim cjelinama, u najvećoj mjeri veoma stručno brine (to se posebno odnosi na UNESCO-va područja Svjetske baštine – grad Dubrovnik, Kotor, Perast) problem je sa ostalim segmentima kulturne i prirodne baštine, među kojima i one koja nije zvanično zaštićena, a koja daje vrijednost ukupnom kulturnom pejzažu ovog područja. Prenamjena prostora i prekomjerna i neadekvatna gradnja prijete da razgrade ovaj autentični pejzaž, i unište njegove prirodne i stvorene vrijednosti.\nPartneri projekta „Baština-Pokretač razvoja“, uključujući organizacije Expeditio iz Crne Gore i ECOVAST iz Hrvatske, koje su ujedno i članice CIVILSCAPE mreže, pokušaće da doprinesu unapređenju tretiranja pejzaža kroz primjenu novih metodologija za zaštitu i upravljanje prirodnom i kulturnom baštinom.\nBalkanski forum o pejzažu će se završiti obilaskom sela Gornja Lastva, koje se nalazi na području Vrmca, jednom od pilot područja projekta „Baština-Pokretač razvoja“.\nMreža CIVILSCAPE organizuje u raznim zemljama članicama Evropske unije veliki broj međunarodnih događaja/foruma na temu pejzaža koji imaju za cilj unapređenje dijaloga između civilnog društva, regionalnih i državnih vlasti. Konferencije su obično usmjerene na interakciju između različitih aktera i zainteresovanih strana, uključujući ulogu civilnog društva. Tokom seminara i ekskurzija, ove konferencije nastoje da istaknu nacionalne i međunarodne primjere i perspektive upravljanja pejzaža, a nude i mogućnosti za razmjenu iskustava i mišljenja.\nKonferencija je namijenjena osobama i organizacijama koje žele da učestvuju u sveobuhvatnom dijalogu o pejzažu, uključujući nevladine organizacije, regionalne i nacionalne vlasti, posebno one koje se bave planiranjem, i druge.\nProgram, 4. oktobar/listopad 2013.\nKafa i registracija učesnika/ca\nUvod, pozdravna riječ\nPredstavnici projekta „Baština-Pokretač razvoja“:\nOpština Tivat i Zavod za prostorno uređenje Dubrovačko-neretvanske županije\nPozdravna riječ: predstavnici mreže CIVILSCAPE\nEvropska konvencija o predjelu\nGđa Maguelonne DEJEANT-PONS, izvršna sekretarka Evropske konvencije o predjelu, Savjet Evrope\nRazumijevanje pejzaža. Understanding landscape. Uvid u značenje pejzaža i njegov potencijal za uključivanje građana/ki i participatornu demokratiju.\ng. Dirk GOTZMAN, direktor mreže CIVILSCAPE\nDiskusija i pauza za kafu\nFaro konvencije - Okvirna konvencija Savjeta Evrope o vrijednosti kulturne baštine za društvo i Ljubljanski procesa II: Rehabilitacija našeg zajedničkog nasljeđa\nMilena Filipović, projektna menadžerka, Sekretarijat Radne grupe za kulturu i društvo, Savjet za regionalnu suradnju\nEvropska povelja o urbanizmu Evropskog savjeta prostornih planera (ECTP) i pejzaž\ng.Luc-Emile Bouche-Florin, počasni predsjednik Evropskog savjeta prostornih planera (ECTP)\nPejzaž, lokalno znanje i aktivnosti u Kataloniji\ng. Pere Sala i Marti, koordinator Obzervatorija za pejzaž, Katalonija\nIzazovi u implementaciji EU standarda u regionu Jugoistočne Evrope (prekogranično područje Dubrovnika i Boke Kotorske)\nPartneri projekta „Baština-Pokretač razvoja“\nObilazak sela Gornja Lastva


Batagon odustaje od Jahorine: Ništa od 25 miliona vera ulaganja, zbog odluke vlasti u Palama - Biznis Telegraf.rs\n06/03/20 | 11:26\nKompanija "Batagon" iz Švajcarske obaveštava da će biti prinuđena da obustavi investiciju od 25 miliona evra u hotel Bistrica, ako opština Pale ne ukine odluke o podizanju visine rente i cene uređenja građevinskog zemljišta\nNakon što je novosadska firma "Galens" odustala od gradnje hotela na lokaciji srušenog hotela "Jahorina", za šta je bila spremna da uloži oko 66 miliona evra, kompanija "Batagon" je zapretila obustavljanjem rekonstrukcije Bistrice.\nU oba slučaja kao razlog se navode potezi rukovodstva opštine Pale koji su štetni za investitore, prensosi srpskainfo.com.\n"Batagon" iz Švajcarske poslao je dopis Nadzornom odboru Olimpijskog centra Jahorina, u kojem ih obaveštava da će biti prinuđeni da obustave investiciju od 25 miliona evra u hotel Bistrica, ako opština Pale ne ukine odluke o podizanju visine rente i cene uređenja građevinskog zemljišta.\nInače, ova firma je u januaru 2019, u postupku javne prodaje, kupila hotel Bistrica sa zemljštem ispod hotela i zemljištem neophodnim za redovnu upotrebu za oko 5.985.900 KM.3 miliona evra.\n– Posebno naglašavamo da je nakon kupovine hotela Bistrica od strane "Batagona", odnosno društva "Bat Hotel d.o.o.", nastavljen radni odnos 101 zaposlenog u hotelu, pri čemu su zadržane visine primanja za sve radnike i redovno su plaćana sredstva za penzijsko i invalidsko osiguranje - piše u dopisu firme.\nOni dalje informišu o tome da je njihovo društvo specijalizovano za investiranje u različitim segmentima realnog i finansijskog sektora. - Poslujemo u većem broju zemalja regiona i u svakoj od njih na teritoriji opštine na kojoj smo investirali bili smo dobro došli i imali smo podršku lokalne samouprave, što nije slučaj i na teritoriji opštine Pale – zaključuju.\nKažu i da je reč o privremenoj obustavi investicije.\nPortal Srpska info podseća da je prethodno odlukom načelnika opštine Pale, Boška Jugovića, neposrednom nagodbom prodato skoro 5.000 kvadrata opštinskog zemljišta Aci Stanišiću, koje obuhvata i deo ski-staza na Jahorini, po ceni od samo 150 evra po kvadratu, iako je postojao dogovor sa rukovodstvom RS i OC "Jahorina" da na tom području nema prodaje zemljišta u vlasništvu opština i Republike Srpske.\nKoliko je ta prodaja bila štetna, pokazuje i činjenica da je cena kvadrata opštinskog zemljišta na području Jahorine iznosila čak 550 evra, na poslednjoj licitaciji koju je organizovala opština Pale.\nPosledica svega je, piše Srpska info, da je i potencijalno najveći investitor u Republici Srpskoj, novosadska firma "Galens", odustala od gradnje hotela na lokaciji srušenog hotela "Jahorina".\nDr Ivo Udovičić: Mladi odlaze kući sa oštećenim plućima i njihova budućnost je neizvesna


U BiH otkriven britanski soj virusa korona - FILTER\nU BiH otkriven britanski soj virusa korona\nU BiH je otkriven je britanski soj korona virusa, rečeno je danas na sjednici Kriznog štaba federalnog Ministarstva zdravstva.\n“Sekvencioniranjem virusa na 23 uzoraka uzetih od jula do februara, nažalost, Veterinarski fakultet je na jednom uzorku otkrio novi britanski B117 soj virusa korona. Srećom nema mutaciju koja izaziva slabiji učinak trenutno dostupnih vakcina”, rekao je Goletić na konferenciji za novinare.\nOn je napomenuo da kantoni mogu donositi restriktivne mjere, ali one ne mogu biti drugačije nego su u ostatku FBiH.\nČerkez je upozorio na kršenje mjera što vodi ka povećanju broja zaraženih, a što se tiče vakcina rekao je da je FBiH platila nabavku putem “Kovaks” sistema i da se krenulo u direktnu nabavku, te da svi rade na tome da vakcine što prije dođu zbog svih stanovnika BiH.\nPrethodna Do sada izdato 30.000 turističkih vaučera\nSledeća Bocan-Harčenko: Rusija protiv imenovanja novog visokog predstavnika u BiH


DRITAN IMA SUDBINU CRNE GORE NA PLEĆIMA: "DPS se služi klasičnim gestapo metodama" | Najnovije vesti - Srbija danas\n02.09.2020. • 10:16 Srbija Danas/Novosti\nOn je dodao da je branio sve koji protestuju protiv nepravde\nDritan Abazović je poslednjih dana glavna tema medija na Balkanu. Predsednik pokreta URA, koji je osvojio 4 mandata u parlamentu Crne Gore, je poznat kao beskompromisni borac protiv Mila Đukanovića. Pored sveopšteg nezadovoljstva Milovom tiranijom, jedan od glavnih razloga kolapsa DPS-a je i udar na crkvu, protiv kog je narod izražavao protest litijama. Dritan je jednom prilikom pričao i o litijama, kada su postojale naznake da će ih vlasti DPS-a zabranjivati, i tom prilikom je stao u zaštitu naroda koji je branio svoja prava.\n- Nazivati sebe demokratskom partijom, a zabranjivati ljudima da učestvuju u nekoj vrsti skupa koji je odbrana njihovih ljudskih prava, na jedan miran i dostojanstven način - to su najklasičnije gestapovske metode, oni prete ljudima - rekao je Abazović pre sedam meseci u na televiziji A1.\nOn je dodao da je branio sve koji protestuju protiv nepravde, bilo da je u pitanju borba protiv seče drveća na Tari ili protiv Zakona o slobodi veroispovesti.\n- Demokratska pariije socijalista samo otkriva svoje pravo lice, oni apsolutno predstavljaju najveću političku snagu u državi, ali ljudi moji i Hitlerova stranka je bila najveća u Nemačkoj - naglasio je Abazović.\n''NE SLUŠAJTE VIŠE MILA!'' Širom Crne Gore policija uz OVE POVIKE slavi Đukanovićev izborni poraz! (VIDEO)\nCrna Gora izbori Dritan Abazović Milo Đukanović fašizam DPS URA


Gluhim osobama biće osiguran bolji pristup informacijama u programu TVSA | Vlada Kantona Sarajevo\nGluhim osobama biće osiguran bolji pristup informacijama u programu TVSA\nKorištenje znakovnog jezika u programskim sadržajima TVSA bila je tema današnjeg sastanka ministra pravde i uprave Kantona Sarajevo Marija Nenadića, predstavnika Udruženja gluhih Kantona Sarajevo i direktora ove televizijske kuće Elvira Resića.\nU ime Udruženja, sastanku su prisustvovale predsjednica Mirsada Muratović, sekretar Jadranka Sidro i tumač znakovnog jezika Tea Sidro.\nKako je naveo ministar Nenadić, sastanak je organiziran povodom inicijativa zastupnice u Skupštini Kantona Sarajevo Nejre Dizdarević da resorno kantonalno ministarstvo iznađe mogućnosti za anagažovanje tumača znakovnog jezika u polusatnom Dnevniku koji se emituje svakodnevno u programu TVSA u 18:30 sati, kao i za sjednice Skupštine KS koje prenosi ovaj medij.\nUz te zahtjeve, predstavnici Udruženja naveli su kako je neophodno generalno poboljšati pristup informacijama gluhim osobama. Istakli su da javni medijski servisi u našoj zemlji i regionu ne prevode informativne emisije znakovnim jezikom u potpunosti. Trenutno emituju samo namjenske i periodične emisije za ovu populaciju a to nije dovoljno, naveli su. Otežavajuća okolnost je i to da su u Kantonu Sarajevo trenutno angažovana samo tri prevodioca za znakovni jezik.\nMinistar Nenadić je izrazio opredjeljenje da se ovo pitanje što prije riješi te su ovom prilikom razmatrane tehničke, administrativne i druge mogućnosti za ispunjavanje navedenih zahtjeva.\nDok se ne steknu uvjeti za osiguranje prevođenja kompletne sjednice Skupštine KS, ministar je predložio da se svakih sat vremena njenog trajanja sačine sumirani pregledi zaključaka te da se kroz tehnička i druga rješenja iznađu mogućnosti za njihov prevod i televizijski prenos.\nDo narednog zajedničkog sastanka sa predstavnicima Udruženja, detaljno će biti razmotreno pitanje osiguranja prevoda znakovnim jezikom Centralne informativne emisije TVSA svakodnevno u 18:30 sati, kao i ostali neophodni personalni i tehnički kapaciteti, dogovoreno je ovom prilikom.


Baošić ponovo osuđen za ubistvo Kosaća\nIzrečena kazna zatvora u trajanju od 15 godina\n7933 pregleda\t2 komentar(a)\nU ponovnom suđenju, Apelacioni sud Crne Gore je osudio Dragoja Baošića na 15 godina zatvora za ubistvo Jovana Kosaća u diskoteci “Kaza” u Igalu, saopšteno je “Vijestima” iz tog suda.\n“Vijeće Apelacionog suda Crne Gore je donijelo i javno objavilo presudu dana 22.12.2020.godine, kojom je optuženi Baošić Dragoje oglašen krivim i izrečena mu je kazna zatvora u trajanju od 15 godina. Presuda će biti pisano izrađena u zakonom propisanom roku. U obrazloženju presude će biti navedeni razlozi za donošenje presude“, izjavila je sudija portparol Nevenka Popović.\nOvo je nova odluka nakon što je Vrhovni sud Crne Gore polovinom ove godine ukinuo presudu Apelacionog suda koji je Baošića za ubistvo Kosaća u Igalu, osudio na 15 godina zatvora i predmet vratio na ponovni postupak. Prethodno je Apelacioni sud prošle godine donio odluku i preinačio prvostepenu presudu podgoričkom Višeg suda, kojom je Baošić osuđen na 10 godina i deset mjeseci zatvora zbog ubistva Jovana Kosaća u diskoteci "Kaza" u Igalu i nedozvoljenog držanja oružja.\nRanijim presudama Višeg suda, Dragoje P. Baošić, za ubistvo Jovana Kosaća u prekoračenju granica nužne odbrane u diskoteci “Kaza” u Igalu i nedozvoljenog držanja oružja, osuđen je na jedinstvenu kaznu zatvora od 10 godina i 10 mjeseci. Sud je tada odbacio stav tužilaštva da je ubistvo počinjeno sa umišljajem. Viši sud je ocijenio je da je okrivljeni Baošić 14. septembra 2014. oko 1.30 časova u Igalu u diskoteci „Kaza", prekoračenjem nužne odbrane, ispalio više hitaca prema Kosaću. Viši sud nije prihvatio navode optužnice da je Baošić sa umišljajem ubio Kosaća, već da je Baošić počinio ubistvo u prekoračenju granica nužne odbrane.\nApelacioni sudDragoje BaošićJovan KosaćubistvoIgalo\n02.12. 15:12 h\t73934\n02.12. 16:32 h\t57245\n03.12. 07:58 h\t52954


Lončar: Zakonom o presađivanju, tkivima rešićemo lošu praksu | N1 Srbija 2\n|17.07.2018. |13:36 >14:38\nOn je naveo da je ova oblast do sada bila uređenja Zakonom o transplataciji, iz 2009. godine, koji nije u skladu sa evropskom regulativom, ali i koji je imao propusta u uređivanju ove oblasti.\n"To je prouzrokovalo lošu dugogodišnju praksu da se u zdravstvenim ustanovama sprovode postupci u ovoj oblasti, ali bez definisanih uslova na republičkom nivou kako će se oni obavljati", rekao je ministar.\nDodao je i da zakon predviđa i precizno definisanje zdravstvenih institucija i to tako da postoje ustanova za obavljanje poslova presađivanja organa i bolnica za darivanje organa.\nGovoreći o zakonu o ljudskim ćelijama i tkivu, Lončar je kazao da važeći zakon nije definisao postojanje banaka ljudskih tkiva, zbog čega one nisu ni formirane.\n"Stvari se sad značajno menjaju: Predlogom zakona o ljudskim ćelijama i tkivima definiše se koje zdravstvene ustanove mogu podneti zahtev za obavljanje poslova u toj oblasti, kao i koji su uslovi koje banke ljudskih tkiva treba da ispunjavaju", rekao je Lončar.\n"Odlični rezultati akcije Muzika DA, droga NE"\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio je da je akcija "Muzika DA, droga NE" ostvarila odlične rezultate.\nLončar je to kazao u Skupštini Srbije, gde obrazlaže izmene i dopune zakona o psihokativnim kontrolisanim supstancama.\n"Akcija koju smo pokrenuli za vreme trajanja Egzit festivala dala je odlične efkete, zabeležn je samo jedan ozbiljan slučaj, gde je osoba završila u bolnici zbog mešanja alkohola i psihoaktivnih supstanci", rekao je Lončar.\nDodao je da je zaplenjena veća količina droge u Novom Sadu i da je to dobar pokazatelj kako se može delovati u borbi protiv zloupotrebe droga.\nObrazlažući zakon Lončar je rekao da će se njegovim usvajanjem postići bolje sagledavanje situacije u oblasti potražnje droga, prevencije i lečenja zavisnika.\nPrema njegovim rečima, zakon predviđa osnivanja centra za monitoring i zavisnsoti od droga koje treba da prate situaciju i predlažu efikasne mere kako bi se smanjile zloupotrebe.\n"Trenutno veliki problem predstavlja nepostojanje nacionalnog sistema za prikupljanje podataka u vezi sa ponudom i potražnjom droga u Srbiji. Ti podaci koji su od velikog zančaja vezani su za broj lečenih zavisnika, mortalitetom, infektivnim boelstima, HIV-om", ukazao je Lončar i naglasio da to ima za posledicu nemogućnost predloženja efikasnih mera.\nDodao je da je od izuzetnog značaja uspostavljanje sistema za rano upozorivanje na nove psihoaktivne supstance, obzirom da se "sintetičke droge lako proizvode u ilegalnim laboratorijama i cena im je niska".\nLončar je naglasio i da će predlog zakona omogućiti nov i efikasan način koordinacije svih nadležnih institucija.\nTagovi: Zlatibor Lončar , zakon , transplantacija , organi , droga


Moje Prijateljice - Italijanska serija\nVideo » Strane serije sa prevodom » Moje Prijateljice\nItalijanska serija - Moje Prijateljice. Nakon sto svaka iz svog razloga dozivljava krah na ljubavnom planu, grupa prijateljica ucvrscuje svoje prijateljstvo i otkriva da su zapravo tek sad u idealnim godinama za nov ljubavni pocetak...\nOcena: 4.1 od 17 glasa\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 2 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 3 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 4 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 5 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 6 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 7 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 8 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 9 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 10 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 11 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.\nItalijanska serija: Moje Prijateljice - 12 Epizoda, uzivo preko interneta na portalu Navidiku.rs.


180 LJUDI U BOLNICI ZBOG LEDA Na VMA potrošili skoro sve zalihe gipsa zbog velikog broja pacijenata sa prelomima\nPUNO POSLA ZA HITNU Sedam saobraćajnih nesreća tokom noći\nŠTA ĆE MI LICENCA, KAD NE MOGU U UČIONICU? Profesor Milojević se još nije vratio među školske klupe\nNastavniku srpskog jezika i književnosti Vladimiru Milojeviću je vraćena licenca, ali uprkos najavama da bi već prvog dana mogao da se ponovo nađe među školskim klupama, to se nije dogodilo.\nPostavljene skele oko spomenika na Kalemegdanu, KREĆE SKIDANJE "POBEDNIKA"\nČas kada će figura "Pobednika" biti skinuta sa postolja na Kalemegdanu, a zatim i prebačena u Smederevo, sve je bliži. Oko simbola Beograda, naime, počelo je postavljanje skele što je najbolja najava da će akcija demontaže uslediti narednih dana.\nKonačna rang lista do kraja godine\nPosle skoro tri meseca, gradska Komisija za stambena pitanja nastavlja sa razmatranjem pristiglih prigovora na preliminarnu listu Konkursa za 1.000 neprofitnih stanova.\nKONJI U KNEZU, HELIKOPTER SLETEO NA TRG Policija za Beograđane upriličila zanimljiva iznenađenja\nCentralna manifestacija povodom obeležavanja Dana Ministarstva unutrašnjih poslova i Dana policije počela je danas u podne ispred Doma Narodne skupštine na Trgu Nikole Pašića, a njoj je prethodio defile konjanika i orkestra kroz glavnu centralnu štraftu.


Nova faza razvoja Insajdera - ebart\nNova faza razvoja Insajdera\nAutorka i urednica “Insajdera” Brankica Stanković zbog pokretanja svoje produkcijske kuće odlazi sa TV B92 ali i nastavlja saradnju sa ovom medijskom kućom.\nJedna od najboljih i najnagrađivanijih srpskih novinarki u zemlji i inostranstvu, autorka “Insajdera”, obrazložila je zašto se odlučila na ovaj korak:\n“Već duže vreme razmišljam i o pokretanju Internet portala za čiji će sadržaj od početka do kraja biti odgovorni novinari koji su i do sada radili emisiju ‘Insajder’”, kaže Brankica Stanković i ističe da su u pripremi nove emisije koje će se uskoro emitovati na TV B92.\n“B92 će nastaviti da emituje ‘Insajder’ a mogućnost saradnje postoji i na nekim drugim projektima jer će naša prva adresa za saradnju biti TV B92”, naglasila je Stankovićeva koja je na B92 radila 18 godina.\nTelevizija B92 razume potrebu Brankice Stanković i novinara emisije “Insajder” za novim profesionalnim izazovima i razvojem i oni će imati maksimalnu podršku na koju mogu da računaju. Verujemo u novu fazu razvoja “Insajdera” kao i uspešnost naše buduće saradnje sa produkcijskom kućom Brankice Stanković.


Ivanović: Da pokušamo da donesemo bod ili sva tri\nKruševački Napredak u okviru 6.kola Linglong Tire Supe lige Srbije gostuje u Beogradu gde će odmeriti snage sa ekipom Rada.\nŠef stručnog štaba ’’čarapana’’ Dragan Ivanović najavljuje da će njegov tim ići na pobedu, jer protivnik nije iz gornjeg dela tabele i nema potrebe za defanzivnijom igrom:\n’’Pokušaćemo da nametnemo svoj stil igre, iako gostujemo. Očekujem tvrdu utakmicu i ići ćemo na pobedu. Ekipa Rada nije iz gornjeg dela tabele. Protiv Vojvodine smo morali defanzivnije, jer smo tako procenili. Igrači su se brzo oporavili, pa se nadam dobroj utakmici i da pokušamo da donesemo bod ili sva tri.’’\nMeč 6.kola Linglong Tire Super lige Srbije između Rada i Napretka igra se u subotu 29.avgusta 2020.godine, sa početkom u 17:00 časova. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport.


Izbori će koštati više od milijarde - Infobrif\nIzbori će koštati više od milijarde\nObjavljeno 2.12.2019. u 18:15 poslednja izmena 2.12.2019. u 18:25\nZa organizovanje parlamentarnih i lokalnih izbora naredne godine, u delu budžeta namenjenom Narodnoj skupštini, biće izdvojeno oko 1,2 milijarde dinara.\nNajveći deo tog novca biće potrošen na stavku „naknade zaposlenima i ostali posebni rashodi“ koja će državnu kasu koštati nešto manje od 825 miliona dinara. Na izborni materijal biće potrošen 141 milion dinara, a gotovo isti iznos izdvojen je i za usluge po ugovoru. Za troškove putovanja rezervisano je sedam miliona dinara, dok je za stavku „stalni troškovi“ spremno 58 miliona.\nU okviru sume predviđene za izbore nalazi se i 37 miliona dinara koji su planirani za obuku članova biračkih odbora. Način na koji će obuka biti organizovana još nije utvrđen jer je predlog i dalje na javnoj raspravi.\nOsim na oko 8.500 biračkih mesta u Srbiji, na proleće naredne godina glasaće se i na 45 mesta u diplomatsko-konzularnim predstavništima u inostranstvu. Za organizovanje glasanja u dijaspori država je pripremila ukupno 5,6 miliona dinara. Budžetom je predviđen i trošak od 29,2 miliona dinara za podršku radu RIK.\nZa rad Narodne skupštine tokom naredne godine, ne računajući trošak koji se odnosi na izbore, predviđeno je oko 2,1 milijarda dinara. Troškovi koji se odnose na rad poslanika iznosiće oko 660 miliona dinara.\n„Koka-kola“ iz Srbije izazvala pometnju u Hrvatskoj


Završen softver za praćenje korone za Srbiju - Ozon Media\nDomaći softer za praćenje virusa korona na kome radi Univerzitet u Kragujevcu sa kolegama iz Rijeke i sa Hardvarda, je metodološki završen i do kraja godine treba da počne sa primenom.\nKako pojašnjava, što više pacijenata prođe skener, to daje tačnije rezultate, odnosno tačnost skenera zavisi od većeg broja pacijenata, jer softver preko podataka o pacijentima pronalazi veze, koje daju tačne rezultate.\nRezultate koje imamo na osnovu 20 pacijenata su zadovoljavajući, kaže Filipović.\nOn objašnjava da je to kompijuterska simulcija, koja detektuje šta se događa u pacijentu, i dodaje da doprinosi boljem razumevanju razvoja bolesti.\nSvi podaci pacijenata zaraženih virusom korona iz bolnica u Srbiji slivaće se u državni Data centar u Kragujevcu, gde će softver obrađivati do 1.000 podataka mesečno.\nReč je o korišćenju veštačke inteligencije, kako objašnjava, koja prikuplja sve bitne podatake pacijenata, kao što je analiza krvi, zasićenje vazduha, istorija bolesti, demografski parametri i genetike, te tako na osnovu novih podataka pacijenata predviđa razvoj bolesti.\nKod pacijenta koji nema simptome ili je bolesti u početnoj fazi, takođe se može preko ovog modela skenera predvidi razvoj bolesti.\nFilipović pojašnjava da skener analizira sve podatke zaraženih, koliko ima inficiranih, asimptomatskih, izlečenih, preminulih, koliko pacijenata ima s više, odnosno, manje posledica i to sve na području jednog grada, regije ili više zemalja.\nNa ovom projektu, trenutno radi više inžinjera, a uključeni su informatičari, ljudi koji se bave veštačkom inteligencijom, razvojom softvera i drugi.\nOn podseća da je ideja razvoja nastala početkom pandemije virusa, s namerom da inženjeri pomogu lekarima u praćenju ove bolesti.


Saobraćajni znakovi opasnosti\n/ Saobraćajni znakovi opasnosti\nZnak Krivina na levo\nZnak Dvostruka krivina ili vise uzastupnih krivina od kojih je prva nadesno ''\nZnak Dvostruka krivina ili vise uzastupnih krivina od kojih je prva nalevo ''\nZnak '' pokretni most'' oznacava blizinu mesta na kome se na putu nalazi pokretni most.\nZnak ''blizina obale '' oznacava blizinu mesta na kome put nailazi na obalu.\nZnak '' Zivotinje na putu '' oznacava mesto na kome domace zivotinje pod nazorom prelaze preko puta ili se krecu duz puta .\nZnak '' Blizina avionske piste '' oznacava deo puta preko koga avioni prelecu u niskom letu prilikom sletanja, odnosno uzletanja .\nZnak '' Bocni vetar '' oznacava blizinu dela puta na kome cesto duva jak bocni vetar sa desne strane.\nZnak '' Bocni vetar '' oznacava blizinu dela puta na kome cesto duva jak bocni vetar sa leve strane.\nZnak '' Ukrstanje puteva iste vaznosti '' oznacava blizinu ukrstanja puteva od kojih nijedan put nije put sa pravom prvenstva prolaza .\nZnak '' Andrejin krst''mesto na kome put prelazi preko zeleznicke pruge u nivou bez branika ili polubranika sa dva ili vise koloseka ."\nZnak ''Priblizavanje prelazu puta preko zeleznicke pruge sa branicima ili polubranicima ''


Brus ONLINE - Veće opštine Aleksadrovac održalo četvrtu sednicu\nAleksandrovac,13.10.2020. Na sednici Opštinskog veća, održanoj u velikoj sali SO Aleksandrovac, kojom je predsedavao dr Mirko Mihajlović, predsednik opštine Aleksandrovac, razmatrano je 60 tačaka dnevnog reda, koje će se naći pred odbornicima na narednom skupštinskom zasedanju.\nOpštinsko veće prihvatilo je Izveštaj o izvršenju Odluke o budžetu opštine Aleksandrovac za period januar-septembar 2020. godine, kao i Izveštaj o radu predsednika opštine Aleksandrovac i Opštinskog veća za 2019. godinu.\nU daljem toku zasedanja većnici su usvojili Izveštaje o radu sa finanijskim izveštajem za 2019. godinu javnih preduzeća, ustanova i organizacija, direktnih i indirektnih korisnika budžeta, i bez dodatne rasprave uputilo ih Skupštini na dalju nadležnost.\nOpštinsko veće utvrdilo je, nakon podnetih ostavki i razrešenja, predloge rešenja o imenovanju vršioca dužnosti direktora pojedinih preduzeća i ustanova, čiji je osnivač lokalna samouprava. Za vd direktora JP „Poslovni centar Aleksandrovac-Župa“ imenovan je Slađan Vidojević, profesor odbrane i zaštite, za vd direktora Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj Jelena Jovković, dipl. menadžer iz Šljivova, a za vd direktora Muzeja vinarstva i vinogradarstva Ivan Milićević, dr vet.medicine.\nTakođe, većnici su usvojili predlog rešenja da funkciju vršioca dužnosti direktora Centra za socijalni rad obavlja Vitomir Samardžić, dipl. ekonomista iz Stubla, u aleksandrovačkoj Narodnoj biblioteci za vd direktora je imenovana Marijana Cvetković, profesorica srpskog jezika iz Dašnice, a za vd direktora Doma kulture „Milosav Buca Mirković“ Slađana Zajić, pravnik.\nOpštinski većnici pozitivno su se izjasnili i utvrdili predloge rešenja za izbor svih Odbora, Komisija i Saveta važnih za funkcionisanje lokalne samouprave.\nNa današnjoj sednici, između ostalog, razmatrane su i ključne i aktuelne teme u cilju daljeg razvoja aleksandrovačke opštine.\nSednica je završena redovnom tačkom zahtevi građana i tekuća pitanja.\nVlada Srbije usvojila odluku kojom se omogućava državljanima Albanije ulazak u Srbiju sa ličnom kartom


Srbija dala 300 miliona evra za medicinsku opremu /video/\nSrbija dala 300 miliona evra za medicinsku opremu /video/\nAutor: Glas Javnosti 05.04.2020. u 10:53\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je danas u Staroj Pazovi skladište medicinske, u kome su respiratori, zaštitna oprema - hirurške maske, antivirusne maske, zaštitne naočare, viziri, oksigenerator, pulsni oksimetar, zaštitni mantili, zaštitni skafanderi, kape, toplomeri...\nVučić je rekao da je Srbija dosada dala 300 miliona evra za medicinsku opremu.\nOn je kazao da je u tom magacinu i oprema koja je danas došla, klinički respiratori.\nPredsednik je kazao da je korišćenje magacina dao Milšped, a da BIA vodi računa o svakom komadu opreme.\nVučić je rekao da će 10 kliničkih respiratora biti prosleđeno u Novi Pazar u kom se očekuje porast obolelih.\n„Imamo još 201 transportni, a 36 stiže danas. U teškim, gotovo nemogućim uslovima se borimo da nešto promenimo u zemlji“, rekao je Vučić tokom obilaska.\nOn je istakao da nam predstoje teški dani, ali da toga mnogi ljudi nisu svesni i dodao da je zahvaljujući preduzetim merama spašeno na stotine ljudi i više.\nAleksandar VučićKorona virusrespiratorihirurške maskerukavicelekovimedicinska oprematoplomeri


Karate: Uspjeh sportista Šotokana u Gradačcu\nNaslovnica Tuzlanski kanton Gradačac Karate: Uspjeh sportista Šotokana u Gradačcu\nGradačac – U nedjelju, 7.decembra u sportskoj dvorani općine Gradačac u organizaciji Klub Borilačkih Sportova „ZMAJ GRADAČAC“održano je takmičenje u karateu u uzrasnim kategorijama djeca od 6 do 13 godina, kadeti i kadetkinje,juniori i juniorke, seniori i seniorke, kate i borbe pojedinačno i ekipno u svim uzrasnim kategorijama. Na ovom takmičenju učešće je uzelo oko 560 takmičara iz 20 klubova Tuzlanskog i Zeničko-Dobojskog kantona.\n“Za naš klub nastupilo je 14 takmičara u pojedinačnim borbama, u 10 različitih kategorija i ekipa kadeti . Naši takmičari su ostvarili odličan rezultat osvojivši 7 zlatnih, 2 srebrene i 5 bronzanih medalja”, kaže nam trener Šotokana Ahmo Bojić.\nZA KARATE KLUB “ŠOTOKAN” ZLATNE MEDALJE SU OSVOJILI:\n-Hasan Đogić osvajač dvije zlatne medalje\n– Lamija Halilčević\n– Amar Alibašić\nOsvajači bronzanih medalja su:\n– Ajdin Halilčević\n– Ajla Beširović\n– Ahmet Bulić\n– Adi Dedić\nO organizaciji takmičenja u Gradačcu Ahmo Bojić kaže:\n“Ovo je bilo izuzetno jako i dobro organizovano takmičenje na kome je učešće uzelo oko 560 takmičara iz 20 klubova sa TK-a i Zeničko-Dobojskog kantona. Za naš klub je nastupilo nekoliko debitanata od njih izdvajamo Beširović Ajlu, osvajač bronzane medalje. Mi smo zadovoljni sa pokazanim vještinama naših boraca i nadamo se da će i u narednom periodu njihovi nastupi biti ovako dobri i nagrađeni nekom od medalja. Pored pojedinačnih nastupa u borbama, ekipa kadeta Karate kluba Šotokan je ponovo osvojila zlatnu medalju i nastavila sa dominacijom u ovoj kategoriji, gdje već nekoliko godina neprikosnoveno vlada našim kantonom.\nNa ovom takmičenju naši borci su pokazali zavidan nivo psihofizičkih sposobnosti i demonstrirali sve ono što smo mjesecima naporno vježbali. Ostvareni rezultati su dobar pokazatelj da smo na pravom putu i da nastavimo sa pripremama na ovaj način, jer su pred nama još mnoga takmičenja i očekujemo nastavak dobrih rezultata od naših boraca. Na narednom takmičenju dat ćemo šansu našim najmlađim borcima da se dokazuju i osvajaju medalje za naš grad, da se druže sa svojim vršnjacima i upoznaju svoj kanton i svoju državu”, rekao nam je Ahmo Bojić.


Oduzeto 30 najnovijih modela iPhonea - Radio Ljubuški\nOvlašteni službenici Uprave za neizravno oporezivanje BiH, Regionalnog centra Sarajevo, privremeno su oduzeli 30 mobilnih telefona Apple Iphone 12 Pro.\nVrijednost privremeno oduzetih mobilnih telefona s plaćenim uvoznim trošarinama iznosi cca. 62.000 KM.\nSlužbenici Skupine za sprječavanje krijumčarenja i prekršaja u suradnji s carinskim službenikom, izvršili su pregled pošiljke prijavljene za uvozno carinjenje u Carinskoj ispostavi Međunarodna zračna luka Sarajevo podrijetlom iz Kine, a deklarirane kao mobilni telefoni.\nDetaljnim pregledom pošiljke, utvrđeno je da se u istoj pored prijavljenih mobilnih telefona, nalazi 30 mobilnih telefona robne marke Apple Iphone 12 Pro koji nisu bili prijavljeni za uvozno carinjenje.\nObzirom da je riječ o mobilnim telefonima koji nisu prijavljeni nadležnim carinskim organima prilikom uvoza u carinsko područje Bosne i Hercegovine, isti su privremeno oduzeti od uvoznika, priopćeno je iz Uprave za neizravno oporezivanje BiH.


DK - Hrvati na pobedu od finala, Britanci ostali u igri - Sportske.net\nDK - Hrvati na pobedu od finala, Britanci ostali u igri\nHrvatski teniser Marin Čilić imaće u nedelju meč loptu za plasman svoje Dejvis kup reprezentacije u finale takmičenja, dok je Velika Britanija posle okršaja sa argentinskim dublom ostala u igri iako i dalje ima zaostatak.\nTeniska reprezentacija Hrvatske povela je danas sa 2:1 u Zadru protiv Francuske u polufinalu Dejvis kupa, pošto su Marin Čilić i Ivan Dodig pobedili Pjera Uga Erbera i Nikolu Maua u četiri seta, 7:6, 5:7, 7:6, 6:3.\nČilić i Dodig su pobedili za tri sata i 50 minuta i doneli svom timu prednost uoči poslednjeg dana takmičenja kada će im trebati još jedan poen za plasman u finale.\nFrancuska je povela juče posle pobede Rišara Gaskea protiv Borne Ćorića u tri seta, ali je Čilić izjednačio pošto je pobedio Luku Puja u četiri seta.\nU nedelju su na programu uzvratni mečevi, Marin Čilić će igrati protiv Rišara Gaskea, a Borna Ćorić protiv Luka Puja.\nU drugom polufinalu u Glazgovu igraju branilac titule Velika Britanija i Argentina.\nReprezentacija Velike Britanije smanjila je na 1:2 protiv Argentine pošto su braća Endi i Džejmi Marej pobedili u dublu Huana Martina Del Potra i Leonarda Majera u četiri seta, 6:1, 3:6, 6:4, 6:4.\nBranilac titule je tako ostao u meču, pošto je Argentina posle prvog dana vodila sa 2:0 i potreban joj je još jedan poen za plasman u finale.\nEndi i Džejmi Marej pobedili su za dva sata i 55 minuta.\nMarej i Del Potro su danas igrali iako su juče u međusobnom meču proveli pet sati i 10 minuta na terenu, kada je Argentinac pobedio u pet setova.\nU drugom jučerašnjem duelu Gvido Pelja je u četiri seta pobedio Kajla Edmunda.\nU nedelju su na programu uzvratni mečevi u singlu Endi Marej će u prvom duelu igrati protiv Gvida Pelje, a Kajl Edmund protiv Huana Martina Del Potra.\nATP Kup - Obavljen žreb, ovo su rivali Srbije!\nNovak doneo odluku, evo kada će ponovo igrati za Srbiju!\nDK - "Orlovi" dobili rivale u završnoj fazi


SPC dobila četvrti hram u Beču\nTanjug 13. aprila 2022. 10:28\nBEČ – Srpska pravoslavna crkva dobila je četvrti hram u Beču, koji se nalazi u 12.bečkom okrugu.\nSrpska pravoslavna crkva preuzima katoličku župsku crkvu “Am Šepfverk”.\nČetrdeset godina nakon osnivanja katoličke župe “Am Šepfverk”, hram “Svetog Franje Asiškog” predaje se srpskoj pravoslavnoj Eparhiji austrijsko-švajcarskoj.\nTo su jednoglasno odlučili katolički župski savet i savet za upravljanje imovinom u saglasnosti sa rukovodstvom Bečke nadbiskupije, saopštila je srpska eparhija.\nU vreme kada je osnovana parohija 1982. godine, u naselju “Am Šepfverk” u 12.bečkoj opštini je živelo oko 5.000 katolika.\nParohija je projektovana kao sastavni deo novog stambenog kompleksa, ali usled demografskog razvoja u poslednjih nekoliko decenija, broj katolika je pao na nešto manje od 1.000.\nIstovremeno se povećao udeo stanovnika pravoslavne veroispovesti. Prenos župske crkve izgrađene od 1979.do 1981. na Srpsku pravoslavnu crkvu je stoga prihvatljiv i istovremeno garantuje očuvanje hrama u vidu hrišćanske bogomolje, zaključak je odluke o predaji hrama.\n„Zatvaranje katoličke župe je uvek bolno”, izjavio je Darijuš Šucki vikar za Bečki gradski region.\n„Istovremeno, raduje nas što će hram biti sačuvan kao hrišćanska crkva, u konkretnom slučaju srpska pravoslavna bogomolja, koja će sada biti dostupna brojnoj i mladoj srpskoj zajednici na ovoj novoj lokaciji”.\nU razgovoru sa članovima župskog saveta, episkop austrijsko-švajcarski Andrej je obećao da će buduće preuzimanje crkve “Am Šepfverk” u Majdlingu biti na zadovoljstvo i nekadašnjih katoličkih vernika, jer Srpska pravoslavna crkva neguje srdačne odnose sa svim sestrinskim crkvama.\nTo takođe znači da će pravoslavni episkop, u neizmernoj zahvalnosti za razumevanje i podršku katoličke crkve u Beču, i ubuduće stajati na bratskom raspolaganju braći katolicima u novoj srpskoj crkvi.\nOvo nije prvi put da bečka nadbiskupija predaje jednu od svojih crkava, zbog smanjenja broja svojih vernika, Srpskoj pravoslavnoj crkvi.\nTako je crkva “Nojlerhenfeld” predata Srpskoj pravoslavnoj crkvi u maju 2014.godine, i od tada je hram “Rođenja presvete Bogorodice”, koji pohađa veliki broj vernika.\nDok katolička crkva svake godine gubi značajan broj vernika čini se, posebno za praznike, da su hramovi Srpske pravoslavne crkve tesni, tako da će četvrti hram rasteretiti dosadašnja tri, i skratiti put vernicima koji žive u ovom delu Beča.\nBen Volas: Verujem da može da se reši zabrinutost Turske oko…\nEU nece nastaviti pregovore o Bregzitu sa Velikom Britanijom\nMoze da se resi zabrinutost Turske oko Svedske i Finske\nPremijer: Ili ima radni zadatak ili je korisna budala\nBerlin: Nivo spijunaze mozda veci nego tokom Hladnog rata\n14:48: Zaharova: SAD postavljaju temelje za novu provokaciju\n14:41: Turski predsednik: Odbićemo članstvo Švedske i Finske u NATO


Prošlo milion ljudi, azil zatražilo samo 1.796 – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Društvo > Prošlo milion ljudi, azil zatražilo samo 1.796\nRTV Vojvodina 08/06/2017 Društvo\nKRNJAČA – “Kroz Srbiju je u protekle tri godine prošlo više od milion ljudi, a samo je 1.796 zatražilo azil, što pokazuje jasnu nameru migranata da ne ostanu u našoj zemlji”, izjavio je danas državni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Nenad Ivanišević.\nUčestvujući u volonterskoj akciji sadnje drveća u Privremenom centru za tražioce azila u Krnjači, Ivanišević je rekao da “Balkanska ruta nije zatvorena”, jer bi, da nije tako, već govorili o posledicama migrantske krize, saopštilo je Ministarstvo.\nDržavni sekretar je istakao da volonterska akcija u Krnjači pokazuje želju Srbije i njenih partnera da migrantima nastavi da pruža najhumanije uslove za život, podsetivši da je Srbija najhumanija zemlja na prostoru od Sirije do Nemačke.\nIvanišević je preneo da u našoj državi “boravi 7.000 ljudi sa Bliskog istoka”.\nVolontersku akciju, u kojoj je posađeno 50 stabala ukrasnog drveća, organizovali su Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID) i Fondacija ,”Ana i Vlade Divac”, u okviru projekta Podrška lokalnim zajednicama u odgovoru na izbegličku krizu.\nNikolić na promociji najmlađih oficira Vojske Srbije\nZahvalili Zukorliću zbog 40 veroučitelja\nKI: Ogromna količina nafte u kanalizaciji


Međunarodni dan sećanja na preminule od side:\nVesti 21.05.2017. - 19:19h Autor: Beta\nMeđunarodni dan sećanja na preminule od AIDS-a obeležava se danas pod sloganom "Zustavimo AIDS zajedno" manifestacijama u Srbiji, kao i zemljama širom sveta.\nProcenjuje se da u Srbiji ima oko 3.000 ljudi sa HIV infekcijom, od kojih trećina i ne zna da je inficirana. U 2016. godini u Srbiji su otkrivena 164 slučaja, 56 ljudi je obolelo, a 10 je umrlo od AIDS-a.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje "Batut", za lečenje osoba sa HIV infekcijom u Srbiji je 2016. godine plaćeno iz budžeta Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje više od milijardu i 200 miliona dinara, odnosno 10 miliona evra.\nPo podacima nadležnih, u Beogradu živi 1.535 osoba sa HIV infekcijom, a u Vojvodini 390. U Srbiji, kao i u Evropi registrovan je porast novih slučajeva zaraze HIV-om.\nMeđunarodni dan sećanja na preminule od sideSidaHIV virusAIDSzdravlje


Za kupovinu Komercijalne banke zaintersovana je mađarska OTP banka, jedna turska, ali i biznismen Miodrag Kostić, koji u vlasništvu ima već dvije banke u Srbiji. Sudeći prema najavama akcionara banke, početak privatizacije vrlo brzo stiže na dnevni red, javljaju agencije.\nPrivatizacija Komercijalne banke desiće se vrlo brzo, izjavila je prije nekoliko dana direktorka finansijskog sektora Evropske banke za obnovu i razvoj Aleksandra Vukosavljević.\nOdmah potom premijerka Srbije Ana Brnabić potvrdila je da se sa suvlasnicima banke EBRD i IFC razgovara i da će proces privatizacije morati da otpočne prije kraja godine. U suprotnom, država će morati da ove akcionare isplati sa 252 miliona evra, koliko je dogovoreno još 2006. Tada je EBRD dokapitalizovao Komercijalnu banku sa 70 miliona evra.\nSa nastupanjem svjetske ekonomske krize akcije banke su kupili i IFC, kao dio Svjetske banke (40 miliona evra), njemački DEG fond (20 miliona evra) i švedski Svefond (10 miliona evra), dok je EBRD dokapitalizovao banku sa još 50 miliona evra.\n"Ostaje da se vidi šta je najbolje za javni interes. A smatram da za građane nije dobro da se daju pare iz budžeta", istakla je Brnabićeva.\nPitanje je, međutim, koliko bi potencijalni kupac dao za ovu banku, koja trenutno na berzi vrijedi 30,69 milijardi dinara (258 miliona evra). Cijena jedne akcije je 1.825 dinara. Ipak, s obzirom na to da je riječ o profitabilnoj banci, očekuje se da će ovaj iznos biti veći.\nPrijedlog načina privatizacije očekuje se i od privatizacionog savjetnika, investicione kuće "Nomura internacional" iz Londona, koja je još u avgustu 2015. godine izabrana za ovaj posao, javljaju agencije.\n"Colorit" Banjaluka: Poslovanje obojeno uspjehom\tDolar pada zbog poreske reforme


Naše partnerstvo sa Dun & Bradstreet - Bisnode Srbija\nNaše partnerstvo sa Dun & Bradstreet\nKvalitetni podaci za međunarodno poslovanje\nKvalitetni podaci za kompanije koje obavljaju međunarodne poslove\nDun-Bradstreetova (D&B) svetska mreža uključuje informacije za 265 miliona kompanija u 240 država. Oni prikupljaju informacije iz 30.000 službenih izvora i rade 5 miliona ažuriranja svakog dana, što ih čini vodećim pružaocima kvalitetnih i obrađenih poslovnih informacija. Kao naš klijent imaćete pristup toj mreži, a u isto vreme ćete uživati prednosti naših lokalnih stručnosti i znanja.\nKroz naše strateško partnerstvo sa kompanijom D&B dajemo vam pristup međunarodnim informacijama o svemu, počevši od rizika, dobavljača, upravljanja i usklađenosti sa ciljanim marketingom, pa do CRM-a, prodaje i integracije podataka. To vam daje moćan alat za hrabre, ali bezbedne odluke:\nintegrisanje i automatizuja u cilju povećanja uticaja ulaganja u ERP, BI i CRM;\npronalaženje nove globalnih poslovnih partnera identifikovanjem tržišnog potencijala, novih kupaca i dobavljača;\nupravljanje finansijskim rizicima, povećanje novčanog toka i preuzimanje kontrole vaših ukupnih poslovnih rizika uz pomoć naših proizvoda i usluga;\noptimizovanje procesa nabavke konsolidovanjem i sticanjem kontrole nad lokalnom i globalnom potrošnjom kompanije.\nPouzdani podaci i međunarodni standard\nD&B DUNS® broj pojednostavljuje vaše međunarodne poslovne ponude\nUniverzalni brojčani sistem D&B-ovih podataka je postavio standard za poslovne imenike dodeljujući kompanijama širom sveta DUNS® broj, koji bi mogao da se uporedi sa globalnim korporativnim brojem. Svaki poslovni subjekt registrovan u D&B bazi podataka, uključujući poslovnice i radna mesta kompanije, dobija jedinstveni broj, pa je lako pratiti organizacionu strukturu kompanije.\nD&B je takođe razvio DUNSRight® proces, koji obezbeđuje da svi prikupljeni podaci imaju obezbeđen kvalitet u nekoliko koraka. Ovaj proces vam omogućava da kao klijent lako potražite informacije i uporedite kompanije putem jedinstvenog identifikacionog broja. Takođe možete da budete sigurni da su svi podaci iz D&B-a pouzdani i aktuelni.\nBisnodeovo partnerstvo sa kompanijom Dun&Bradstreet omogućava nam da vam ponudimo relevantna rešenja za vaše globalno poslovanje. Kroz ovo, u kombinaciji sa proširenjem naše švedske, nordijske i evropske ponude, možemo da pokrijemo celi svet.


SDP u Prijepolju sluša glas naroda - PPmedia\nSDP u Prijepolju sluša glas naroda\nPosted on\t12 априла, 2016 12:17 pm by adminpp033\nRukovodstvo Opštinskog odbora Snadžačke demokratske partije u Prijepolju posetilo je brojna prijepoljska naselja gde su sa građanima razgovarali o onome što bi trebalo uraditi u nekom budućem periodu, kao i o stvarima koje su do sada odrađene. Iz ovog Opštinskog odbora ističu zadovoljstvo, jer kako kažu naišli su na veliki odziv i na izuzetno dobru komunikaciju sa ljudima, što je jako dobro za partiju koja je poslednjih osam godina učestvovala u vršenju vlasti u ovoj sandžačkoj opštini.\nOO SDP-a u Prijepolju nastavlja sa svojim predizbornima aktivnostima. U okviru njih juče su posetili meštane Begluka, Ravni, Brezovače, Suhodola, dela Velike Župe i Dušmanića. Zbog brojnih investicija koje su u ovim naseljima uspešno odrađene u proteklom periodu, rukovodstvo SDP-a naišlo je na veoma topao prijem kod građana. Tamo su istaknuti i planovi za rešavanje problema koji trenutno muče stanovnike pomenutih prijepoljskih naselja.\n„Nije lako izaći pred građane, ako ste nešto skrivili, odnosno, ako niste radili onako kako treba. Mi izlazimo sa ponosom i iznosimo rezultate koje smo ostvarili. Moje zadovoljstvo je u tome što vidim da građani prepoznaju da smo mi ozbiljno radili u granicama naših mogućnosti“, kazao je predsednik OO SDP u Prijepolju Esad Hodžić.\nZa meštane Begluka najveći problem, koji je uspešno rešen bio je izlivanje potoka, dok je za stanovnike naselja Ravni bezbednost, kako kod dece, tako i kod odraslih narušavao nedostatak rasvete i pešačke staze na određenoj deonici.\nAktivnosti posete prijepoljskim naseljima od strane rukovodstva SDP-a u Prijepolju biće nastavljena i narednih dana, kako bi u ovoj izbornoj kampanji čuli glas naroda iz svakog dela ove sandžačke opštine, ističu oni.\nОзнаке: Begluka, Brezovače, dela Velike Župe i Dušmanića, Esad Hodžić, Fahrudin Bukvić, Ravni, SDP OO Prijepolje, Suhodola


Javno - istraživanja - konkursi\nNazad na bazu\n1. Koje informacije ćete naći u bazi Medijski eksperti u Srbiji?\nOvo je baza podataka u kojoj se nalaze informacije o medijskim ekspertima u Srbiji, koji su kao članovi komisija, ocenjivali projekte na javnim konkursima za sufinansiranje medijskog sadržaja u javnom interesu.\nOvo je jedinstvena baza podataka u kojoj možete naći profesionalne biografije medijskih stručnjaka, kao i informacije koliko puta su određeni pojedinci bili članovi komisija i koja medijska udruženja su imala najviše članova u komisijama, koje su dodeljivale novac medijima.\nKako su prikupljeni podaci?\nPodaci su prikupljeni upućivanjem zahteva za slobodan pristup informacijama od javnog značaja na adrese 170 lokalnih samouprava u januaru 2018. godine i pregledom zvaničnih veb prezentacija opština i gradova.\nZahtevom su tražene sledeće informacije:\nsva Rešenja o imenovanju stručnih komisija za ocenjivanje i izbor medijskih projekata sufinansiranih putem Javnih konkursa za proizvodnju medijskog sadržaja za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja, koji su raspisani i sprovedeni u 2015, 2016 i 2017. godini.\nRadne biografije članova svih stručnih komsija, koje su ocenjivale i izabrale medijske projekte u oblasti javnog informisanja za 2015, 2016 i 2017. godinu.\nPredlagače svakog pojedinačnog člana komisije za ocenjivanje i izbor medijskih projekata u oblasti javnog informisanja za 2015, 2016 i 2017. godinu.\nKriterijume na osnovu kojih su birani članovi stručnih komisijaza ocenjivanje medijskih projekata u oblasti javnog informisanja za 2015, 2016 i 2017. godinu.\nNa zahtev su odgovorile sve lokalne samouprave.\n2. Zašto je ova tema važna?\nJavni konkursi za sufinansiranje medijskog sadržaja su najvažniji mehanizam finansiranja medija, posebno onih na lokalu. Procena je da se na ovaj način godišnje potroši oko 2 milijarde dinara javnog novca u medijskom sektoru. Komisije su ključna karika u konkursnom procesu, jer daju predloge i ocene projektata, koji mediji podnose, a na osnovu kojih lokalne samouprave kasnije dodeljuju novac.\nOva baza, na jednom mestu sistematizuje infomacije o članovima komisija, njihovim profesionalnim biografijama i predlagačima.\nBaza „Medijski eksperti u Srbiji“ doprinosi većoj transparentnosti rada Komisija i većoj kontroli procesa konkursnog sufinansiranja medija.\n3. Kako funkcionišu konkursne komisije?\nKonkursne komisije rade na osnovu Pravilnika o sufinansiranju projekata za ostvarivanje javnog interesa u javnom informisanju, koje je usvojilo Ministarstvo kulture i informisanja.\nU ovom Pravilniku, članovima 19-23, propisane su dužnosti prava i obaveze članova komisije.\nPrema Pravilniku, komisija treba da se sastoji od medijskih stručnjaka, koje na osnovu javnog poziva bira rukovodilac u opštini/gradu. Komisija ocenjuje projekte na osnovu kriterijuma iz Pravilnika i dužna je da za svaki projekat da obrazloženje (bilo da je projekt prihvaćen ili ne). Članovi komisije ne smeju biti u sukobu interesa ili obavljati javnu funkciju. Članove komisija predlažu medijska i novinarska udruženja, koja postoje najmanje tri godine u trenutku raspisivanja konkursa, a medijski stručnjaci zainteresovani za rad u komisijama mogu se prijaviti samostalno. O radu komisija vodi se zapisnik, koji bi trebalo da bude javni dokument. Na osnovu obrazloženja komisije, rukovodioci lokalnih samouprava prave Rešenje o raspodeli sredstava i daju novac medijskim kućama, koje su imale uspešne projekte.\n4. Koji su najveći problemi u radu Komisija?\nKako Pravilnik ne propisuje detaljnije kriterijume za izbor članova Komisija, njihovo imenovanje se vrši na osnovu diskrecionih odluka rukovodilaca lokalnih samouprava.\nUpravo ovakva vrsta odlučivanja otvara vrata korupciji i zloupotrebi procesa.\nStručna javnost i novinarska udruženja su javno upozoravali na neprofesionalne i neetičke odluke Komisija, koje su doprinele podeli novaca u suprotnosti sa Pravilnikom i zakonom.\nTako, na primer, Bela knjiga konkursnog finansiranja, koju je izdala koalicija medijskih udruženja (UNS, NUNS, NDNV, ANEM i Lokal Press) navodi da „Izbor predstavnika nereprezentativnih udruženja u stručne komisije od strane lokalne samouprave najčešće je signal za moguće neregularnosti i nepravilnosti, a po pravilu ga prati netransparentnost procesa… Za pojedine članove komisije može se reći da su bili u sukobu interesa, što je problem koji se mora sistemski i precizno razrešavati“.\nProces kompromituju i sama medijska udruženja i organizacije, koja predlažu članove komisije.\nPravilnikom je predviđeno da medijska udruženja treba da postoje minimum tri godine, ali nijedan drugi kriterijum kojim bi se ocenjivala njihova relevantnost, reprezentativnost (kroz broj članova, javnost rada i sl.) ili stručnost nije definisan.\n5. Ko je kreator baze?\nBaza „Medijski eksperti u Srbiji“ je nastala u okviru projekta „Kaži-traži, šta te zanima“, koji sprovode BIRN Srbija u partnerstvu sa Nezavisnim udruženjem novinara Srbije (NUNS) i fondacijom „Slavko Ćuruvija“.\n6. Da li postoje slični projekti?\nUkoliko želite da saznate više o samom procesu konkursnog sufinansiranja medija pogledajte sledeće portale:\nKaži-traži sistematizuje informacije o transparentnosti različitih modela državnog finansiranja medija.\nFinansiranje medija je portal, koji je izradila Medijska koalicija, na kome možete naći sve informacije o budžetskom sufinansiranju medijskih sadržaja u Srbiji na lokalnom, pokrajinskom i republičkom nivou.\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) u okviru svog portala ima rubriku Projektno finansiranje, gde objavljuju sve važne informacije o raspisanim konkursima za projektno sufinansiranje medija.\nOva baza nastala je u okviru projekta „Javni novac za javni interes“, koji sprovode BIRN, NUNS i SĆF, a finansira Evropska unija. Sadržaj baze predstavlja odgovornost autora i ne oslikava stavove donatora.


ministarstvo odbrane - Stranica 3 od 12 - Dnevni list Danas\nPočetna » ministarstvo odbrane » Page 3\nIsporuka prvog „Erbasovog“ helikoptera H-145M za Vojsku Srbije i prvog paketa opreme, očekuje se u martu sledeće godine, saopštilo je danas Ministarstvo odbrane.\nVulin: Vojsku Srbije čine humani ljudi\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin obišao je danas adaptiranu kuću Dragane i Nedeljka Jovanovića iz Osečine, brata i sestre koji su ostali bez roditelja, a u čijoj su izgradnji i adaptaciji učestvovali Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije kao i lokalna samouprava i brojni donatori.\nNi nakon više od 15 dana od kada je Vojni sindikat Srbije podneo pritužbu Vladi na grubo kršenje zakona i međunarodnih konvencija o radničkim pravima i slobodama od strane Ministarstva odbrane, nadležni do danas ništa nisu preuzeli, saopštio je Vojni sindikat Srbije.\nVojska formira sportsku jedinicu\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin najavio je danas da će u narednom periodu u Vojsci Srbije biti formirana sportska jedinica, u kojoj će najboljima biti omogućeno da se bave onim u čemu su najbolji.\nVulin: Srbija i dalje humana i odgovorna u rešavanju migrantske krize\nSrbija je i dalje humana i odgovorna u rešavanju migrantske krize. Mi smo pokazali, kao jedinstvena zemlja na čitavoj migrantskoj ruti, da imamo sistem koji je u stanju da brine o ljudima, da kontroliše njihovo kretanje, da sačuva njihovo ljudsko dostojanstvo, ali i da vodi računa o građanima naše zemlje i o našem načinu života – istakao je ministar odbrane Aleksаndar Vulin.\nPiše: V. Jeremić 8. 11. 2018.\nPoverenik podneo krivičnu prijavu protiv NN lica iz Ministarstva odbrane\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti podneo je krivičnu prijavu protiv NN lica iz Ministarstva odbrane jer je, bez zakonskog osnova, podatke o ličnosti iz kadrovskog informacionog sistema Ministarstva i profesionalnog personalnog dosijea D.R.i D.G. dostavilo na elektronske adresa medija i drugih lica.\nVojni sindikat pita gde su ručne bombe iz skladišta Vojske Srbije\nVojni sindikat Srbije zatražio je danas od Ministartsva odbrane da odgovori da li je istina da je prošle godine doneta odluka da se Jugoimportu SDPR iz skladišta Vojske Srbije proda 250.000 ručnih bombi po ceni od 3,3 dolara za komad, a one su posle preprodate Saudijskoj Arabiji po 18 dolara.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin posetio je pripadnike Specijalne brigade i Rečne flotile na Zvorničkom jezeru gde se pripremaju predstojeće vežbe „Vek pobednika 1918-2018“, saopštilo je danas Ministratsvo odbrane.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin, u prisustvu načelnika Generalštaba Vojske Srbije general-potpukovnika Milana Mojsilovića, uručio je danas u Novom Sadu ključeve 12 stanova aktivnim i penzionisanim pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije.\nMinistarstvo odbrane: Vojni sindikat izneo niz neistina\nPovodom saopštenja Vojnog sindikata od 31. oktobra u kome traže je Vlade da spreči „nezakonito postupanje Ministarsva odbrane“ i zaštite prava profesionalnih pripadnika Vojske, reagovalo je danas Ministarstvo odbrane, navodeći da je Vojni sindikat izneo niz neistina.\nPiše: Ministarstvo odbrane 2. 11. 2018.\nSrbe nikada i nipošto nemojte potceniti i misliti da Srba i njihove države nema i da je neće biti. Srbi nadljudski vole slobodu i kao takvi su preživeli ono što ne bi preživeli ni najbrojniji ni veći, izjavio je ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nInivijativa mladih za ljudska prava: Obusdtaviti promociju ratnih zločinaca\nInicijativa mladih za ljudska prava zatražila je danas od predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić da se obustave dalje aktivnosti Ministarstva odbrane na promociji ratnih zločinaca, u vidu štampanja i promocije edicije „Ratnik“, kojima se unižavaju sve žrtve rata na Kosovu.


IZETBEGOVIĆ-NELSON: STRATEŠKO PRIJATELJSTVO BIH I SAD | RTVUSK.ba\n27.02.2019 - 18:05\n-\tPredsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović primio je danas u nastupnu posjetu ambasadora Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini Erica Nelsona, saopćeno je iz ove stranke\nSARAJEVO, 27. februara - Sagovornici su konstatovali da su odnosi dviju zemalja u znaku strateškog prijateljstva, u kojem posebno mjesto zauzima podrška koju SAD pružaju Bosni i Hercegovini, njenom teritorijalnom integritetu, suverenitetu i nezavisnosti.\nRazgovarano je i euroatlantskom putu Bosne i Hercegovine, te o nastavku implementacije rezultata izbora, sa naglaskom na angažman SDA u ovom procesu.\nIstaknuto je da je za održivu fukcionalnost demokratskih institucija BiH od krucijalnog značaja poštivanje principa vladavine prava.\nIzetbegović i Nelson su potcrtali da integracijski put Bosne i Hercegovine ka NATO i EU treba biti u znaku saradnje i poštivanja važećih pravnih okvira.\nIzetbegović je poželio ambasadoru Nelsonu uspješan mandat u BiH.\nambasadora Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini Erica Nelsona


Očekuje se daREUTERS/Djordje Kojadinovic\nAvion Viz era A320-200, koji je poleteo sa londonskog Lutona, sleteće u Beograd sa prvim putnicima oko 11.45 sati, a planirano je da taj avion poleti nazad za London u 12.30 sati, prenosi Tanjug.\nNa osnovu rezervacionog sistema može se videti da se naredni let za London očekuje tek 1. juna, kao i da aviokompanija planira da leti četiri puta nedeljno na toj liniji.\nOstale linije Viz planira da obnovi početkom juna: od 1. juna očekuju se letovi iz Beograda za Basel (letovi tri puta nedeljno), Malme (četiri puta nedeljno), Stokholm (dva puta nedeljno), Memingen (tri puta nedeljno), Ajdhoven i Maltu (četiri puta nedeljno).\nPrema pisanju Tangosix portala, ove nedelje nacionalna avio-kompanija Air Serbia obnoviće letove za Frankfurt, Cirih, Beč i London Hitrou, a avio-kompanija Belavia letove za Minsk. Očekuje se da će u narednom periodu, u zavisnosti od regulative i razvoja situacije, još veći broj avio-kompanija ponovo uspostaviti letove ka većem broju destinacija, navodi portal.\nNa beogradskom aerodromu u toku je implementacija odgovarajućih procedura i mera koje će, uz sanitarne mere koje primenjuju avio-kompanije, osigurati bezbednost svih putnika, partnera i zaposlenih od trenutka kada se uspostave prvi letovi. Ove procedure, između ostalog, obuhvataju organizaciju tokova putnika, postavljanje oznaka i informacija u zgradi terminala i pojačane mere higijene i dezinfekcije prostora, i usaglašene su sa međunarodnom i domaćom regulativom, prenosi Tango six.


Pozivi za izražavanje interesa / tenderi / ponude\nda provede promotivnu kampanju za male biznise kojom će promovisati najmanje 120 poljoprivrednih proizvođača, prodavaca i restorana Rok za predaju prijedloga je 6. maj, u 16:00 sati.\nProjekat razvoja tržišne poljoprivrede II (FARMA II), kojeg finansiraju Vlada Švedske i USAID, će podržati PR kampanju kojom će se promovisati najmanje 100 malih poljoprivrednih proizvođača, 10 trgovina i 10 restorana, kako bi im pomogao da se nose sa promjenama u ponašanju potrošača izazvanim COVID-19 pandemijom, da povećaju broj kupaca, održe nivo zaposlenosti, te da prežive ekonomsku krizu.\nU ovu svrhu, FARMA II će napraviti ugovor sa pružaocem usluga (profitna, neprofitna ili nevladina organizacija, registrovana i priznata u BiH u skladu sa zakonima BiH) koji posjeduje relevantnu ekspertizu da razvije i provede tromjesečnu kampanju, koja će se početi provoditi u što kraćem roku nakon dodjele ugovora.\nSvi zainteresovani pružaoci usluga, koji imaju potrebno znanje i vještine, mogli su preuzeti Zahtjev za ponude (Request for Proposals - RFP) dostupan (samo na engleskom jeziku) ovdje.\nSva pitanja vezana za RFP su se mogla poslati putem elektronske pošte na adresu: grants@farmabih.ba, do 29. aprila 2020., u 16:00 sati.\nPored toga, 30. aprila 2020., u 14:00 sati, preko Zoom platforme, bila je organizovana info sesija na kojo su pružene dodatne informacije o opisu posla i instrukcije za predavanje prijedloga. Svi zainteresovani za info sesiju su se trebali prijaviti putem elektronske pošte na adresu: grants@farmabih.ba, do 29. aprila 2020., u 16:00 sati.\nOdgovori na sva postavljena pitanja dostupni su ovdje na engleskom jeziku.