Radojičić: "Dani Beograda" u Pekingu u septembru - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Radojičić: „Dani Beograda“ u Pekingu u septembru\nRadojičić: „Dani Beograda“ u Pekingu u septembru\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić ugostio je danas u Starom dvoru ambasadorku Narodne Republike Kine u Srbiji Čen Bo, kojoj je ovo prva zvanična poseta otkad je preuzela funkciju.\n0Piše: Danas Online 08. februara 2019. 17.02\nRadojičić je istakao da je saradnja sa prethodnim ambasadorom Li Mančangom bila odlična i izrazio uverenje da će kao takva biti nastavljena i sa ambasadorkom Čen.\n– Razgovarali smo o projektima koji se u saradnji sa kineskim kompanijama rade u Beogradu, poput Tehnološkog parka u Borči, obilaznice oko Beograda i četiri javne garaže, o tome kako se oni odvijaju i njihovom daljem razvoju. Razgovarali smo i o projektima koji će uslediti, poput velikog Samita gradonačelnika glavnih gradova država Centralne i Istočne Evrope i Narodne Republike Kine (16+1) u Tirani – rekao je on i dodao da je domaćin ovog skupa prošle godine bio Beograd.\nGradonačelnik je najavio da će ove godine, najverovatnije u septembru, biti održani „Dani Beograda” u Pekingu o čemu je takođe bilo reči na sastanku. Podsetio je da je manifestacija sportskog, kulturnog i privrednog karaktera „Dani Pekinga“ u Beogradu održana 2017. godine, ali da prijateljstvo dve prestonice traje decenijama.\n– Veoma je značajno da saradnja između dva glavna grada bude nastavljena, jer datira još od 1980. godine kada su Peking i Beograd uspostavili odnose pobratimske saradnje, odnosno kada su potpisali sporazum – istakao je on i podsetio da je Beograd tada bio prvi grad u Evropi koji je potpisao jedan takav sporazum, a da su u to vreme takvu saradnju sa Pekingom imala dva grada – Njujork i Tokio.\nRadojičić se osvrnuo na doček lunarne Kineske Nove godine, kada je na Kalemegdanu otvoren Kineski festival svetlosti.\n– Festival je dobro prihvaćen ne samo u Srbiji, već i u Kini, gde su najznačajniji mediji preneli vest, o čemu nam je govorila i ambasadorka – rekao je Radojičić.\nNa sastanku se razgovaralo i o sve većem broju turista iz Kine u Beogradu, kao i o njegovom daljem porastu. Gradonačelnik je precizirao da postoji inicijativa da se Beograd udruži sa drugim većim gradovima iz regiona i razvije jedinstvenu turističku ponudu, kako bi gosti iz Kine mogli da imaju kvalitetniji i duži boravak u više zemalja.\nambasadorka kine, dani beograda, Zoran RadojičićBeograd\nVladavina prava i mediji pre dijaloga Beograda i Prištine


Beta\t11.04.2010 17:38\nVrednost ukupno 19 sklopljenih kupoprodajnih ugovora bila je 41,36 miliona dinara, odnosno 2,65 puta više nego sedam dana ranije.\nPrema podacima berze, izvoz kukuruza je ponovo bio u punom zamahu, a izvoz je ponovo bio taj ključni momenat koji je podstakao tržište.\nProdato je ukupno 1.970 tona kukuruza, a prosečna cena je bila 11,94 dinara za kilogram sa PDV-om, što je za 2,05 odsto više od prosečne cene iz prethodne nedelje.\nKoliko tržište ima poverenje prema najznačajnijem domaćem izvoznom proizvodu, govori i podatak da se sve češće pominje mogućnost otvaranja trgovine kukuruzom roda 2010. godine, iako je setva te kulture na samom početku, navode sa berze.\nPrve realizacije kupoprodajnih ugovora kukuruza "na zeleno" sasvim izvesno se očekuju već naredne nedelje.\nPšenica prošlogodišnjeg roda JUS kvaliteta, prodavala se po ceni od 11,66 dinara za kilogram sa PDV-om, što je 2,75 procenata manje nego pre dve nedelje, jer prošle sedmice nije bilo trgovanja.\nNa produktnoj berzi trgovalo se i mineralnim đubrivima u ukupnoj količini od 419 tona i to mineralnim đubrivom UREA po ceni od 26,01 dinara za kilogram, mineralnim đubrivom AN po ceni od 17,60 dinara i mineralnim đubrivom NPK 15:15:15 po ceni od 27,54 dinara.\nSoja se prodavala po ceni od 34,56 dinara za kilogram sa PDV-om, što je 4,57 odsto više od cene kojom se trgovalo prethodne nedelje.\nPosle dužeg vremena predmet trgovine bila je i žitarica tritikale i to po ceni od 12,10 dinara za kilogram sa PDV-om.\nCena kukuruza uticala je da indeks PRODEX na kraju sedmice bude veći za 0,22 indeksna poena u odnosu na poslednji dan trgovanja prethodne nedelje, a iznosio je 145,95 indeksnih poena.


Nova budućnost prizemljenog 747 aviona - TU magazin\nNova budućnost prizemljenog 747 aviona\nAvion Negus 747 je kupljen za manje od dva evra, preuređen je i sada je pred njim svetla budućnost, iako je sa letenjem završio\nVeliki broj aviona 747 povučen je iz upotrebe u poslednje dve godine, a jedan od njih je otkupljen za samo jednu britansku funtu kako bi se od njega napravilo mesto za okupljanja i druženja. Umesto na da završi na otpadu, postao je hit među mlađom a i starijom populacijom, jer se radi o vrlo interesantnoj ideji.\nDirektorka Areodroma Cotswold je odlučila da od otpisanog modela Negus 747 napravi multifunkcionalno mesto za različite vrste svečanosti. Avion je postavljen u blizini aerodroma, i on sada predstavlja svojevrsno mesto za praktično sva slavlja.\nAvion je kompletno preuređen, kuhinja je pretvorena u bar, a promenjen je i celi sistem osvetljenja kako bi bio prilagođen za različite vrste dnevnih i noćnih proslava. Investicija je dobro isplanirana, ukoliko žellite da iznajmite ovaj avio moraćete da izdvojite oko 1.600 evra za samo jedan sat provoda.\nNajveći problem oko uređenja je bio toalet, oni postojeći u avionu dizajnirani su da rade pod pritiskom kad je avion u vazduhu, pa gosti imaju luksuznu verziju poljskih toaleta oko aviona na parkingu.\nPrethodni tekstKruzeri od sada nude i pristupačan život na moru\nSledeći tekstCrna Gora se predstavila na Montenegro B2B Workshop-u


Budi eko fin-a :: Završen projekat „Danube Pie”\nNaslovna >> Novosti >> Završen projekat „Danube Pie”\nZavršen projekat „Danube Pie”\nZavršen projekat „Danube Pie - Inovacija proizvoda kroz primenu eko dizajna u dunavskom regionu”\nProjekat Danube PIE, koji je imao za cilj edukaciju malih i srednjih preduzeća dunavskog regiona u oblasti eko dizajna, uspešno je završen u decembru 2014. godine. Eko dizajn polazi od pretpostavke da uticaj koji proizvod ima na životnu sredinu treba da se uzme u obzir i da on treba da se smanji u svim fazama životnog ciklusa proizvoda. Ove faze su vađenje sirovina, proces proizvodnje, promocija i distribucija proizvoda, samo korišćenje i na kraju odlaganje.\nOvaj međunarodni projekat, finansiran od strane Evropske komisije u trajanju od 21 meseca, okupio je učesnike iz šest evropskih zemalja (Nemačka, Mađarska, Hrvatska, Rumunija, Bugarska i Srbija). Nosilac projektnih aktivnosti u Republici Srbiji bio je Univerzitet u Novom Sadu, tačnije kancelarija Evropske preduzetničke mreže na Univerzitetu (Enterprise Europe Network - EEN), koji je za potrebe projekta sufinansiran od strane Pokrajinskog sekretarijata za nauku i tehnološki razvoj. Partneri na projektu koji su pružili ekspertske usluge iz oblasti eko dizajna bile su agencije za marketing, konsalting i eko dizajn „Total Idea“ i „Ecodesign“ iz Novog Sada.\nU skladu sa glavnim ciljem projekta, koji je podrazumevao podizanje svesti o eko dizajnu, ali i uvođenje eko alata u proizvodnju preduzeća, i to najviše onih kojaposluju u oblastima povezanim sa ambalažom i pakovanjem, projekti tim iz Srbije organizovao je niz promotivnih događaja, okruglih stolova, treninga i konsultacija.\nUčešćem na mnogobrojnim relevantnim događajima poput međunarodnih konferencija CRINSS, Renexpo i SETAC, kao i samostalnim organizovanjem promotivnih i informativnih predavanja, sprovedena je edukacija preko 100 preduzeća iz oblasti eko dizajna.Projektni tim iz Srbije je tokom trajanja projekta učestovao u mnogobrojnim televizijskim emisijama i pokrenuo Facebook stranicu kako bi svi zainteresovani mogli da prate aktuelna dešavanja i događaje vezane za eko dizajn.\nU okviru projekta organizovana je serija jednodnevnih treninga kroz koje je prošlo preko 60 preduzeća.Predavači (stručni tim sastavljen od učesnika projekta i departman za proizvodno mašinstvo FTN-a u Novom Sadu) su kroz prenošenje teorijskog i iskustvenog znanja obučili učesnike kako da uvedu eko dizajn standarde u svoje poslovanje.Tom prilikom svi preduzetnici stekli su uvid u osnove eko dizajna, odnosno, životnog ciklusa proizvoda (LCA) i karbonskog otiska proizvoda.\nKonkretno, oni su upoznati sa korišćenje modernih eko alata pomoću kojih se analizira uticaj proizvoda na životnu sredinu. Takođe, treninzi su bili osmišljeni tako da preduzetnici razmene sopstvena iskustva i rešenja, kao i da se međusobno povežu i poboljšaju svoje proizvodne procese.\nProjekat Danube Pie omogućio je besplatnu analizu karbonskog otiska proizvoda za odabrana preduzeća. Tu mogućnost dobilo je 8 preduzeća (Ekoto, Elbe-Tir, Kuerk, Offset Print, Tramaxion, Yuco Hemija, Zdravo Produkt i Atelje Anđela) koja su na treninzima pokazala najveću inicijativu i motivaciju za dalje usavršavanje. Detaljne analize proizvoda izvršene su uz pomoć eko alata ECODESIGN+. Svako od osam izabranih preduzeća dobilo je rezultat o karbonskom otisku jednog analiziranog proizvoda, kao i predlog za poboljšanje ekoloških performansi proizvoda.\nSa ponosom ističemo da su neka od preduzeća čiji su proizvodi bili detaljno analizirani, uvrstili u svoje poslovanje eko dizajn preporuke, i uspeli da tokom trajanja projekta umanje procenat karbonskog otiska. Tako je firma Ekoto, uz pomoć eko alata i preporukama projektnog tima iz Srbije, uspela da redizajnom smanji karbonski otisak primarnog pakovanja svog proizvoda za čak 40%, odnosno za 15% sekundarnog pakovanja koje se koristi za transport.\nKompanija Zdravo Produkt je zahvaljujući dubljim analizama uporedila dve različite vrste pakovanja jednog proizvoda. Dobijeni rezulati pokazali su ogromnu prednost korišćenja jedne u odnosu na drugu ambalažu. Koristeći ambalažu koju ostvaruje čak 75% manje karbonskog otiska, kompanija značajno umanjuje uticaj proizvoda na životnu sredinu, ujedno omogućava kvalitetniji proizvod i čini ga konkurentnijim na tržištu.\nRealizacija projekta Danube Pie znači veliki korak za Srbiju kada govorimo o očuvanju životne sredine kroz primenu eko dizajna. Ostvareni rezultati su prvi koraci koji treba da iniciraju dalje informisanje i implementaciju inovativnih procesa i principa eko dizajna u poslovanje preduzeća.\nZeleni pristup proizvodnji koja teži smanjenjutroškova, kroz efikasniju upotrebu materijala i energije, očuvanje životne okoline i uvođenje novih održivih proizvoda, treba da postane primat proizvodnom sektoru kako bi se i Srbija uključila u intenzivniju borbu protiv klimatskih promena.


Od 11.870 testiranih pozitivno 686 osoba\nMinistarstvo zdravlja saopštilo je danas da je, od poslednjeg izveštaja, na koronavirus testirano 11.870 osoba, od kojih je 686 pozitivno na virus.\nDigitalizacija naših malih i srednjih preduzeća fokus saradnje Srbije i Portugala\nMinistarka privrede Anđelka Atanasković sastala se danas sa državnim sekretarom za internacionalizaciju Ministarstva spoljnih poslova Republike Portugalije Eurikom B. Diašem. Kako je saopšteno iz ministarstva, na sastanku je bilo reči o digitalnoj transformaciji malih i srednjih preduzeća i privlačenju portugalskih investitora u Srbiju. K\nPolaganje državne mature tek od 2023. godine\nPrvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić izjavio je danas da se, izmenama Zakona o srednjem obrazovanju, uvođenje polaganja takozvane državne mature odlaže za još dve godine.\nSaradnja sa Portugalijom u obnovljivim izvorima energije\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa državnim sekretarom Portugala Eurikom Dijas Brilanteom o daljem razvoju ekonomskih odnosa dveju država i saradnji u oblasti energetike.\nIntenziviranje saradnje sa Republikom Srpskom kroz organizovanje perivrednih skupova\nMinistarka privrede Anđelka Atanasković i ministar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević razgovarali su danas u Istočnom Sarajevu. Kako je navedeno u saopštenju ministarstva, tema je bilo inteziviranje saradnje u okviru Programa razvoja Podrinja sa posebnim akcentom na izradi i realizaciji infrastrukturnih projekata u zonama poslovanja u Republici Srpskoj.\nNastavlja se pad broja zaraženih, preminulo 15 osoba\nMinistarstvo zdravlja saopštilo je danas da je, od poslednjeg izveštaja, na koronavirus testirano 9.329 lica, od kojih je 575 pozitivno na virus.\nPoložen kamen temeljac za izgradnju hidrocentrale "Buk Bijela\nPodrška opstanku i razvoju sela i u Pčinjskom okrugu\nMinistar za brugu o selu Milan Krkobabić je u okviru svoje posete Pčinjskom okrugu obišao, između ostalog, i selo Trebešinje, konkretno Dom kulture, čiju rekonstrukciju je lokalna samouprava već započela. On je razgovarao sa meštanima o svim temema od značaja za kvalitetan život – izvorima egzistencije, zdravstvenoj zaštiti, obrazovanju, sportskim i kulturnim sadržajima i đacima osnovne škole u Trebešinju. Što se tiče zadruga, ovaj okrug ima 57 zadruga, a u Vranju ih posluje 15. U prethodnom periodu ukupno je za zadruge Pčinjskog okruga iz državnog programa pomoći zadrugama izdvojeno gotovo 42 miliona dinara za unapređenje poslovanja pet zadruga sa teritorija opština Vranje, Bosilegrad, Vladičin Han, Trgovište i Surdulica.\n"Iz ovih područja odlaze sirovine i proizvodi, ali još važnije od toga odlaze mladi, obrazovani i talentovani ljudi koji u velikim gradovima stvaraju nove materijalne i kulturne vrednosti. Deo tih vrednosti treba da se vrati. To dugujemo onima koji ostaju, ali tako stvaramo i realne mogućnosti da neko počne da razmišlja i o povratku“, poručio je danas ministar za brigu o selu Milan Кrkobabić.\nOn je sa saradnicima posetio Grad Vranje, sedište Pčinjskog upravnog okruga, kao i okolna sela.\nKako je navedeno u saopštenju iz njegovog kabineta, ministar je posebno istakao značaj partnerstva urbanog i ruralnog na kome će Ministarstvo za brigu o selu insistirati u narednom periodu, između ostalog inicijativama za uvođenje pojma seoske opštine u zakonskim okvire.\nGradonačelnik Vranja Slobodan Milenković zahvalio je ministru na poseti istakavši da lokalna samouprava u poslednje tri godine dosta ulaže u infrastrukturu sela na svojoj teritoriji, ali da ništa manje pažnje posvećuje kulturnim i društvenim sadržajima u tim sredinama.\nNa sastanku sa rukovodstvom grada Vranja bilo je reči i o aktuelnom "Programu podrške razvoju zadrugarstva dodelom bespovratnih sredstava za unapređenje poslovanja i tehnološki razvoj zadruga na čitavoj teritoriji Republike Srbije".\nTakođe, tema su bili i razvojni potencijali ove oblasti u svetlu ovog i ostalih programa Ministarstva za brigu o selu.\nKrkobabić je ukazao da je ove godine za program namenjen starim i novoosnovanim zemljoradničkim, poljoprivrednim, kao i zadrugama sa registrovanom delatnošću iz oblasti turizma, zanatstva ili onima čiji su osnivači socijalno osetljive grupacije, opredeljeno je čak pola milijarde dinara.\nPodsetio je da je Javni konkurs Ministarstva za brigu o selu toku i da traje do 24. maja 2021. godine.\nInače, Pčinjski upravni okrug ima 57 zadruga, a u Vranju ih posluje 15. U prethodnom periodu ukupno je za zadruge Pčinjskog okruga iz državnog programa pomoći zadrugama izdvojeno gotovo 42 miliona dinara za unapređenje poslovanja pet zadruga sa teritorija opština Vranje, Bosilegrad, Vladičin Han, Trgovište i Surdulica.\nKako je saopšteno iz Ministarstva za brugu o selu, Krkobabić je svoju posetu Pčinjskom okrugu završio obilaskom obližnjeg sela Trebešinje, gde je obišao Dom kulture, čiju rekonstrukciju je lokalna samouprava već započela. Ministar je razgovarao sa meštanima o svim temema od značaja za kvalitetan život – izvorima egzistencije, zdravstvenoj zaštiti, obrazovanju, sportskim i kulturnim sadržajima i đacima osnovne škole u Trebešinju, nakon čega je izrazio veliko zadovoljstvo zbog činjenice da mnogo mladih ljudi svoju budućnost vidi u selu iz kog su potekli.\nRodni disbalans u pogledu zaposlenih u IKT sektoru u Srbiji\nCene kukuruza i pšenice na najvišem nivou od 2013. godine\nSrbija i Turska potpisuju ugovor o zajedničkoj gradnji auto-puta Beograd-Sarajevo\nU narednih nekoliko godina iz Srbije u Republiku Srpsku investicije vredne 787 miliona evra


Učenici belocrkvanske Tehničke škole na sastanku sa predsednicom opštine - eVršac\nPredsednica opštine Bela Crkva Violeta Simić primila je juče u svom kabinetu predstavnike Učeničkog parlamenta Tehničke škole „Sava Munćan“. Na sastanku je bilo reči o skorašnjem nemilom događaju, odnosno o uništavanju novih klupa na vidikovcu „Tri krsta“.\nUčenički parlament ove škole osudio je takvo ponašanje pojedinaca, a izneli su i niz predloga u cilju sadržajnijih i boljih mogućnosti za mlade u ovoj opštini. Izrazili su želju da bioskop radi svakog vikenda, da se osposobi bašta Centra za kulturu kako bi tokom leta imali diskoteku kao što su godinama unazad imale generacije Belocrkvana.\nUčenici su pozdravili prolećnu akciju uređenja i čišćenja koja se sprovodi na čitavoj teritoriji opštine Bela Crkva i mapirali pojedine lokacije gde se oni okupljaju i druže poput Železničkog i Gradskog parka.\nPredsednica opštine Violeta Simić zabeležila je predloge Učeničkog parlamenta i informisali ih o aktuelnim planovima i projektima koji se realizuju.\n„Trenutno se rekonstruiše Gradska galerija, uskoro očekujemo otvaranje teretane na otvorenom na početku Glavnog jezera,a i mladi će uskoro imati svoj Centar. U toku su radovi na kompletnoj rekonstrukciji Doma kulture u Jasenovu,a u planu je i renoviranje Centra za kulturu u Beloj Crkvi“, rekla je Simić.\nPredsednica je pozvala učenike Tehničke škole Sava Munćan na otvaranje izložbe „Mitopoetika“ u rekonstruisanom galerijskom prostoru Muzeja u Beloj Crkvi i naglasila da će se u narednom periodu akcentovati potrebe mladih u našoj opštini.\nNa kraju sastanka donet je zajednički stav po pitanju sprečavanja vandalizma, a to su edukativne aktivnosti u cilju sprečavanja takvog ponašanja pod sloganom “Volim svoj grad”.


Uhapšen maloljetnik koji je ukrao laptop - Zvornicki.ba\nUhapšen maloljetnik koji je ukrao laptop\nNa području koje operativno pokriva Policijska uprava Zvornik, u protekla 24 časa evidentirana su dva krivična djela i dvije saobraćajne nezgode sa materijalnom štetom. Krivično djelo “Teška krađa” dogodilo se u mjestu Potočari kod Srebrenice, ali je brzom akcijom policijskih službenika krivično djelo rasvijetljeno. Iz Policijske uprave Zvornik su o ovom slučaju saopštili:\n-Policijskoj stanici Srebrenica, 24.11.2019. godine, prijavljeno je da je nepoznato lice ili više njih, iz osnovne škole u mjestu Potočari, opština Srebrenica, otuđilo prenosivi računar. Po prijavi su postupili policijski službenici PS Srebrenica, koji su operativnim radom identifikovali sedamnaestogodišnjaka koji se sumnjiči da je počinio krivično djelo „Teška krađa“. O svemu je obaviješten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Bijeljina.\nPolicijski službenici nastavljaju dalji rad i postupanje u skladu sa odredbama Zakona o zaštiti i postupanju sa djecom i maloljetnicima u krivičnom postupku Republike Srpske, sa ciljem kompletiranja i dokumentovanja ovog krivičnog djela, saopšteno je iz Policijske uprave Zvornik.


03-04-2021 09:47 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nIranske snage prebacile su „rakete kratkog dometa“ u istočno-sirijsku guberniju Deir Ez Zor, izvestili su 30. marta Naher Media.\nPrema propozicionom listu, neidentifikovane rakete predate su grupi Abu Al Fadal Al Abas u gradu Al Majadin na jugu Deir Ez Zora. Prodajna stanica nije razjasnila da li se misli na iračke snage Abu Al Fadal Al Abas ili na sirijski Liva Abu Al Fadal Al Abas.\nPrema izvoru, nekoliko lansera za novo isporučene rakete sa streljačkim dometom biće raspoređeno u Al Majadin u narednih nekoliko dana.\nIranske snage podržavaju veliko prisustvo na jugu Deir Ez Zora, posebno u gradovima Al Majadin i Al Bukamal. Te snage deluju protiv ID-a i čuvaju granicu Sirije sa Irakom.\nProšlog meseca, nekoliko izvora otkrilo je da je Iran naoružao svoje snage u Deir Ez Zoru artiljerijskim nabojima ruskog proizvođača 2K25 Krasnopol.\nIranske pošiljke naoružanja stižu u Siriju bez ikakvih problema. Izraelski napori da se suprotstavi iranskom prisustvu u Siriji i dalje su ništa drugo do potpuni neuspeh.


Dveri: Politička mafija proćerdala 128 milijardi evra (VIDEO)\nNa konferenciji za novinare u Skupštini Srbije povodom rezultata istraživanja antikorupcijskog tima Dveri (Dveriliks), Mitrović je kazao da je „organizovana politička mafija počinila „genocid nad sopstvenom privredom, narodom i državom“.\nOn je naveo da je, izmedju ostalog, od 2002. do 2013. godine iz Srbije nelegalno izneto više od 51 milijarde evra, dok je od 2008. do 2014. godine nezakonitim preuzimanjem većih iznosa od dozvoljenih i drugim malverzacijama nenamenski potrošeno 59 milijardi evra.\n„Od 2009. do 2012. godine za povećanje privredne aktivnosti i konkurentnosti srpske privrede politička mafija je uložila iz budžeta, donacija i kreditnih linija 9,8 milijardi evra. Vučićeva vlast kritikovala je tada Tadića i njegovu strukturu da bi došla na vlast i preuzela iste aktere i ljude iz njegove kriminalne strukture“, kazao je Mitrović, tvrdeći da je od 2012. do 2014. godine Vučićeva vlast po istom principu potrošila jo 8,2 milijarde evra.\nPredsednički kandidat Dveri Boško Obradović rekao je da je najvažnija tema predsedničkih izbora: kako su državu i narod pljačkali oni koji su vladali u poslednjih 27 godina.\nOn je kazao da u Srbiji posle svih pljački i uništenih banaka i preduzeća još uvek ima novca koji se pljačka i da je najveća pljačka „partijska pljačka Srbije“.\n„Preko nameštenih tendera i drugih vidova stranačkih šema i kombinacija, nameštaju poslove svojim burazerskim, kumovskim i partijskim firmama… i Aleksandar Vučić je šef političke mafije u Srbiji. Njegovi najbliži saradnici su njegov brat Andrej Vučić i kum Nikola Petrović, koji imaju zajednička preduzeća preko kojih peru pare. Zajedno s Nenadom Kovačem, zvanim Neša Roming, koji je u svoje vreme isplatio milionske dugove Aleksandra Vučića i Nikole Petroviće kada su bili vlasnici lista Pravda“, kazao je Obradović.\nPrema njegovim rečima, osim stranih banka, državu pljačkaju tajkuni koji duguju stotine i stotine miliona za porez, kao i strani investitori koji su dobili subvencije i koji lažno prikazuju svoje poslovanje sa gubitkom i tako izbegavaju plaćanje poreza .\n„Najveći primer je Željko Mitrović, medijski tajkun, koji radi kao šef propagandnog štaba SNS-a i koji je za uzvrat dobio državnu subvenciju da bi počeo da nadoknadjuje samo deo onoga što duguje za plate zaposlenih u kompaniji Pink i što duguje za porez državi Srbiji“, kazao je Obradović i zapitao ko štiti Mitrovića i da li je on deo političke mafije koja vlada Srbijom.


Goran Vesić: SOCIJALISTIČKA ARHITEKTURA - EMBARGO 011\nProšlo je šezdeset godina od kako je sagrađena Palata Srbija. Svečano je otvorena u septembru 1961. godine povodom održavanja Prve konferencije šefova država i vlada nesvrstanih zemalja u Beogradu. Izgradnja te zgrade na najbolji način pokazuje političke, društvena ali i kulturne promene kroz koje je prošla tadašnja Jugoslavija, od raskida sa Staljinom do osnivanja Pokreta nesvrstanih.\nPalata Saveznog izvršnog veća (SIV), danas Palata Srbija, označila je da prostor, na kome se danas nalazi Novi Beograd, severno od reka Save i Dunava, počinje da se urbanizuje i naseljava. O naseljavanju leve obale Save i spajanju Beograda i Zemuna ozbiljnije se razmišljalo posle osnivanja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, 1919. godine, jer reka Sava više nije bila državna granica. Predlog Generalnog urbanističkog plana Beograda iz 1923. godine, arhitekte Đorđa Kovaljevskog, sadrži „ilustrovani plan grada na levoj obali Save“, kao vrtnog naselja sa nizovima prizemnih i jednospratnih porodičnih kuća i vila u zelenilu. Između dva svetska rata, tu se grade Stari aerodrom (1926–1931), Most kralja Aleksandra I (1934) i Staro sajmište (1937). U predvečerje Drugog svetskog rata počelo je nasipanje močvarnog zemljišta peskom kako bi počelo da se gradi na ovom prostoru.\nOdmah posle oslobođenja, 1946. godine, arhitekta Nikola Dobrović izradio je Skicu regulacije Beograda na levoj obali Save. Ideja te skice je da Novi Beograd postane upravljački centar nove socijalističke države. Iste godine raspisuju se arhitektonski konkursi za idejna rešenja zgrada Centralnog komiteta KPJ i Predsedništva vlade FNRJ. Samo dve godine kasnije, 1948. godine, mladi udarnici iz svih krajeva Jugoslavije, počeli su da grade zgrade Predsedništva i današnjeg hotela „Jugoslavija“, utvrđuju obalu i nasipaju močvaru. Namera državnog rukovodstva nove države bila je da u Beogradu izgrade novi grad koji bi bio sedište najviših državnih institucija i politički centar. Novi Beograd je trebalo da bude model za izgradnju novih socijalističkih gradova.\nPalata Srbija danas bi izgledala drugačije da Jugoslavija 1948. godine nije ušla u sukob sa Sovjetskim savezom i okrenula se zapadu. Smanjen je ideološki uticaj na arhitektonsko stvaralaštvo i napušten je socijalistički realizam. Kako se Jugoslavija u svetu pozicionira kao nezavisno socijalističko društvo koje ima sopstveni put razvoja, tako se traži novi identitet autentične socijalističke arhitekture. Taj identitet sastoji se u negaciji funkcionalističkog pristupa zapadnoevropskog modernizma, ali i negaciji eklekticizma sovjetskog socrealističkog modela. Na konkursu za izgradnju zgrade Predsedništva vlade pobedio je tim zagrebačkih arhitekata na čelu sa arhitektom Vladimirom Potočnjakom. „Zamisao Potočnjakovog tima bila je zasnovana na sintezi korbizijanskog plana i monumentalnog izraza, bliskog arhitekturi sovjetskog socijalističkog realizma. Projektom je predviđeno podizanje slobodnostojeće građevine, sa osnovom rešenom u obliku slova „N“ čija su dva konkavno izvijena bočna krila povezana poprečnim traktom. Na jednakoj udaljenosti od bočnih krila, markirajući poprečnu osu građevine, smešten je centralni aneks, orijentisan prema parku i reci. Uzori ovakvog rešenja organizacije prostora mogu da se traže u Le Korbizjeovom konceptu za zgradu Centrosojuza u Moskvi iz 1928. Pored formalnih sličnosti između Potočnjakovog i Le Korbizjeovog projekta, postoje i one na simboličkoj ravni, jer je i nova palata Centrosojuza, smeštena na suprotnoj obali Neve naspram Kremlja, trebalo da predstavlja spomenik mladoj socijalističkoj Rusiji”, pisala je Biljana Mišić u časopisu „Beogradsko nasleđe”.\nPalata vlade FNRJ, počela je da se gradi u leto 1948. godine. Radovi su prekinuti naredne godine zbog ekonomske krize u kojoj se našla Jugoslavija zbog ekonomskih sankcija sovjetskog bloka. Šest godina kasnije, 1955. godine, Jugoslavija koja se ekonomski stabilizovala i izdržala Staljinov pritisak mogla je da nastavi sa izgradnjom palate za svoju vladu. Izgradnja te palate pokazuje sve promene koje su se u Jugoslaviji dogodile posle 1948. godine. Odustalo se od Potočnjakovog projekta iz 1947. godine i arhitekta Mihailo Janković dobija zadatak da izmeni projekat. On je to učinio u modernističkom duhu. ”Umesto masivnosti i statičnosti, autor je svojim projektom dao prednost transparentnosti i lakoći objekta, kao glavnim odlikama internacionalnog stila, stvarajući na taj način arhitektonski pandan promenama koje su se u međuvremenu odigrale u politici”, pisala je Biljana Mišić.\nPošto je zgrada završena počelo je uređenje parka oko palate sa fontanom koja radi i danas. Za izgradnju palate, površine 64.235 kvadratnih metara, potrošeno je 11,5 milijardi dinara Na vrhuncu političke moći SFRJ, radilo je preko 8 hiljada zaposlenih u državnoj administraciji. Ideja o formiranju novog socijalističkog grada koji bio administrativni i politički centar nove države definisana je Generalnim planom iz 1950. godine. Pored Palate Srbija predviđene su zgrada Muzeja revolucije naroda i narodnosti Jugoslavije i zgrada Radio-televizije Beograd. Muzej revolucije trebalo je da bude izgrađen na delu parka između Palate Saveznog izvršnog veća i zgrade Centralnog komiteta KPJ. Zgrada je trebalo da bude svečano otvorena 1981. godine, povodom četrdesetogodišnjice borbe protiv fašističke vlasti. Do tada, izgrađena je samo betonska konstrukcija temelja koja postoji i danas. Zgrada Radio-televizije Beograd bila je predviđena na suprotnoj strani od Palate Saveznog izvršnog veća, prema Bulevaru umetnosti.\nTako je izgrađena i danas najreprezentativnija administrativna zgrada u Beogradu. Nikada nije postala deo upravnog centra socijalističke države jer druge zgrade nisu izgrađene, ali svojom lepotom i monumentalnošću i danas pleni. Govori o poslednjih osamdeset godina srpske politike i naše države. O našim uspesima i padovima, pobedama i zabludama. Sve ta zgrada pamti.\nVesic:EIB odobrio objavu tendera za izgradnju kanalizacije


Goran Bošković 09/10/2019, 20:55\nDomaćini u prviih četrdeset minuta pružili solidan otpor da bi se prvo poluvreme zavrišilo sa vodćstvom Partizana od 1:0. U nastavku utakmice gostujući igrači postigli su još pet golova sto je donelo krajnji rezultat 6:0.\nKao što se i očekivalo bio je ovo istorijski dan za fudbal u Grošnici. Sve oko terena bilo je popunjeno gledaocima koji su došli da se dobro zabave a bilo je i onih koji su potajno verovali da će Vodojaža izboriti makar nerešen rezultat pa na penale “neka bude šta bude”.\nDobra organizacija, veliki broj policajaca i ljudi iz obezbeđenja savršeno su funkcionisali. Meštani, volonteri uprava kluba potrudili su se da ovaj “fudbalski praznik” prođe u najboljem redu.\nInteresantno je bilo videti svečanu ložu za koju su se postarali da pripreme domaćini. Reč je o “slavskom stolu” punom đakonija sa najboljim pogledom na teren, nešto nalik na scenu iz popularne serije “Vratiće se rode” gde lokalne glavešine sede i posmatraju meč FK Barande.\nMada svega 150 sedećih mesta ima stadion Vodojaže, utakmicu protiv Partizana pratilo je oko 3.000 ljudi.\nPosebnu pažnju privukao je Lazar Marković, fudbaler koji je davno napustio srpski fudbal i do danas mogli su samo da ga gledaju putem televizije.\nFK Partizan se oglasio saopštenjem u kom je izneo oduševljenje na organizaciji meča u Grošnici, na čemu su insistirali i iz Humske, da se upravo u ovom malom mestu odigra utakmica.\n– FK Partizan je danas bio gost gružanskog i erićevskog kraja, u šesnaestini Kupa Srbije. Dočekalo ga je umilno i lepo lice Grošnice, a FK Vodojaža uspeo da načini evropski ambijent u srpskoj Šumadiji. Preko 3000 gledalaca okupila je ova utakmica, uprkos svega 150 sedećih mesta, ponovo su deca oduševljeno aplaudirala fudbalerima oba tima. FK Partizan koristi ovu priliku da se iskreno zahvali FK Vodojaža, na čelu sa Milošem Đurkovićem i Žarkom Stevanovićem, na srdačnom gostoprimstvu i profesionalnom pristupu zvaničnoj Kup utakmici. Grošnica je pokazala da za velike utakmice nema malih mesta i da je ona danas centar Šumadije cele – crno bele!\nCrno-bele je oduševilo što je i na ovoj utakmici bilo dosta dece.\n(Nebojša Raus/Petar Lazić)\nPrevious article Dvojnik Vanje Marinkovića, seksi plesačice, prelepa Olga: 5 stvari koje niste videli na TV-u\nNext article Ivanović posle pet pogodaka: Golovi mi znače za samopouzdanje


Akcionari Beogradske konfekcije "Beko" mogu da se nadaju novcu od dividendi. Isplata, kako smo saznali, treba da počne u četvrtak i trajaće namanje od pet do šest radnih dana. Od unovčene imovine novac čeka oko 4.500 bivših radnika i njihovih naslednika, a dnevno će se izvršavati oko 500 naloga. Akcionari imaju pravo na 5.194 dinara po akciji, ali će im leći nešto manje novca, jer su obveznici poreza na dividende, pišu "Novosti".\nDo sledeće srede kraj isplate\nIznos za 15 odsto umanjen za porez\nU roku do tri dana od isplate dividendi, akcionari će dobiti obaveštenje gde će im biti navedeno koliko im je pripalo od dividendi, koliko im je obračunat porez na dividende i to će im biti zapravo i dokaz da su tu obavezu izmirili - dodaje Koruga.\nD pokretanja stečaja nad Beogradskom konfekcijom do isplate akcionara prošlo je 15 godina. Mnogi bivši radnici nisu dočekali da naplate godine rada. Kancelarija stečajnog upravnika je poslednjih dana obustavila izmenu podataka o akcionarima, kako bi mogli da pripreme isplatu. Postoji mogućnost da neki od naslednika novac ne dobije odmah, već će morati da sačeka nešto duže, navode "Novosti".


Oružani sukob između ukrajinskih snaga i proruskih pobunjenika trenutno je okončan krhkim primirijem. Međutim, sa približavanjem zime, otvara se novo bojno polje za sukob Moskve i Zapada. Mada neće biti krvav, biće politički dramatičan kao nedavni oružani konflikt, piše Oven Metjus (Owen Matthews) u "Njuzviku" (Newsweek).\nNa prvi pogled, borbene linije su više nego jasno povučene. Rusiji je potreban Zapad zbog zajmova, hrane i tehničke ekspertize - svega toga je lišena zbog ekonomskih sankcija koje su joj uvele zapadne zemlje zbog intervencije u Ukrajini.\nIstovremeno, Evropa zavisi od Gasproma od koga dobija skoro trećinu gasa za svoje potrebe. Ukoliko se Moskva odluči da koristi ovaj energent kao instrument da uzvrati na zapadne sankcije, onda je pripremljena pozornica za najveći do sada "gasni rat".\nKremlj "čvrsto veruje da je gas naše poslednje i najbolje oružje od koga se Evropa najviše plaši", kaže jedan dopisnik iz Moskve navodeći privatni razgovor sa jednim od najviših ruskih zvaničnika.\n"Oni smatraju: sačekajte samo da padne prvo sneg i videćemo šta će onda da kaže Evropa o sankcijama", kaže ovaj novinar.\nNa prvi pogled, čini se da Rusija zaista drži sve adute u svojim rukama.\nPodrška naroda Vladimiru Putinu je i dalje visoka - prelazi 80 procenata - iako su zapadne sankcije uzdrmale rublju, uticale na rast inflacije i drastično redukovale državnu finansijsku podršku mnogim granama privrede i bankama.\nČak ni kontramere Kremlja, koji je zabranio uvoz prehrambenih proizvoda iz Evrope i SAD, nije umanjio patriotski žar Rusa.\nDrugačija je situacija u Evropi. Duži prekid snabdevanja gasom imao bi neposredne i dramatične posledice.\n"Građani u demokratskim društvima obraćaju pažnju na svoje račune za energiju. Oni neće tolerisati nestašice gasa. Jasno je da zapadni političari moraju da to imaju u vidu", kazao je jedan visoki evropski zvaničnik veoma dobro upućen u interne rasprave u EU o sankcijama Rusiji. "Zbog toga, za sada, ne diramo Gasprom".\nDok je skoro svim ruskim državnim naftnim kompanijama i većim bankama uskraćena mogućnost da pozajmljuju na međunarodnom tržištu kapitala, Gasprom je do daljnjeg izuzet od sankcija.\nMeđutim, mada Kremlj možda razmatra da drži Evropi u neizvesnosti i strepnji, ta opcija bi nanela ništa manju štetu i njemu kao i novim neprijateljima u EU.\nGasprom finansijski ranjiv\nPrvi razlog je tehničke prirode. Izvorišta gasa su nalik mehuru pod pritiskom duboko ispod površine zemlje, uglavnom pod kupolom nepropustljive stene. Ukoliko se prokopa, gas se pojavljuje sam od sebe - jedan od glavnih izazova prilikom otvaranja novih gasnih polja je kako kontrolisati izuzetan pritisak gasa koji se oslobađa.\nNije jednostavno uskladištiti velike količine gasa. Gasprom je poslednjih godina izgradio podzemna skladišta u slanim pećinama, u takozvanim vodenim strukturama tako što se gas čuva u prirodnim kupolama od kamena i osiromašenim gasnim bunarima. Međutim, i u najoptimalnijim okolnostima u ovim skladištima - što u suštini iziskuje skupo ispumpavanje gasa natrag na površinu - može da se pospremi proizvodnja Gasproma od samo nekoliko dana.\nMeđutim, Gasprom je najranjiviji finansijski. Teoretski, ona je jedna od nekoliko ruskih kompanija koja ima pristup međunarodnim finansijskim tržištima. Međutim, u praksi, po rečima finansijskog konsultanta Brusa Džejmsa (Bruce James): "Poverioci su veoma nervozni zbog najave treće runde kaznenih mera i zbog toga Gasprom dolazi sve teže do kapitala, skoro kao i ruske kompanije kojima su već uvedene sankcije".\nTo itekako može da utiče na poslovanje ove firme, jer joj je potrebneo 25 milijardi dolara godišnje, uključujući za održavanje sadašnjeg nivoa proizvodnje iz ne tako bogatih izvora. Gasprom takođe treba da servisira dug od 50 milijardi dolara, kao i da investira u istraživanja i eksploataciju novih polja na Arktiku, izgradi nove gasovode i postrojenja za tečni gas na Pacifiku i Baltiku, kao i da završi do 2019. godine veoma dugi cevovod do Kine.\nBez međunarodnih zajmova, Gasprom može da se osloni na tekuće prihode od prodaje - od toga 60 odsto ili 65 milijardi dolara godišnje dolazi iz Evrope.\nTačno je da je Putin potpisao sporazum sa Kinom u maju vredan 400 milijardi dolara o snabdevanju gasom u narednih 30 godina. Međutim, Peking još nije uplatio prvu dogovorenu tranšu od 25 milijardi dolara.\nU dogledno vreme "Gaspromu su potrebni evropski potrošači isto, ako ne i više nego što nama treba Gasprom", kaže jedan zapadni diplomata.\nDakle, kao što je krhko primirje na terenu u Ukrajini, takav je i odnos između Gasproma i njegovih evropskih klijenata.\nMoskva postaje taoc Kijeva\nVelika nepoznanica je Ukrajina kao koridor. Sva četiri prekida snabdevanja gasom od 1995. godine izazvana su sporovima oko cene gasa koju Kijev treba da plaća Moskvi, zatim naknade za tranzit ovog energenta. U tim žučnim debatama Gasprom se suočavao sa različitim ukrajinskim vladama koje su naizmenično kontrolisale pro i antiruske snage.\nSada, nakon ovogodišnjeg krvavog rata u kome je poginulo više od tri hiljade ljudi a Rusija anektirala Krim - izborna aritmetika u Ukrajini se zauvek promenila. Bez većinske ruske populacije na Krimu, u Kijevu nikada neće biti izabrana promoskovska opcija.\nŠto je još važnije, rat je podstakao snažna antiruska osećanja - shodno tome i protiv Gasproma - tako da su šanse da Ukrajina plati ovoj kompaniji dug od pet milijardi dolara ravne nuli.\nZbog toga je Gasprom već u junu tehnički suspendovao distribuciju gasa Ukrajini - ali je nastavio dopremanje ovog energenta preko ukrajinskih cevovoda do evropskih potrošača.\nGasprom tvrdi da Ukrajina ilegalno poseže za gasom namenjenom evropskom tržištu čime mu nanosi milionsku štetu. Situaciju dodatno komplikuje odluka pojedinih Gaspromovih potrošača, prijateljski nastrojenih prema Kijevu - pre svega Poljska i Slovačka - koji deo ruskog gasa vraćaju u Ukrajini po povoljnijim cenama.\nTime Gasprom postaje taoc političara u Kijevu. Kako temperatura bude padala, Ukrajina može da ilegalno ispumpava dodatne količine ruskog gasa - čime se smanjuje količina ovog energenta namenjenog Centralnoj Evropi - ali će Gasprom biti okrivljen.\nZbog anekcije Krima, Moskva je takođe postala taoc Kijeva na potpuno nov, neobičan način. Naime, ovo poluostrvo nije povezano kopnom sa Rusijom i 80 odsto stuje i većinu vode dobija od Ukrajine.\nKijev je smanjio isporuke i može započeti komplikovanu barter igru sa Moskvom tako što će dopremanje struje Krimu usloviti nesmetanim uvozom ruskog gasa.\nGasprom je investirao najmanje 20 milijardi dolara u poslednjih pet godina u nastojanju da zaobiđe problematični ukrajinski tranzitni koridor.\nGasovod, ilustrativna fotografija\nGasovod Severni tok - koji ispod Baltičkog mora snabdeva Nemačku i Dansku - pušten je u pogon 2011. Međutim, sličan projekat - Južni tok - privremeno je obustavljen, jer se u Evropskoj komisiji pribojavaju od povećane zavisnosti od ruskog gasa. Rusija i EU sada vode spor pred Svetskom trgovinskom organizacijom.\nMeđutim, bez obzira na ishod spora oko Južnog toka, ruska agresija na Krimu i otvorena podrška pobunjenicima u istočnoj Ukrajini dovela je do transformacije ranije uslovne podrške EU Ukrajini u čvrstu privrženost partnerstvu i pomoći ovoj zemlji.\nPutin ujedinio Evropu\nI sama Evropa se promenila. Ranije je bila podeljena na "anti-putinovske jastrebove", kao što je Velika Britanija, i blok koji ima razumevanja sa postupke ruskog lidera (reč je pre svega o njegovim velikim poslovnim partnerima, uglavnom u Nemačkoj i Italiji).\nNo, sada je rat u Ukrajini, a naročito obaranje malezijskog aviona MH17, ujedinilo Evropu do neslućenih razmera.\nDrugim rečima, u slučaju otežanog snabdevanja gasom - bilo zbog sračunatih poteza Gasproma ili povećanog ilegalnog ispumpavanja od strane Ukrajine - odmah će izazvati ozbiljan obračun sa celom Evropom, što bi moglo da dovede i do novih sankcija Moskvi.\nEU se nada da će Kremlj odustati od stare navike da koristi gas kao geopolitičko oruđe.\nGodinama je Moskva nagrađivala saveznike, poput Belorusije, sa jeftinom energijom i kažnjavala neposlušne bivše vazale, kao što je Ukrajina, nametanjem visokih cena.\n"Snabdevanje energijom je važno s obzirom da dolazi zima. Nadam se da se nećete smrzavati", kazao je u septembru prošle godine zamenik ruskog premijera Dmitrij Rogozin predsedniku Moldavije. To je bila skoro otvorena pretnja u cilju odvraćanja vlasti u Kišinjevu da potpišu sporazum o partnerstvu sa EU.\nMoskva je, takođe, nagradila bivšeg ukrajinskog predsednika Viktora Janukoviča zbog odbijanja da potpiše pomenuti sporazum, obećavajući mu jeftin gas. Međutim, oba ova lukava plana su propala. Moldavija je potpisala sporazum o pridruživanju sa EU u junu, a Ukrajina početkom septembra ove godine.\nČudna istina o "bauku" Gasproma je da su prodavci i kupci povezani međusobnom zavisnošću. Sveopšti "gasni rat" između Evrope i Rusije bio bi, po rečima jednog zapadnog diplomate, ekonomski ekvivalent "MAD" razmišljanju (MAD - engleska skraćenica za hladnoratovski termin "uzajamno osigurano uništenje").\nBrisel procenjuje da je Putin opasan, ali se nada da nije suicidan.


BOKSERSKA LIGA SRBIJE Radnički bolji od imenjaka u Kragujevcu - MaxBet Sport\nU organizaciji Bokserskog saveza Srbije održan je boj Radničkog iz Kragujevca i njihovih imenjaka iz Beograda u devet težinskih kategorija u poslednjem meču prvog kola Bokserske lige Srbije, a pobedu su na kraju ostvarili “krstaši” rezultatom 18:4.\nNBA: Od 1 sat iza ponoći igraju Orlando – Dalas, a u kladionici MaxBet je kvota na pobedu gostiju 1.45.\nTakmičenje je održano pod strogim merama zaštite, uz striktno pridržavanje epidemioloških mera propisanih od Kriznog štaba Vlade Srbije, bez publike, piše u saopštenju Bokserskog saveza Srbije.\nIako su “krstaši” promenili veći deo ekipe u odnosnu na prethodnu sezonu, nisu dozvolili domaćinu Kragujevčanima da naprave iznenađenje. Pojačani mladim snagama, osvajačima bronzanih medalja na EP za omladince 2020. Stefanom Camovićem i Almirom Memićem Beograđani su stigli do ubedljvog vođstva u ovom susretu, na koji su pečat stavili najpre teškaš Evdard Zemanko u pobedi na Kragujevčaninom Petrom Maukovićem, zatim i superteškaš Alen Mašović u sudaru sa Aleksandrom Mašićem za ubedljivu pobedu gostujuće ekipe.\nSastanak predstavnika klubova, učesnika Superlige Srbije, očekuje se u narednim danima kada će biti doneta odluka oko održavanja drugog kola. Sa velikom pažnjom domaćih poklonika boksa isčekuje se derbi beogradskog Radničkog i Crvene zvezde, kao i najavljeno ujedinjenje klubova BK Rokica i BK Loznica. Odlukom Bokserskog saveza Srbije Superligu čine samo domaći takmičari, dok stranci mogu da učestvuju samo ukoliko imaju prebivalište u Srbiji duže od godinu dana. Takođe ono što je novitet je da svaka ekipa mora da ima dva juniora (dve juniorske borbe), čime se podstiče razvoj srpskih nada.\nRadnički (Kragujevac) – Radnički (Beograd) 4:18\nJuniori: do 60 kg Danilo Gulan – Zoran Velimir 0:2, do 70 kg Mileta Blagojević – Marko Pižurica 0:2. Seniori: do 54 kg Dušan Janjić (Radnički Beograd) bez rivala i borbe 0:2, do 57 kg Danijel Alijevski –Milivoj Čurović 2:0, do 60 kg Remzo Iković – Branko Zeremski 2:0, do 64 kg Uroš Čingelić – Stefan Camović 0:2, do 69 kg Aleksandar Stošić – Matija Tijanić 0:2, do 75 kg Predrag Cvetković – Jovan Stevanović 0:2, do 81 kg Miladin Kostić – Almir Memić 0:2, do 91 kg Petar Mauković – Edvard Zemanko 0:2, +91 kg Aleksandar Manić – Alen Mašović 0:2.\nTagovi:BK Radnički Crveni krstBK Radnički Kragujevacboks


Ford Ranger i Everest plug-in hibridi dolaze u Australiju 2024. godine – izveštaj – Danasnje\nHome/Automobili/Ford Ranger i Everest plug-in hibridi dolaze u Australiju 2024. godine – izveštaj\nmacaxFebruary 2, 2022\n0 29,852 2 minuta citanja\nNova generacija Ford Ranger ute i Ford Everest pogon na sva četiri točka su na putu da dobiju plug-in hibridne opcije 2024. godine, prema novim informacijama koje je prikupio Drive – i oni su u redu za australijske izložbene salone.\nJavno dostupne informacije koje je otkrio Drive ukazuju na to da su plug-in hibridne (PHEV) verzije novog Ford Ranger ute i Everest SUV-a u razvoju – a ne hibridne ili potpuno električne opcije za „samopunjenje“ – i trebalo bi da budu lansirane krajem 2023. ili 2024. godine.\nŠtaviše, informacije sugerišu da će i novi Ranger i Everest PHEV biti ponuđeni u Australiji – koji će stići u Fordove izložbene salone kao vozila iz 2024. godine – što ih čini jednim od prvih elektrificiranih ponuda u njihovim pojedinačnim i velikim 4VD segmentima.\nNe očekuje se da će hibridna verzija Tojote HiLuk stići pre nego što model sledeće generacije bude lansiran sredinom decenije, dok rivali iz Isuzu/Mazde, Nissana, pa čak i Fordovog razvojnog partnera za novi Ranger, Folksvagen, nisu objavili firmu planovi za uvođenje hibridnih dvokabinskih vozila.\nSpecifičnosti plug-in hibridnog Ranger i Everestovog motora i elektromotorne kombinacije tek treba da budu objavljene – i nije jasno da li će benzinski ili dizel motor biti smešten ispod haube PHEV-a.\nMeđutim, s obzirom na popularnost benzina u odnosu na dizel gorivo u plug-in hibridnim sistemima na globalnom nivou – i pomeranje ukusa sa dizela u Evropi (i nepostojeću potražnju za dizelom u SAD) – postoje dobro postavljene spekulacije da će benzinski motor pokretati budućnost Ranger i Everest plug-in hibridni modeli – koji će se prodavati zajedno sa asortimanom ponude samo za dizel.\nS obzirom na 167kV 2,5-litarski četvorocilindrični PHEV sistem u srednjem SUV-u Escape bi se verovatno smatrao nedovoljnim, a 336kV 3,0-litarski turbo V6 sistem u velikom SUV-u prekookeanskog Ekplorera previše moćan, Ford bi mogao da uspostavi ravnotežu u Rangeru i Everestu sa turbo motorom sa četiri cilindra.\nNovi Ford Ranger će se nuditi na američkom i drugim inostranim tržištima sa 2,3-litarskim četvorocilindričnim benzinskim motorom sa turbo punjačem, za koji se očekuje da razvije približno (ili više od) 200 kV i 420 Nm – što je pogodno za moćni benzinski plug-in hibridni sistem.\nUz pomoć električnog motora i baterije, ove brojke bi mogle narasti preko 250 kV – nadmašivši dizel V6 od oko 190 kV koji će biti na vrhu standardnih Ranger i Everest linija u Australiji kada novi modeli budu lansirani kasnije ove godine (isključujući Rendžer Raptor).\nVesti o Ford Ranger i Ford Everest plug-in hibridima za 2024. prate komentare inženjera koji su razvili modele krajem prošle godine, a jedan je potvrdio medijima: „Omogućili smo elektrifikaciju platforme.\n„Nećemo sada detaljnije o tome … i kada budu dostupni.\n„Ali, znate, elektrifikacija… globalno dolazi i to je globalno povećanje, tako da imamo mnogo, mnogo potreba kupaca i moramo da zadovoljimo te potrebe.\nGlavni inženjer T6 platforme Ford Ranger, Everest i Volksvagen Amarok, Ian Foston, rekao je australijskim medijima: „Svakako smo razgovarali sa kupcima širom sveta i očigledno postoje dva velika pokretača za elektrifikaciju [uključujući hibridnu tehnologiju].\n„Jedan je preko kupaca koji su često imali iskustva sa električnim vozilima neke vrste. I pitaju se kada će pick-up biti dostupan sa tom tehnologijom.\n„A tu su i zakonski zahtevi koji su primenjeni na brojnim tržištima širom sveta. Dakle, jasno je da postoji velika budućnost za [hibridna i električna vozila] u svakom segmentu, a kamioni su takođe jedan od njih.”\n2023 Volksvagen Amarok će koristiti Fordove motore – izveštaj\nOtkriven prototip Acura Integra sa petoro vrata\n2022. Subaru BRZ počinje sa nešto manje od 29.000 dolara


Najveći transfer u istoriji dva kluba! - Sportske novosti\nNaslovna Sportske novosti Najveći transfer u istoriji dva kluba!\nNajveći transfer u istoriji dva kluba!\nPanagiotis Retsos, prešao je danas iz redova grčkog Olimpijakosa u redove Bajer Leverkuzena, a vrednost transfera je 22 miliona evra, što je najveći transfer u istoriij Grčkog fudbala, ali je i najveći transfer u istoriji nemačkog kluba. Igrač je potpisao ugovor na 5 godina.\n???? https://t.co/ta0rIjKFlm#DeadlineDay pic.twitter.com/WHNrq6sZix\nRetsos (1998.) igra na poziciji štopera, a svoju karijeru je počeo upravo u akademiji Olimpijakosa, u poslednje dve sezone bio je član seniorskog tima, za koji je nastupao na 40 mečeva. Za reprezentaciju Grčke do 19 godina odigrao je 10 mečeva. Priliku za debi u seniorskom timu će imati 31.avgusta kada selekcija Grčke dočekuje Estoniju u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo!\nU suprotnom smeru, u redove Olimpijakosa će poći Aleksandar Dragović na jednogodišnju pozajmicu.\nGrčka transferi leto 2017\nnajveći transfer u istoriji Grčke\nnajveći transferi u Nemačkoj fdubal\nnemačka liga transferi 2017\nposlednji dan prelaznog roka 2017\nPrethodni tekstOdlični Portugalac stigao u rimski klub!\nSledeći tekstLajpcig angažovao i jednog iskusnog igrača!\nDortmund već “kaparisao” četvoricu fudbalera!


Bicikli od Grada Pančeva za najbolje na takmičenju “Šta znaš o saobraćaju” -\n12. novembra 2020.0512\nU Gradskoj upravi u Pančevu danas su uručeni bicikli đacima koji su bili najbolji na takmičenju „Šta znaš o saobraćaju“. Nagrade na okružnim, republičkim i evropskim takmičenjima u saobraćaju osvojilo je 6 učenika osnovnih škola, odnosno petoro iz OŠ „Dositej Obradović“ iz Omoljice i jedan iz OŠ „Miroslav Antić“ iz Pančeva.\nMilica Milatov i Stefan Živanov iz OŠ „Dositej Obradović“ iz Omoljice\nMilica Milatov i Stefan Živanov učenici 7. razreda OŠ „Dositej Obradović“ iz Omoljice osvojili su prvo mesto na republičkom takmičenju „Šta znaš o saobraćaju“. Odličan rezultat u jakoj konkurenciji od 250.000 učenika omogućio im je učešće na evropskom takmičenju u Ženevi gde su zauzeli treće mesto.\nBicikle od grada Pančeva za uspehe na takmičenju „Šta znaš o saobraćaju“ dobilo je šestoro đaka, uglavnom iz OŠ „Dositej Obradović“ u Omoljici. Učenici ove škole do sada su pokazali najviše znanja i veština u oblasti saobraćaja i za sedam godina koliko Grad dodeljuje ovu nagradu 25-oro đaka iz Omoljice dobilo je bicikl.\nDvanaest godina učestvujem u takmičenju i Omoljica i Grad Pančevo na okružnim takmičenjima u Južnom Banatu predstavljaju se izuzetno dobro, sa prvim mestima. Do sada sam pet puta učestvovao na prvenstvima Evrope, sada konkretno u Ženevi. Za ovakav deo rada je potrebno dosta truda i znanja mentora, ali i dece. Kao što znate mi dolazimo iz sredine koja ima mali broj učenika. Potrebno je u konkurenciji sa Beogradom pobediti i uzeti prvo mesto, jer na prvenstvo Evrope mogu ići samo učenici koji osvoje prvo i drugo mesto. U ovom takmičenju učestvuje više od 250 hiljada učenika. Zato je ovaj rezultat zaista značajan i veliki, ocenio je Miodrag Tasić, nastavnik iz OŠ „Dositej Obradović“ iz Omoljice.\nRelated tags : bicikl na poklongrad pančevomilica milatovmiodrag tasićpredrag živkovićšta znaš o saobraćajustefan živanov\n23. septembra 2019.0934\n13. februara 2021.0245\n21. novembra 2019.0521\n25. oktobra 2021., 08:46


Dalibor Šilić za MONDO o četvrtfinalu Kupa BiH između Široki Brijeg - Borac\nŠilić za MONDO: Borac nije za potcjenjivanje 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n18.02.2019. / 13:11\nSportski direktor Širokog Brijega i igračka legenda sa "Pecare" Dalibor Šilić priznao je da su plavi favoriti za prolazak u polufinale Kupa Bosne i Hercegovine, ali uz poseban oprez i poštovanje Borca.\nIzabranici makedonskog trenera Goce Sedloskog su do četvrtfinala Kupa BiH stigli preko Slobode u Tuzli (1:2) i sarajevskog Željezničara (2:0), branioca trofeja, a današnjim žrijebom u Sarajevu su za rivala dobili prvoplasirani tim Prve lige Republike Srpske, banjalučki Borac.\nCrveno-plavi su do ove faze najmasovnijeg takmičenja eliminisali ekipe Radnika (1:0) i Modriče (1:3) i sigurnim korakom koračaju ka povratku u Premijer ligu BiH.\n"Borac ove godine ne bi trebao da ima problema oko plasmana u Premijer ligu BiH, gdje mu je po meni i mjesto, ali sigurno je da očekujemo prolaz i nećemo bježati od uloge favorita u četvrtfinalnom dvomeču", rekao je Šilić za naš portal.\nPrema njegovim riječima, činjenica jeste da su Banjalučani, u ovom trenutku, u nižem rangu od Širokog Brijega jeste samo "papir" ako to ne budu pokazali na utakmicama.\nŠirokobriježani su jesenji dio prvenstva BiH okončali na trećem mjestu sa 30 osvojenih bodova uz omjer od sedam pobjeda, devet remija i samo tri poraza u 19 kola.\n"To moramo da dokažemo na terenu protiv Borca. U pitanju je ekipa koju nijednog trenutka ne smijemo da potcijenimo. Pratili smo njihove rezultate tokom priprema pa očekujem dvije dobre utakmice u kojima se nadamo prolasku među četiri najbolje ekipe u Kupu BiH. Vjerujem da smo sposobni za to i čak da možemo otići do samog kraja", dodao je sportski direktor ekipe sa "Pecare".\nPrvi susret na programu je 27. februara na "Pecari", dok je revanš zakazan za 13. mart na banjalučkom Gradskom stadionu.


eKapija | Opština Bar opredijelila 150.000 EUR za podršku biznis idejama preduzetnika - Konkurs otvoren do 22. maja\nOpština Bar opredijelila 150.000 EUR za podršku biznis idejama preduzetnika - Konkurs otvoren do 22. maja\nOpština Bar raspisala je javni poziv za učešće u programu podsticanja razvoja preduzetništva kroz finansijsku podršku, kojom će podržati biznis ideje barskih privrednika u ukupnom iznosu od 150.000 EUR.\n- Na ovaj način, Opština Bar bespovratnim subvencijama snažno podržava lokalne preduzetnike kako bi započeli sopstveni biznis, unaprijedili postojeće poslovanje i za otvaranje novih radnih mjesta - soapšteno je na opštinskom sajtu.\n- Prioritetne oblasti koje će biti posebno vrednovane su informacione tehnologije i inovativne digitalne usluge, kulturne i kreativne industrije, inovacije u turizmu i valorizacija prirodnih resursa, proizvodna i prerađivačka djelatnost i socijalno preduzetništvo - navedeno je.\nNajviši iznos dodijeljenih sredstava po odobrenom biznis planu može iznositi 5.000 EUR, a odobreni biznis plan se, po pravilu, finansira u iznosu ne manjem od 80% iznosa sredstava navedenog u prijavi. Podnosilac prijave može prijaviti najviše dva biznis plana, s tim da sredstva mogu biti dodijeljena za finansiranje samo jednog.\nJavni poziv za učešće u programu podsticanja razvoja preduzetništva otvoren je do 22. maja ove godine.\nPovodom poziva za podršku preduzetništvu biće organizovan i Info dan, 14. aprila od 10 do 14 sati u zgradi Opštine, kada će svi zainteresovani moći da dobiju više informacija i pojašnjenja vezano za uslove konkursa i prijavu za dobijanje subvencija.\nBiro rada Bar\npodrška biznis idejama preduzetnika


Već ga smestili na klupu Barse, a Ćavi obnovio ugovor sa Al-Sadom: Ima specijalnu klauzulu u Kataru - Telegraf.rs\n05/07/20 | 15:56 ≫ 15:58\nVeć ga smestili na klupu Barse, a Ćavi obnovio ugovor sa Al-Sadom: Ima specijalnu klauzulu u Kataru\nErnandez je potpisao novi ugovor, ali ne sa klubom sa kojim su svi očekivali\nFoto: Printscreen/You Tube/iera HDTV\nBivši španski fudbaler Ćavi Ernandez bar za sada ne preuzima Barselonu i ostaje u svom klubu, ali će ona ipak moći da ga dovede.\nMundo deportivo i španski mediji preneli su da je legendarni fudbaler Blaugrane postigao sa svojim klubom "čvrst dogovor" o dolasku na Kamp Nou umesto Kike Setijena.\nUmesto toga, nekoliko dana kasnije je njegov sadašnji klub Al-Sad, gde je na mestu trenera, objavio da produžava ugovor sa Ćavijem.\nU kratkom saopštenju, katarski klub je naveo da je Ćavi produžio ugovor na još godinu dana, te da će osvajač Superkupa i Kupa Katara voditi ekipu i u sezoni 2020/2021.\n- Srećan sam što je tim danas kompletan, posle povratka ostatka prvotimaca i zbog priprema za dolazeći period i povratak ligaškog takmičenja. Srećan sam i što nastavljam saradnju sa Al-Sadom, a glavni cilj nam ostaje borba za sve trofeje - rekao je Ćavi za klupski sajt.\nDa li to znači da je Barselona i definitivno "izvisila" za ovo pojačanje, nije baš sigurno. Naime, Ćavi jeste obnovio ugovor sa Al-Sadom, ali Marka piše da u njemu ima klauzulu da može da ga prekine u slučaju da ga pozove Barselona i zatraži njegove usluge.\nTo bi moglo da znači da je i novi ugovor samo formalnost, mada je Ćavi naveo i da mu je u Al-Sadu trenutno cilj da obnovi ugovor sa Akramom Afifom i dovede dva pojačanja umesto Gabija i Marka Fabijana.\nDa podsetimo, Ćavi je u Al-Sad otišao najpre kao igrač 2015. godine posle 17 godina u Barseloni i tamo je kao igrač proveo četiri godine, da bi potom postao trener.\nTransferi uživo: Rajković kod Nikolića, Valjadolid prodao igrača 48 puta skuplje posle jedne sezone\nVoleo bih da mogu da vam poslužim 1.000 pica! Navijači podrškom totalno izbezumili igrača Atalante\nTanja Savić u policiji iznela zastrašujuće detalje: Dušan je pričao deci da želim da umru od korone


Međubankarska naknada u Srbiji će od 18. juna biti na evropskom nivou, odnosno iznosiće 0,2 odsto od vrednosti izvršene transakcije za debitne i 0,3 odsto za kreditne kartice, izjavio je danas generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Vladimir Vasić.\nOn je na Jahorina ekonomskom forumu, na panelu posvećenom inovacijama u finansijskom sektoru, rekao da je za klijente, ali i za trgovce, najvažnije da je već sada smanjena međubankarska naknada na maksimalnih 0,5 odsto vrednosti obavljene transakcije za debitne i 0,6 odsto za kreditne kartice, navedeno je u saopštenju.\n"Kada govorimo o digitalnoj transformaciji, moramo istaći, pre svega, spremnost države da se, u saradnji sa bankama i privredom, aktivno zauzme za stvaranje neophodnih uslova u kojima bi digitalizacija imala pun zamah. Projekat uvođenja instant plaćanja koji vodi Narodna banka Srbije jedan je od najboljih primera uspešno realizovane saradnje na uspostavljanju jednog ovako važnog sistema", rekao je Vasić.\nKao rezultat toga, dodao je, postoji testno okruženje za fintech kompanije za platne sisteme po odobrenju NBS, čime su otvorena vrata i za naredne projekte, naveo je Vasić.\n"Ono što svakako treba izdvojiti kao značajnu inovaciju u srpskom bankarstvu jeste donošenje odgovarajuće odluke o uslovima i načinu utvrđivanja i provere identiteta fizičkog lica i zakonskog zastupnika, korišćenjem sredstava elektronske komunikacije. To znači da će biti omogućena video identifikacija bez fizičkog prisustva tih osoba u banci, a radi mogućeg poslovnog odnosa i pružanja određenih usluga", naglasio je Vasić.\nJahorina ekonomski forum održava se pod nazivom "Ekonomija novog doba - inovacije, digitalizacija i komunikacione tehnologije kao baza ekonomskog razvoja". Organizator je Udruženje ekonomista Republike Srpske SWOT, u saradnji sa Savezom ekonomista Srbije.\nPlatne kartice Udruženje banaka Srbije Vladimir Vasić


Međunarodni plivački miting „Mlade nade“ 21. put u Kikindi – TV Kikinda\nMeđunarodni plivački miting „Mlade nade“ 21. put u Kikindi\nPlivanje spada u jedan od najzdravijih sportova, a posebno je važno u vodeni svet uvesti naše najmlađe, kako bi njihov rast i razvoj bio pravilan.\nMeđunarodni miting „Mlade nade“, koji je 21. put održan u našem gradu govori u prilog činjenici da plivanje ne gubi na popularnosti.\n-Tradicionalni međunarodni miting, na kojem smo uspeli da okupimo oko 400 plivača, što je jako lep broj. Tu su nam deca iz Slovačke, Bosne i Hercegovine, Rumunije i naravno Srbije. Mitingom su obuhvaćena deca od najmlađh do seniorskih kategorija, kaže Dragana Ovuka iz PK „Kikinda“.\nPodršku organizatorima, odnosno Plivačkom klubu „Kikinda“ dala je i lokalna samouprava, a mitingu je prisustvovao i član Gradskog veća Miodrag Bulajić, koji je istakao da naš grad ima neverovatan plivački potencijal:\n-Taj plivački potencijal će se ispoljiti samo u slučaju podrške svih relevantnih činilaca, a to su roditelji, stručan i kvalitetan rad trenera, ali i obezbeđivanje uslova od strane grada. Mi smo na tom polju već prošle godine napravili jedan ozbiljan pomak, gde smo zajedno preko korporativnog projekta sa NIS-om obezbedili startne blokove, plivačke staze, okretišta, te smo tako stvorili bolje uslove za održavanje ovih manifestacija.\nSvako dete ima svoje razloge zbog kojeg voli plivanje. „Mlade nade“ sa kojima smo razgovarali kao najčešće navode da je plivanje zdravo, druženje i osvajanje medalja, kojih je bilo i na mitingu. Kikinđani su uspeli da osvoje 20 odličja, pa je tako još jednom dokazano da je plivanje i dalje popularno u našem gradu.\n10 oktobra, 2017 Rubin Rubin\n← Sednica Gradskog veća u Novim Kozarcima Članovi Džudo kluba „Partizan“ osvojili sedam medalja na dva turnira →


SLO, mediji: Moguće posledice nasilnih protesta u BG - Studio B\nSLO, mediji: Moguće posledice nasilnih protesta u BG Tanjug\nRegionRegion Pocetna 19. 03. 2019. 14:13:19\nSlovenački listovi ocenjuju da nasilan upad dela demonstranata i opozicije u RTS pokazuje da su učesnici protesta očajni i da od tada čak i Brisel veruje da srpska opozicija, nesposobna da se afirmiše na izborima, ide na „zakon gomile“.\nLjubljanski „Dnevnik“ konstatuje da su posle višemesečnih mirnih protesta, demonstranti prešli „osetljivu liniju“ između demokratskog prava na mirno izražavanje neslaganja sa vladinom politikom i protesta u državnoj televiziji.\n„Dnevnik“ navodi da su „kulturni i dostojanstveni“ protesti postajali sve neprijatniji po elitu, na čelu sa Vučićem, a da je Zapad bio na „dobrom putu“ da prizna legitimitet tog pokreta, ali da od upada u subotu, „čak i Brisel veruje u Vučićevu teoriju o ekstemistima koji, neposobni da se afirmišu na izborima, žele da primene zakon gomile“.\n„Ako iko može da bude zadovoljan razvojem događaja na ulicama Beograda tokom vikenda, to je srpski predsednik Aleksandar Vučić“, navodi list i napominje da je jedini interes EU mir na Balkanu.\nVučić je sa svojom „pomalo nacionalističkom, pomalo kosmopolitskom, pomalo proevropskom i pomalo proruskom, ali potpuno pragmatičnom politikom“, mnogo veći garant relativnog mira na Balkanu od opozicije, u kojoj su okupljene stranke različite orijetnacije i čija je jedina tačka konsenzusa – mržnja prema Vučiću, smatra Dnevnik.\nTakva opozicija ne nudi ništa što Srbi već nemaju pod Vučićem, navodi list.\nDnevnik konstatuje i da je deo opozicionih lidera već bio na vlasti, ali da je, kako ističe, ostavio „slab trag“ u pitanjima poput Kosova ili ekonomije.\nList ocenjuje da će biti jasno koliko je Vučić jak kada se njegove pristalice budu okupile u Beogradu 13. aprila, kako najavljuje opozicija, prenosi STA.\n„Sudeći po tome koliko je Srba Vučić doveo u Beograd da dočekaju velikog Vladimira Putina, nije teško dokučiti ko će okupiti više pristalica na Terazijama“, navodi list.\nU komentaru pod naslovom „Srpsko natezanje mišića“, mariborska „Večer“ smatra da demonstracije koje su prerasle u nasilne proteste pokazuju da obe strane gube živce i naprežu mišiće što, kako ističe, nije dobro.\nU tom kontekstu, list se pita zašto EU ćuti.\nList navodi da je Vučić juče napravio neke ustupke prema demonstrantima, koji su upali u RTS, i da je spreman da razgovara sa civilnim durštvom, ali ne i sa opozicijom koju čine i „nacionalista“ Boško Obradović i levica Boška Stefanovića.\n„Večer“ smatra da takav potez pokazuje da srpskog predsednika „nešto muči“ što je i, kako tvrdi, razlog zbog kojeg je pribegao staroj izreci „zavadi pa vladaj“.\nList predviđa da će Vučić pobediti na još jednim prevremenim izborima, ako ih raspiše, zbog „neprincipijelne srpske opozicije“ i podrške koju uživa u ruralnoj Srbiji.\nA u pozadini, navodi „Večer“, dešavaju se mnogo dalekosežnije stvari.\nKako navodi, „skoro u tajnosti“ EU pokušava da utre put sporazumu Beograda i Prištine koji će, kako navodi, dve strane „odgurnuti od uticaja treće supersile ka EU“.\nUpravo u tome, „Večer“ vidi razlog zbog kojeg Brisel i dalje ćuti.\nLjubljansko „Delo“ u komentaru pod nazivom „Kada se srpskim protivnicima daju krila“ upozorava da bi protesti mogli da naškode Srbiji na međunarodnom nivou.\nList upoređuje Vučića sa Josipom Brozom Titom, kada je reč o njegovoj prisutnosti u medijima, te navodi da se Srbija suočava sa problemima nezaposlenosti, niskih prihoda i još nižih penzija.\n„Delo“ ukazuje da demonstranti rešenje vide u odlasku Vučića i njegovog tima, ali navodi da nije jasno ko bi mogao da ih nasledi.\n„Političari koji su vodili Srbiju pre Vučića pokazali su za šta su sposobni i morali su da odu, a novi, treći tim, nije na vidiku“, konstatuje „Delo“.\nLjubljanski list prognozira da će novi izbori okončati haos u koji, kako navodi, izgleda da Srbija klizi.\n„Protesti bi mogli da naškode Srbiji na međunarodnom nivou, jer bi utisak haotične situacije mogao da otera strane investitore, koji dolaze u velikim brojevima i na koje Srbija računa za svoj ekonomski rast“, upozorava „Delo“.\nLjubljanski list smatra i da protesti ne pomažu ni u spoljnoj politici Srbiji, imajući u vidu da je Kosovo „gorući problem“ koji zahteva jaku poziciju i verodostojnog lidera na srpskoj strani.\nProtesti, imajući to u vidu, podrivaju kredibilitet Vučića u pregovorima i daju krila protivnicima Srbije, zaključuje list.


Sukobi u Nemačkoj\nAnti-nuklearni aktivisti u sukobu sa specijalcima ispred voza koji prevozi nuklearni otpad 7. novembar, 2010.\nPolicija u Nemačkoj se sukobila sa aktivistima koji su pokušali da zaustave voz kojim je transportovan nuklearni otpad iz Francuske do depoa u toj zemlji. Dva demonstranta su se popela na železnički most, a desetine su blokirale prugu i privremeno zaustavile voz.\nPolicija je pomoću pendreka i suzavca rasterala masu i voz je nastavio put. U međuvremenu, policija se priprema za masovne proteste u Danenbergu, gde nuklearni otpad treba da bude pretovaren u kamione kojima će biti transportovan do skladišta u Gorlebenu.\nDesetine hiljada ljudi su juče demonstrirale u Bergu, gradu na nemačkoj strani granice sa Francuskom, ali nema izveštaja o nasilju. Nuklearni otpad je proizveden u nemačkim nuklearnim elektranama, a potom je prerađen u francuskom pogonu koji vodi nuklearna grupacija „Areva“.\nŽeleznička kompozicija je krenula sa zakašnjenjem od nekoliko sati, pošto se u petak grupa boraca za zaštitu životne sredine privezala lancima za prugu ispred stanice Kaen na severu Francuske.\nAktivisti tvrde da privremeni skladišni objekat u Gorlebenu nije bezbedan i da je nuklearni otpad utovaren u železničku kompoziciju dva puta radioaktivniji od ukrajinske nuklearne elektrane u Černobilju, u kojoj se 1986. dogodila nesreća.


Vučić počinje posetu Rusiji, sutra sa Putinom\nB92\t18.12.2017 07:36\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas počinje trodnevnu posetu Rusiji tokom koje će razgovarati sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom.\nSastanak sa Putinom, Vučić je označio kao veliki i važan.\nTeme razgovora zvanično nisu najavljene, a posle isporuke šest MIG-ova, jedino je izvesno da će dalje unapređenje vojne saradnje biće visoko na agendi razgovora dvojice predsednika.\nVučić je, tokom nedavne posete ruskog ministra odbrane Sergeja Šojgua Srbiji, iskazao interesovanje za sisteme Buk-2 (jedan od najmodernijih raketnih sistema srednjeg dometa) i Pancir (rakete zemlja-vazduh srednjeg i kratkog dometa), pa mediji sugerišu da bi i to moglo da bude deo njihovih razgovora.\nUnapređenje privredne saradnje će takođe biti jedna od izuzetno važnih tema, posebno energetika i u okviru toga perspektive za uključivanje Srbije u projekat Turski tok, kao i snabdevanje gasom.\nVučić je u intervjuu za rusku agenciju Tas s početkom decembra rekao da su za Srbiju odnosi sa Rusijom prioritet ne samo zbog prošlosti, već i zbog budućnosti.\nDo posete dolazi u trenutku kada se, kako je sam nedavno rekao, na zemlju vrše pritisci zbog njenih veza i odnosa sa Rusijom. Poslednjih meseci nesumnjivo je pojačan taj pritisak a od Srbije se, kako se to obično kaže, traži da ne sedi na dve stolice.\nVučić je više puta ponovio da sedi na srpskoj stolici, da je Srbija jasno opredeljena za EU, ali i za saradnju sa Rusijom. Ponovio je i da Srbija sankcije Rusiji nikada neće uvesti.\nPrema rečima šefa srpske diplomatije Ivice Dačića, očekuje se da tokom posete srpske delegacije bude potpisano nekoliko novih sporazuma sa Rusijom i da budu dogovoreni ekonomski projekti i investicije za narednu godinu.\nVeć danas predsednik Srbije posetiće Naučno-tehnološki park, a zatim će uručiti posthumno dodeljen bivšem ambasadoru Rusije u UN Vitaliju Čurkinu, velikom prijatelju Srbije.\nU delegaciji koju predvodi predsednik Vučić biće i ministar odbrane Aleksandar Vulin, ministar privrede Goran Knežević i ministar za tehnološke inovacije Nenad Popović.\nPrethodno Vučić i Putin su u Kremlju razgovarali u martu kada je Vučić još obavljao funkciju predsednika Vlade.


Vesna Aleksić - prva žena kapetan u istoriji Er Srbije - Novosti - Turistički svet\nPrva žena kapetan u istoriji naše nacionalne avio kompanije je Vesna Aleksić, a prvi let na poziciji kapetana imaće danas na liniji Beograd- Bejrut, saopštila je Er Srbija.\nAleksić, 36-godišnji pilot, koja je karijeru počela 1999. godine na Letačkoj akademiji u Vršcu, beleži više od 5.000 sati naleta, sa više od 2.200 samostalnih sati na uskotrupnim erbas avionima, a kako je rekla, svetom avijacije fascinirana je još od ranog detinjstva.\n- Uvek sam znala da ću postati pilot. Moj otac je bio vazduhoplovni inženjer, veoma je voleo avione i radio je za JAT, pa je njegov entuzijazam prešao i na mene. Privilegija je biti prva žena na poziciji kapetana u Er Srbiji i nadam se da će to inspirisati više žena da potraže svoje mesto u civilnom vazduhoplovstvu - rekla je Aleksić, koja je letela i za Monetengro erlajns i VizEr.\nGeneralni direktor Er Srbije Dane Kondić rekao je da njegova kompanija poštuje rodnu ravnopravnost u svim aspektima svog poslovanja, uključujući i članove letačkih posada i da mu je izuzetno zadovoljstvo da se timu pridružila prva žena na poziciji kapetana.\n- Srpska nacionalna avio-kompanija tokom niza godina postavljala je standarde i unosila važne promene u mnogim oblastima i ponosni smo sto smo deo ove nove prekretnice u istoriji ženske avijacije u Srbiji - istakao je Kondić.


Algiers novim spotom pozivaju na borbu protiv rasizma i policijske brutalnosti – Lampshade Media\nNikola Stanojevic 13. July 2017. 0 0\nSastav Algiers objavio je novi video sa svog aktuelnog albuma „The Underside Of Power“ objavljenog za Matador Records. U pitanju je društveno-politički angažovani spot za centralnu pesmu sa albuma „Cleveland“ koji možete pogledati na sledećem linku: https://youtu.be/_FhcJTqJm98.\nSpot za pesmu „Cleveland“, koji je režirao sam pevač benda Franklin James Fischer, oslanja se na ideologiju političke partije Crni Panteri koja je dejstvovala od 1966. do 1982. i čiji je osnovi zadatak bio borba protiv rasizma u Sjedinjenim Američkim Državama, kao i borba protiv policijske brutalnosti nad građanima drugačije boje kože. Spot je sniman na u Njujorku gde je ovaj problem u poslednjim decenijama prošlog veka najviše i uzeo maha.\nVideo materijal pored originalnih snimaka sadrži i arhivske snimke, kao i poruke i statističke podatke vezane za ovu i sličnu tematiku ispisane preko ekrana koje suptilno pozivaju na akciju u borbi protiv ovog i danas aktuelnog problema.\nAktuelni album benda Algiers pobrao je pozitivne kritike od strane renomiranih časopisa širom sveta,a nakon turneje sa velikanima Depeche Mode kreću na samostalnu turneju po Evropi i Americi.\nTags algiers beggars group black panthers cleveland lampshade media matadore records new video novi video rasizam the underside of power\nPrevious ArticleThe Frajle ekranizovale romantičnu pesmu "Srce moje"\nNext ArticleNovi spot benda alt-J vraća Anne Boleyn među žive


Ban Ki Mun oštro kritikuje KPS - | Radio Bravo Osojane\nBan Ki Mun oštro kritikuje KPS\n08 avgust 2012 13:15\nNjujork - Generalni sekretar UN Ban Ki Mun oštro kritikovao KPS i međunarodnu zajednicu zbog serije propusta i istakao da je broj srpskih povratnika zabrinjavajući.\nRTS prenosi da je Ban Ki Mun zabrinut "zbog problema sa kojima se suočavaju manjinske zajednice" i zbog reakcija kosovske policije tokom serije incidenata koji su pratili proslavu Vidovdana, navodeći da izostanak akcije "ozbiljno dovodi u pitanje sposobnost policije da se izbori sa kriznim situacijama i stekne poverenje javnosti".\nGeneralni sekretar je uputio i ozbiljne kritike međunarodnoj zajednici, navodeći da izostanak širokog konsenzusa u velikoj meri otežava postizanje "neophodnih kompromisa" u procesu rešavanja problema između Beograda i Prištine.\nIzveštaj u kom su izražene kritike, u koji je RTS imao uvid, podeljen je ambasadorima država članica Saveta bezbednosti svega dve nedelje posle posete Ban Ki Muna Balkanu, tokom koje je boravio u Beogradu i Prištini.\nSavet bezbednosti će izveštaj šefa UN razmotriti na sednici zakazanoj za 21. avgust. Očekuje se da na toj sednici Rusija još jednom zatraži objašnjenja o uvežbavanju libijskih i sirijskih ustanika na Kosovu.\nEuleks je, istovremeno, naveo da se zahuktava istraga o navodima iz izveštaja Dika Martija, dodajući da su intenzivirani kontakti sa osobama koje imaju informacije relevantne za tok istrage.\nŠef istražnog tima Klint Vilijamson je stupio u kontakt sa nekoliko država kako bi obezbedlo sprovođenje programa zaštite svedoka.\nBan Ki Mun je, ipak, još jednom upozorio na ozbiljne probleme sa kojima se suočavaju manjinske zajednice na Kosovu, kao i na mali broj prognanih Srba koji se u protekla tri meseca vratio na Kosovo.\nNavodeći podatke UNHCR-a, Ban je naveo da se u protekla tri meseca na Kosovo vratila 131 osoba, odnosno 45 Srba, pet Roma, 36 Aškalija i Egipćana, 27 Goranaca, 12 Bošnjaka i pet Albanaca, što je upola manje nego u istom periodu prošle godine.\nKao razloge za takav razvoj situacije, šef UN je naveo ubistvo dvoje Srba u Talinovcu, napade na srpske kuće i vozila, kao i pretnje fantomske Albanske nacionalne armije srpskim povratnicima u osam sela u okolini Kline, posle kojih su zapaljene dve srpske kuće.\nPrema evidenciji UNMIK-a, u 19 incidenata provaljeno je u 23 srpske kuće, a nastavljeno je i kamenovanje vozila sa srpskim registarskim tablicama.


Prijave za ljetnu realizaciju programa „Global Citizen“\nAIESEC Bosne i Hercegovine otvorio je novi krug aplikacija za ljetnu realizaciju programa „Global Citizen“. U programu mogu sudjelovati studenti i postdiplomci sa svih Univerziteta u Bosni i Hercegovini.\nProgram „Global Citizen“ je internacionalni volonterski program koji omogućava studentima iz Bosne i Hercegovine da stječu lidersko iskustvo i kroz rad na projektima u drugim zemljama pozitivno utječu na tamošnje stanje u društvu. Ljetni fokus programa „Global Citizen“ jesu problemi u edukaciji, multikulturalizmu i socijalnom položaju. Studenti iz Bosne i Hercegovine imaju priliku da direktno utječu na riješavanje ovih problema, te da se s tim iskustvom vrate u Bosnu i Hercegovinu i tako pozitivno utječu na bosanskohercegovačko društvo. Kroz iskustvo u programu „Global Citizen“ studenti također imaju priliku da razviju svoje vještine i steknu iskustvo rada u internacionalnoj atmosferi kroz upoznavanje drugih kultura.\nProgram „Global Citizen“ traje 6-8 sedmica, a pravo apliciranja imaju svi studenti i postdiplomci (unutar dvije godine od završetka školovanja) između 18 i 30 godina. Svi zainteresirani mogu posjetiti web portal [highlight]aiesec.org[/highlight] gdje mogu pogledati trenutnu ponudu praksi i aplicirati na projekt i zemlju koja odgovara njihovim ambicijama. Za više informacija mogu posjetiti i online priručnik na [highlight]bit.ly[/highlight] kao i Facebook stranice AIESECa u Bosni i Hercegovini.


Direktne strane investicije u Bosni i Hercegovini u 2020. iznosile su 678.2 miliona KM - Zenički.net\nNaslovnica BiH Direktne strane investicije u Bosni i Hercegovini u 2020. iznosile su 678.2...\nIz te agencije navode da povećanje direktnih stranih investicija od 13.7 posto u 2020. jeste pozitivan pokazatelj obzirom na snažan negativan utjecaj pandemije u globalnim tokovima stranih ulaganja, ali treba uzeti u obzir da se povećanje odnosi na 2019. u kojoj je registrovan nizak nivo DSI.\nU 2020. u Bosnu i Hercegovinu najviše je investirano iz Hrvatske (149.4 miliona KM) i Srbije (135.3 miliona KM).\nCentralna banka BiH je objavila najnoviju statistiku Platnog bilansa BiH za drugi kvartal 2021. Prema toj objavi, direktne strane investicije u BiH u prvom polugodištu tekuće godine iznose 766.2 miliona KM.\nDSI su u 2019. bile manje za -26.6 posto u odnosu na 2018. Prema saopćenju CBBiH, manji prilivi investicija u odnosu na 2018. uzrokovani su, između ostalog, povećanom isplatom dividendi u posljednjem kvartalu 2019., kao i preuzimanjem preduzeća u stranom vlasništvu od strane preduzeća u domaćem vlasništvu.\nPosmatrano po djelatnostima, od 1994. najviše ukupnih direktnih stranih investicija bilo je u oblasti finansijskih usluga (3.7 milijardi KM), zatim u oblastima telekomunikacija (1.7 milijardi KM) i trgovine na veliko (1.2 milijardi KM).\nPrethodni članakU BiH od 1. novembra obavezna zimska oprema u BiH\nSljedeći članakNa zeničkom Univerzitetu danas je počela nova akademska godina


Pukla lančanica na Drini: Velike količine smeća prete hidroelektrani /video/ - Sputnjik Srbija\n00:01 14 Jun 2021\n© Foto : Youtube/NOVAK KNEŽIĆ/Printscreen\n16:28 09.02.2021 (osveženo 16:34 09.02.2021) Preuzmite kraći link\nDirektor HE „Višegrad“ Nedeljko Perišić rekao je da je dotok vode bio blizu 1.500 metara kubnih u sekundi i da je isti problem bio i početkom godine, prenosi RTRS.\n„Ovog puta lančanicu nije moguće osposobiti za namenu, te ćemo sutra pokrenuti proceduru za nabavku nove“, rekao je Perišić.\nOn je podsetio da radnici ovog preduzeća svakodnevno izvlače velike količine plutajućeg otpada koji dolazi pritokama Drine i da je skoro jezero bilo očišćeno, ali da je usled nove količine vode ponovo došla velika količina smeća.\nPočetkom januara lančanica je, takođe, pukla i tada je obećana pomoć od „Drinskih hidroelektrana“ iz Bajine Bašte u čišćenju plutajućeg otpada.\nViše od 100 kubika otpada uklonjeno s plutajuće deponije kod Višegrada\nEkološka katastrofa: Drina kod Višegrada zatrpana sa 4.000 kubika otpada /video, foto/\nVišegrad, hidroelektrana, Drina, deponija, smeće


U okviru posete delegacije Vlade Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Prištini su izvršni direktor Međunarodne korporacije za finansiranje razvoja (DFC) Adam Beler (Boehler) i kosovski premijer Avdulah (Avdullah) Hoti potpisali zajedničku izjavu u kojoj se potvrđuje namera DFC-a da pomogne podsticanje investicija između SAD i Kosova.\n"Očekuje se da će novi Sporazum o podsticaju ulaganja između Kosova i Sjedinjenih Država pružiti pristup čitavom spektru investicione podrške Međunarodne korporacije za finansiranje razvoja SAD-a, kao i uspostaviti obaveze u vezi podrške Korporacije za projekte na Kosovu i kosovskom radu na njima", kaže se u izjavi potpisanoj u okviru posete američke vladine delegacije Prištini u ponedeljak (21. septembra).\n"Nakon istorijske ekonomske normalizacije između Srbije i Kosova, o kojoj su se dogovorili 4. septembra, Kosovo i SAD nameravaju da unaprede pregovore, a nakon stupanja na snagu novog sporazuma o podsticaju investicija između Kosova i SAD-a", konstatuje se u Izjavi i navodi kako se to odnosi na "važne projekte na Kosovu, uključujući i projekte dogovorene kao dio ekonomske normalizacije između Srbije i Kosova."\nGrenel i Beler u Prištini nakon susreta u Vladi Kosova\n"Kosovo i SAD namjeravaju dosljedno provoditi novi sporazum o poticanju ulaganja između Kosova i SAD-a. Dok dosledno provode ovaj sporazum, obe nacije očekuju projekte koji dalje jačaju integraciju i razvoj u regiji", kaže se u izjavi u kojoj se pozdravlja „ekspeditivno zaključivanje novog sporazuma o podsticaju investicija između Kosova i SAD-a“.\n„Delimo želju da ovaj sporazum bude potpisan što je prije moguće i da stupi na snagu u vrlo bliskoj budućnosti, nakon završetka naših domaćih procedura“, navodi se u izjavi potpisanoj u okviru posete američke vladine delegacije Prištini u ponedeljak (21. septembra).\nPoseta Kosovu deo je šire posete američke delegacije Srbiji, Grčkoj i Jerusalimu. Kako je rečeno iz DFC-a, poseta je u cilju unapređenja ekonomske saradnje i razvoja. Beler u ime DFC, i predsednica Izvozno-uvozne banke (EXIM) Kimberli Rid (Kimberly Reed) potpisali su 15. septembra Pisma o namerama sa Srbijom i Kosovom za pomoć u finansiranju izgradnje Autoputa mira.\nU američkoj delegaciji je bio i specijalni izaslanik Bele kuće za dijalog Kosova i Srbije Ričard Grenel (Richard Grenell), koji je u Prištini izjavio da su SAD posvećene realizaciji sporazuma o ekonomskoj normalizaciji odnosa i dodao da će uložiti napore da taj sporazum zaživi na terenu. Ponovio je da je administracija predsednika SAD Donalda Trampa pristupila rešavanju problema između Kosova i Srbije na drugačiji način, odnosno kroz ekonomski razvoj dve zemlje.\n„Onda ćemo imati dobro plaćene poslove za mlade ljude“, rekao je Grenel na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Kosova Avdulahom (Avdullah) Hotijem a nakon sastanka američke delegacije sa državnim vrhom Kosova.\nOn je najavio da će na Kosovo uskoro doći i drugi tim iz SAD koji će uradti studiju izvodljivosti, kako bi se u kratkom vremenskom periodu obezbedila nova radna mesta.\nPremijer Kosova Avdulah Hoti izjavio je nakon susreta sa američkom delegacijom kako ta posetapokazuje odlučnost i ozbiljnost predsednika SAD Trampa i svih njegovih saradnika po pitanju sporazuma koji je potpisan u Vašingtonu. Rekao je da su delgacije SAD i Kosova na sastanku opširno razgovarale o svim tačkama sporazuma.\n„Brzo krenuti ka sprovođenju ovog sporazuma„ rekao je kosovski premijer.\nSporazum o ekonomskoj normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije potpisali su u Vašingtonu premijer Kosova Avdulah (Avdullah) Hoti i predsednik Srbije Aleksandar Vučić uz prisustvo predsednika SAD Donalda Trampa (Trump).\nU sporazumu, koji su Kosovo i Srbija potpisali 4. septembra u Beloj Kući, navodi se da će dve strane sarađivati sa američkom Međunarodnom razvojnom finansijskom korporacijom i EXSIM Eksport-import bankom radi realizacije projekata autoputa mira, železničke veze između Prištine i Merdara, kao i između Niša i Prištine, te obezbeđivanja sredstava za finansiranje zajmova za mala i srednja preduzeća.\nOčekuje se da će DFC sarađivati sa američkom Eksport – import bankom na finansiranju autoputa mira, koji će povezati Niš i Prištinu.\nInače, Boler je 15. septembra potpisao Pisma zainteresovanosti sa Kosovom i Srbijom, kroz koja će pomoći u finansiranju autoputa mira.\n„Autoput mira će promovisati ekonomski razvoj i regionalnu integraciju, povezujući Niš sa Prištinom. Takođe će služiti kao moćan simbol novog i transformativnog odnosa između ove dve susedne zemlje“, rekao je Boler.\nNakon sastanka američke i kosovske delegacije, predsednik Kosova Hašim Tači (Hashim Thaci) je uručio zahvalnicu Ričardu Grenelu zbog posebnih zasluga “u postizanju istorijskog sporazuma između Kosova i Srbije”.\nPored ostalog, Kosovo se sporazumom iz Vašingtona obavezalo da neće tražiti članstvo u međunarodnim organizacijama u roku od godinu dana, dok se sa druge strae Srbija složila da na godinu dana zaustavi kampanju za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova.\nU američkoj delegaciji su osim Bolera i Grenela i zamenica administratora američke Agencije za međunarodni razvoj (USAID) Boni Glik (Bonnie Glick), predsednica izvozno-uvozne banke Sjedinjenih Američkih Država (EKSIM) Kimberli Rid (Kimberly Reed) i drugi visoki američki zvaničnici iz Odeljenja za energetiku i trgovinu.\nIz DFC-a je navedeno da poseta američke delegacije dolazi nakon "istorijskog" sporazuma o uspostavljanju diplomatskih odnosa koji su 15. septembra u Vašingtonu potpisali Izrael, Ujedinjeni Arapski Emirati i Bahrein i sporazuma o normalizaciji ekonomskih odnosa između Srbije i Kosova, potpisanog 4. septembra u Beloj kući.\nAmerička delegacija iz Prištine je otputovala u Beograd gde će DFC otvoriti svoju kancelariju a potom u Atinu i Izrael. Kako je ranije saopšteno, tokom ovih poseta će se proceniti i mogućnosti za proširenje investicija u regionu radi unapređenja stabilnosti i ekonomske saradnje na Bliskom istoku.\nŠta je cilj posete Beogradu?\nAmeričku delegacija u Beogradu treba da pripremi otvaranje kancelarije Američke razvojne finansijske korporacije (US Development finance corporation, DFC) u glavnom gradu Srbije.\nReč je o razvojnoj banci iza koje stoji država i značajan kapital koji se, putem kredita, ulaže u različite sektore, uključujući zdravstvo, energetiku, infrastrukturu i tehnologiju. Fokus finansiranja ove američke razvojne banke je i kreditiranje malih preduzeća i ženskog preduzetništva u cilju otvaranja radnih mesta na tržištima u razvoju.\nZamenica direktora Američke privredne komore u Srbiji (AmCham) Amalija Pavić rekla je za Radio Slobodna Evropa (RSE) da "dolazak ovako važne finansijske institucije iz SAD-a u Beograd stavlja Srbiju na listu poželjnih investicionih destinacija".\n"Svakako je za očekivati da dolazak američke razvojne banke u Srbiju i region bude pozitivan signal za američke i sve druge investiture", navela je Pavić.


Rezultati pretrage za: Porošenko\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko priznao je večeras poraz u drugom krugu predsedničkih izbora.\nPorošenko: Trezveno prihvatam poruku o lošem rezultatu\nTimošenkova optužuje Porošenka za korupciju i bogaćenje\nBivša ukrajinska premijerka, a sada kandidatkinja na predsedničkim izborima, Julija Timošenko, optužila je aktuelnog predsednika Petra Porošenka za korupciju.\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko dostavio je dokumenta Centralnoj izbornoj komisiji (CEC) kako bi se registrovao kao predsednički kandidat, rekao je njegov portparol Svjatoslav Cegolko.\nPorošenko želi novi mandat\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko je najavio da će se u martu ponovo kandidovati na izborima za šefa države.\nPorošenko potpisao zakon o proširenju morske granice\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko potpisao je zakon kojim se na 24 nautičke milje proširuju morske granice Ukrajine.\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko zvanično je objavio danas da se ukida ratno stanje u državi.\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko pozvao je zapadne zemlje da zauzmu oštriji stav protiv Rusije u trenutku kada eskaliraju tenzije između dva regionalna rivala, a ujedno je ruskom predsedniku Vladimiru Putin poručio da nedavni događaj u Kerčkom moreuzu predstavlja "akt agresije".


Kuba dala Srbiji vakcinu protiv raka pluća! | Skandalozno\nDonacija: Kuba poklonila Srbiji vakcinu protiv raka pluća!\nKubanske vlasti doniraće Srbiji 1.680 doza vakcina za rak pluća koje su dovoljne za godinu dana za 30 pacijenata.\nVakcinu “cimavax EGF” protiv raka na plućima, koja vrlo brzo treba da stigne u Srbiju, Kuba će donirati našoj zemlji, saznaje Telegraf od izvora bliskog Ministarstvu za ekonomske odnose sa inostranstvom u Havani.\nOva donacija, kako saznajemo, odnosi se samo na količinu koja je neophodna za godinu dana za prvih 30 pacijenata. U međuvremenu, trebalo bi da bude sređena sva papirologija oko registracije ove vakcine kod nas, kako bi bolesnici mogli nesmetano da se leče sa njom.\nKako saznajemo, zarad početka saradnje i razmene lekova, kubanske vlasti odlučile su da doniraju Srbiji prvih 1.680 doza.\n– Srbija će u okviru ove donacije dobiti 1.680 doza što je dovoljno za 30 pacijenata na godišnjem nivou s obzirom na to da svaki bolesnik treba u roku od godinu dana da primi 56 vakcina – kaže naš izvor.\nBez obzira na ovu donaciju, Ministarstvo zdravlja nastavlja sa aktivnostima kako bi se “cimavax EGF” registrovao kod nas.\nDo kraja ove nedelje, naime, trebalo bi da bude potpisan ugovor o donaciji, posle čega će vakcina biti distribuirana.\nUporedo sa tim, kako saznajemo u Ministarstvu zdravlja, sprovode se i sve ostale radnje kako bi se ovaj kubanski lek nesmetano i kontinuirano uvozio kod nas i bio na raspolaganju pacijentima koji imaju potrebe za njim.\nRadi se o terapeutskoj vakcini, koja kancer u poodmakloj stadiju pretvara u hroničnu bolest. Namenjena je pacijentima koji imaju nemikrocelurani odnosno karcinom u poodmakloj trećoj B ili četvrtoj fazi.\nPrimaju se odjednom četiri doze, i to u levo i desno rame, i u levi i desni kuk. Isti postupak ponavlja se posle 14 dana, pa još tri puta na svakih 14 dana a dalje lečenje se nastavlja u dogovoru sa lekarom.\nU Srbiji pacijenti će je primati u Klinici za plućne bolesti Kliničkog centra Srbije, Kliničko-bolničkom centru “Bežanijska kosa” i u Institutu za plućne bolesti u Sremskoj Kamenici.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Donacija: Kuba poklonila Srbiji vakcinu protiv raka pluća!"


Predsjednik SAD Barak Obama je u petak izjavio da preispituje odnose SAD i Rusije zbog rastućeg broja pitanja o kojima se te dvije zemlje ne slažu, i izrazio žaljenje zbog "djelimičnog uspjeha" svojih nastojanja da predsjednika Rusije Vladimira Putina uvjeri da odustane od "hladnoratovskog mentaliteta".\nObama je na konferenciji za štampu u Bijeloj kući pozvao Putina da "misli na ono što predstoji, a ne na ono što je bilo" u odnosima Rusije i SAD.\nOdnosi između dvije supersile jesu nekada bili teški, rekao je Obama, ali je, kako je naglasio, bilo napretka sve dok Putin nije ponovo postao predsjednik. Sada, rekao je Obama, "pojavio se niz novih razlika", uključujući i stavove o ratu u Siriji i o ljudskim pravima.\nOdnosi dvije države zaoštreni su pošto su vlasti u Moskvi prošle sedmice odobrile politički azil bivšem službeniku američke Nacionalne sigurnosti Edwardu Snowdenu, kojeg Vašington traži zbog objavljivanja povjerljivih informacija.\nNakon toga, Obama je ove srijede saopštio da otkazuje susret s Putinom koji je trebao biti održan narednog mjeseca u Moskvi.\n"Smatram da je posljednja epizoda (sa Snowdenom) samo još jedna među razlikama koje su se pojavile posljednjih mjeseci... i vjerovatno treba da zastanemo, preispitamo kuda to ide Rusija, šta su naši ključni intresi, da odnose podesimo tako da radimo ono što je dobro za Sjedinjene Države, a nadajmo se, i da je dobro za Rusiju", rekao je Obama u petak na konferenciji za novinare.\nAmerički predsjednik je ocijenio da je Putinov povratak u Kremlj prošle godine donio više ruske retorike koja je antiamerička, "igra se na neke stare stereotipe o hladnoratovskom nadmetanju Sjedinjenih Država i Rusije".\n"Gde je to moguće, nastavićemo da sarađujemo s njima (Rusijom), a gdje ima razlika, to ćemo im jasno reći. Nadam se da će vremenom Putin i Rusija priznati da, umjesto nadmetanja za nulti ishod (niko ne dobija-niko ne gubi), ako dvije zemlje sarađuju, vjerovatno mogu donijeti boljitak za oba naroda", zaključio je Obama.\nZvaničnici SAD i Rusije John Kerry i Sergej Lavrov u petak su se suočili u direktnim razgovorima sa problemom pogoršanja bilateralnih odnosa, te potvrdili da će raditi na rješavanju pitanja od zajedničkog interesa, uprkos napetostima nastalim zbog dubokih razlika u pitanima protivraketne odbrane, Sirije i slučaja zviždača Edwarda Snowdena.\nAmerički predsjednik u petak je na konferenciji za novinare najavio i planove ograničenja američkih programa praćenja, koji su se našli na udaru kritika od slučaja Edwarda Snowdena.\n"Imajući u vidu razne zloupotrebe, ispravno je postaviti pitanje o praćenju i kontroli, posebno ako se zna da tehnologija danas preoblikuje svaki aspekt naših života", rekao je Obama.


Vulin se sastao sa Dodikom u Banjaluci | N1 Srbija\n14.12.2017. |11.35 |\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin ponovio je u Banjaluci da je Srbija opredeljena za mir i stabilnost, ističući da za to treba da ima podršku svih zemalja u regionu.\n"Srbija iskreno poštuje BiH, a Republiku Srpsku iskreno voli", rekao je Vulin novinarima posle sastanka sa predednikom RS Miloradom Dodikom.\nOn je istakao da Srbija poštuje teritorijalni integritet i suverenitet BiH, dodavši da zvanični Beograd smatra da RS ima svoje mesto koje ni na koji način ne može biti umanjeno ili ugroženo bilo kakvim naknadnim tumačenjima Dejtonskog sporazuma.\n"Država Srbija je garant Dejtonskog sporazuma i on se mora bezuslovno poštovati i sprovoditi", naveo je Vulin.\nOn je još kazao da je za Srbiju prihvatljivo sve što se dogovore predstavnici dva entiteta i tri naroda u BiH.\n"Sve što se ne radi u tom pravcu može biti izuzetno opasno i imati nesagledive posledice, a to niko od nas ne želi. Naš najveći interes je mir i stabilnost u čitavom regionu i uspešna RS. A ona ne može biti uspešna ukoliko nema mira i stabilnosti svuda oko nas", istakao je srpski ministar odbrane.\nVulin je rekao i da Srbija nastoji i ekonomski da pomogne RS, najavivši da će Ministarstvo odbrane Srbije značajno povećati obim saradnje s odbrambenom industrijom RS. Ministar odbrane Srbije je precizirao da je njegov resor obezbedio novac za remonte avionskih i tenkovskih motora u Fabrici specijalnih motora na Palama, kao i u Remontom zavodu "Orao" u Bijeljini.\nPrema njegovim rečima, to će biti od obostrane koristi, kako bi se zaposlili kapaciteti i radnci u namenskoj insudstiji u RS.\nRazgovorima sa delegacijom Ministarstva odbrane Srbije prisustovala je i premijerka RS Željka Cvijanović.\nDodik: RS će obustaviti primenu Akcionog plana za članstvo u NATO\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da će RS obustaviti primenu Akcionog plana za članstvo u NATO ističući da svi predstavnici ovog entiteta BiH moraju to da podrže s obzirom na to da je u Narodnoj skupštini RS nedavno usvojena Deklaracija o vojnoj neutralnosti RS.\n"Verujem da će tako i biti", kazao je Dodik novinarima posle sastanka sa ministrom odbrane Srbije Aleksandrom Vulinom.\nOn je istakao da RS ne želi da ima granicu na Drini, koja bi, kako je ocenio, bila i granica nekih vojnih saveza.\n"Republika Srpska to ne krije i pratiće Srbiju po tom pitanju", naveo je predsednik RS.\nOn je dodao da RS podržava politiku o vojnoj neutralnosti koju sprovodi Srbija, podsetivši da je parlament RS usvojio Deklaraciju o vojnoj neustralnosti i da RS pokušava da razvija modele primene te dekleracije.\n"Na to imamo pravo, bez obzira šta neki kažu, jer je to naš stav u okviru BiH", naglasio je Dodik.\nPrema njegovim rečima, RS odgovara vojna neutralnost, jer ne može da pređe preko činjenice da je "NATO bombardovao srpski narod, a štete od toga se još osete".\nAleksandar Vulin Milorad Dodik sastanak banjaluka Republika Srpska ENG Srbija\nOd siline ljubavi prem R BiH ugusices ih.\nI Dodik bi kao i AV, vojna neutralnost al' lova sa Zapada. E, pa neće moći, ide makedonski scenario i za Srbiju i za RS.\nPosatop znamo da je u BH vojska na nivou cele BH pod komandom ne predsednika entiteta nego predsednistva BH i nema nikaku 'komandnu vezu' sa entitetima, bas me zanima dali su oni gosti koji su u uniformama dobili naredjenje ili odobrenje od nadredjenih u ministarstvu odbrane BH da prisustvuju sastanku


Server: Nema dokaza da SAD podržavaju podelu KiM\n"Nema jasnih dokaza o tome da SAD podržavaju ideju podele Kosova, o čemu kosovski i srpski zvaničnici sve češće otvoreno govore", izjavio je politički analitičar, profesor Univerziteta "Džons Hopkins" u Vašingtonu Danijel Server.\nOn za Radio Slobodna Evropa tvrdi da su premijerka Srbije i srpski šef diplomatije, Ana Brnabić i Ivica Dačić, tokom boravka u Vašingtonu "forsirali tu ideju" i kroz kontakte sa ljudima koji su bliski američkom predsedniku Donaldu Trampu.\n"Amerikanci su rekli: ’Ok, slušaćemo šta imate da kažete, sa kakvim idejama ste došli’", navodi Server i dodaje da ne misli da su Amerikanci imali nameru da potvrde ispravnost takvog koncepta.\n"Jedino što su učinili je da saslušaju", kaže i dodaje da ne veruje da će ta ideja bitri podržana od strane SAD.\n03.08.2020 Upoznajte najlepše planinsko jezero na Kosovu (499)\n03.08.2020 U srpskim sredinama sedam novoobolelih, preminule dve osobe (385)


SAD: Podržavamo suverenitet i teritorijalni integritet BiH - Sputnjik Srbija\n16:13 15.04.2021 Preuzmite kraći link\nTo je poručeno je iz američkog Stejt departmenta u pisanom odgovoru na upit Glasa Amerike da prokomentariše medijske izveštaje o navodnom non-pejperu u kojem se predlaže prekrajanje granica na Balkanu, između ostalog i u BiH, prenosi Tanjug.\nPortparol Stejt departmenta naveo je da Sjedinjene Američke Države duboko cene svoje dugotrajno partnerstvo sa Bosnom i Hercegovinom i da ostaju posvećene zajedničkom cilju demokratske, inkluzivne i prosperitetne BiH na putu ka punoj evro-atlantskoj integraciji.\nSjedinjene Američke Države snažno podržavaju put ka članstvu u Evropskoj uniji svih aspiranata na Zapadnom Balkanu, istakao je portparol Stejt departmenta i dodao da SAD veruju da je budućost Zapadnog Balkana nesumnjivo u Evropskoj uniji.\nProces proširenje promoviše dugoročan mir, stabilnost i prosperitet širom regiona, zaključuje se u odgovoru Stejt departmenta.\nSlovenački portal „Necenzurisano“ objavio je nezvanični diplomatski dokument, takozvani non-pejper, u kome se pominje ideja podele BiH, pripajanje Republike Srpske Srbiji i Kosova Albaniji.\nPortal podseća da se od ponedeljka u Sloveniji, Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini spekuliše o tome da li je premijer Janez Janša zaista poslao u Brisel non pejper, u kome se pominje novo crtanje granica na području bivše Jugoslavije.\nEvropska unija, Slovenija, Janez Janša, non pejper, Stejt department, SAD


Olimpijski park u Bezdanu - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna / Sportske vesti / Olimpijski park u Bezdanu\nBezdan kod Sombora uskoro dobija Olimpijski park. Naime, iz Bezdana je sedam naših sportista koji su učestvovali na Olimpijskim igrama, a među njima i rukometaš, Dalibor Čutura koji je sa nacionalnom selekcijom Srbije učestvovao na Olimpijskim igrama u Londonu 2012. godine.\nSavet Mesne zajednice Bezdana u oktobru prošle godine odlučio je da se ukaže na ovaj veliki uspeh meštana, da im se zahvale na trudu i požrtvovanosti time što će dobiti svoj park, te da i budućim pokolenjima ukažu na pozitivne uzore sa nadom da će ih slediti, i da će se jednog dana i njihova imena naći na istoj tabli koja će dobiti centralno mesto u novom Parku Olimpijaca.\nSvečano otvaranje Olimpijskog parka u Bezdanu biće u ponedeljak, 12. januara 2015. godine od 12 sati, a u parku će tada biti otkrivena spomen tabla sa imenima dosadašnjih učesnika Olimpijskih igara, a biće ostavljeno i mesto na tabli da mogu da se upišu i neka buduća imena.\n„Bezdan je malo mesto, od 7 000 stanovnika, a opet može da se pohvali velikim brojem olimpijaca i uspešnih sportista. Zajedno sa bratom Davorom upravo u Bezdanu počeo sam da treniram rukomet, u RK Grafičar“, istakao je Dalibor Čutura, rukometni reprezentativac Srbije, koji je sa nacionalnom selekcijom učestvovao na Olimpijskim igrama u Londonu 2012. i iste godine osvojio srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u rukometu koje je odgržano u Srbiji.