RTS :: Dan odluke u Linglong Superligi: Ko će biti šampion – Zvezda ili Partizan?\nFudbal Dan odluke u Linglong Superligi: Ko će biti šampion – Zvezda ili Partizan?\nnedelja, 22. maj 2022, 07:16 -> 08:17\nNa tribinama stadiona "Rajko Mitić" očekuje se 40.000 navijača koji će doći da proslave petu uzastopnu titulu u Superligi, a ukupno 33. u klupskoj istoriji.\nObe utakmice na "dve strane brda" na programu su od 18.30, baš kao i duel TSC-a i Vojvodine koji nema rezultatski značaj.\nKako se navodi na sajtu kluba, inspirisani šampionskom fotografijom iz sezone 1976/77 "delije" žele da stadion "Rajko Mitić" oboje crveno-belim barjacima, koji su u subotu pušteni u prodaju.\nOčekuje se da posle osvajanja titule navijači u korteu odu do Kalemegdana i tradicionalno kod "Beogradskog pobednika" proslave titulu.\nPSŽ se rastao sa Poketinom i predstavio novog trenera


Usvojen budžet za narednu godinu od oko devet miliona KM | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Usvojen budžet za narednu godinu od oko devet miliona KM\nUsvojen budžet za narednu godinu od oko devet miliona KM\nSkupština opštine Pale usvojila je danas rebalans budžeta za ovu godinu u iznosu od oko 8.800.000 KM i budžet za narednu godinu u iznosu od 9.024.965 KM.\nNačelnik opštine Pale Miodrag Kovačević istakao je da je opština imala dobru investicionu godinu, iako punjenje budžeta nije uvijek bilo dobro.\nKovačević je naglasio da u ovom momentu preduzeće „Šumarstvo“ sa Pale opštini duguje oko 520.000 KM, ali da imaju obećanje da će do kraja godine na račun opštine biti uplaćen određeni iznos, kao i oko 215.000 KM od ruske firme sa kojom je potpisan ugovor o gradnji hotela na Jahorini.\nOn je istakao da je budžet za narednu godinu socijalni i razvojni.\nKovačević je naveo da je 100.000 KM planirano za rekonstrukciju Dječijeg centra „Bubamara“, gdje boravi 150 djece. Sredstva će biti uložena u promjenu stolarije, krova i fasade, ali nije zaboravljen ni Dječiji centar „Cvrčak“, gdje će se raditi pristupni put i na taj način poboljšati boravak djece i u ovom privatnom obdaništu.\n„Ovaj budžet vodi računa o ravnomjernom razvoju opštine, tako da će se u naselju Podgrab graditi parohijski dom, pristupni putevi u Kadinom selu, trotoar od Sumbulovca prema Mokrom, kao i kružni tok u centru Pala. U naselju Obilićevo vršiće se probijanje trase prema Kremenitim Brdima i biće asfaltirana raskrsnica u Obilićevu“, rekao je Kovačević.\nOn je dodao da će ovi projekti biti realizovani naredne godine, a garancija za to je da su i ove godine završeni svi planirani projekti.\nKovačević je naglasio da su u budžetu za narednu godinu povećana sredstva za stipendije, a obezbijeđena su i sredstva za pripravnike, kao i 80.000 KM za spoljašnje uređenje Sabornog hrama.\nOn je naglasio da je Skupština danas usvojila i Prijedlog odluke o platama opštinskih funkcionera, kojim je planirano povećanje za 2.000 KM radi plaćanja doprinosa funkcionerima koji imaju veći radni staž, a ne za povećanje plata.\n„Povećanja plata funkcionerima neće biti“, rekao je Kovačević i dodao da je odluka donesena radi usklađivanja sa zakonom koji je donijela Narodna skupština na prijedlog Vlade Republike Srpske.\nKomentarišući najavu odbornika Pokreta za naš grad da će razmisliti o bojkotu sjednica Skupštine opštine zbog ove odluke, Kovačević je rekao da oni, „što se njega tiče, ne moraju dolaziti na Skupštinu do kraja mandata“.\nKada je riječ o donošenju odluke o proglašenju Jahorine parkom prirode, Kovačević je naglasio da će sutra održati sastanak sa ministrom za prostorno uređenje i ekologiju Srebrenkom Golić i dodao da smatra da je ta odluka loša po opštinu jer izuzima oko 42 odsto površine Šumskog gazdinstva, koje ne bi moglo da opstane, a, osim toga, oko 220 radnika će biti ugroženo, ne računajući one zaposlene koji se oslanjaju na drvnu industriju.\n„Kao načelnik učiniću sve da donesemo pravu odluku i zaštitimo Jahorinu, a da ne uništimo paljansku privredu“, rekao je Kovačević je i dodao da će naredne sedmice održati i vanrednu sjednicu Skupštine opštine na kojoj će biti raspravljano o ovome.\nOdbornik Pokreta za naš grad Momir Blagojević istakao je da su oni bili uzdržani prilikom usvajanja rebalansa budžeta za ovu godinu „jer je to završeno i ne može se uticati na njega“.\nBlagojević je naglasio da su odbornici opozicije glasali protiv budžeta za 2016. godinu jer se razvojna komponenta budžeta ne planira na osnovu strateških dokumenata, već da o prioritetima odlučuje veoma mali broj ljudi – načelnik i zamjenik načelnika, a da drugima nije pružena mogućnost da učestvuju u njegovom kreiranju.\n„Trećina budžeta su izvorni prihodi opštine koji nastaju iz rente i zakonska obaveza je da se sačini program utroška za narednu godinu kao osnova za naplaćivanje, a oni to neće da bi javnost imala što manje uticaja na raspodjelu tih sredstava“, rekao je on.\nKomentarišući odluku o platama opštinskih funkcionera, Blagojević je rekao da će oni razmotriti dalje učešće u radu Skupštine opštine jer je „nemoralno u ovom trenutku povećavati plate, a i nekorektno prema realnom sektoru“.\nPrethodni članakŠumari oštetili Šumsko gazdinstvo „Jahorina“ za 108.000 KM\nNaredni članakNa Palama prvi put obilježavanje Dana Republike Srpske


Izbor zagađivača godine i zaštitnike životne sredine\nRadio Beograd 2 i Pokret gorana Vojvodine, sedmu godinu zaredom, zajednički organizuju akciju „TRAŽIMO ZAGAĐIVAČA GODINE I ZAŠTITNIKE ŽIVOTNE SREDINE“. Akcija se odvija tokom cele godine, a završna manifestacija održava se svake godine u aprilu ili maju.\nCilj akcije je nagrađivanje napora na očuvanju i unapređenju životne sredine i, s druge strane, ukazivanje na subjekte i pojave koji vode njenoj degradaciji i znatnom oštećivanju. Žiri Pokreta gorana Vojvodine i 2. programa Radija Beograd primenjuje vrednosna merila, procenjujući konkretan učinak kandidata u neposrednoj praksi, odnosno ubedljivost i značaj njihovog delovanja na razvijanje ekološke svesti putem masovnih medija, interneta, predavanja, kampanja ili ekološko-umetničkih projekata.\nReč je o najvećoj i najstarijoj ekološkoj akciji u Srbiji, koja traje već 33 godine. Pokrenuli su je i organizovali 1983. godine Ekološki magazin „Čekajući vetar“ Radio Beograda 2 i Društvo za čistoću vazduha Srbije, a od 2010. Godine akciji se pridružio Pokret gorana Vojvodine. Sadašnji organizatori su ovom akcijom značajno doprineli podizanju svesti o potrebi zaštite, očuvanja i unapređenja prirodnog okruženja u celoj državi. Posebno je dodela „CRNOG LISTA“ uticala na ponašanje dotadašnjih zagađivača, od kojih su neki posebnim angažovanjem, u relativno kratkom razdoblju, za dve-tri godine, postali dobitnici „Zelenog lista“.\nU akciji mogu učestvovati svi zainteresovani građani – pojedinci, udruženja, organizacije, institucije i drugi, tako što će popuniti PRIJAVNE FORMULARE, koji su dostupni na sajtovima Pokreta gorana Vojvodine (www.pgv.org.rs). Popunjeni aplikacioni fomulari se primaju na e-mail adresu office@pgv.org.rs zaključno sa 15. aprilom 2016. godine.\nZavršna svečanost, na kojoj će biti uručeno 10 povelja „Zeleni list“ zaštitnicima životne sredine i jedna povelja „Crni list“ zagađivaču godine (za godinu 2015) održaće se u aprilu 2016. u Sremskim Karlovcima.\nAplikacione formulare možete preuzeti AKO KLIKNETE NA OVAJ LINK\n« Beogradski mesec fotografije\nSiguran glas – podrška osobama sa dijabetesom »


Обука за припрему и управљање пројектима из програма ЕУ Хоризонт 2020 | Министарство просвете, науке и технолошког развоја\nObuka za pripremu i upravljanje projektima iz programa EU Horizont 2020\navg 11, 2017 | Vesti, nauka\nPozivamo vas da se prijavite na obuku za pripremu i upravljanje projektima iz programa EU Horizont 2020 koja će se održati u periodu od 20. septembra do 15. novembra 2017. godine u Beogradu. Predviđeno je da obuka bude organizovana u vidu dve dvodnevne sesije na engleskom jeziku.\nObuka će obuhvatiti:\nPisanje predloga projekta i priprema Horizont 2020 prijavnog formulara (glavni elementi projekta, definisanje ciljeva i očekivanih rezultata, indikatori i izvori verifikacije, upravljanje rizicima, traženje partnera, upravljanje konzorcijumom, inovacije, Horizont 2020 kriterijumi za evaluaciju, lobiranje, upravljanje projektima i izveštavanje);\nAdministraciju i finansijsko upravljanje projektima (uputstva za popunjavanje Horizont 2020 prijavnih formulara koji se tiču adiministrativnih i finansijskih komponenata predloga projekta, priprema budžeta projekta, upravljanje finansijama).\nObuka je namenjena naučno-istraživačkim organizacijama (NIO) koje ispunjavaju sledeće uslove:\nNIO ima najmanje 5 zaposlenih u zvanju profesora univerziteta ili naučnih savetnika;\nNIO je već sprovela projekte finansirane iz međunarodnih programa saradnje.\nNIO se bavi istraživanjima koja obuhvataju oblast zaštite životne sredine.\nPredviđeno je da na obuci učestvuje jedan predstavnik NIO koji se bavi pisanjem projekata i koji će prisustvovati četvorodnevnoj obuci, kao i jedan predstavnik NIO koji se bavi finansijama i administracijom projekata koji će prisustvovati poslednjem (četvrtom) danu obuke koji će biti posvećen administraciji, pripremi budžeta i upravljanju finansijama. Neophodno je poznavanje engleskog jezika.\nTačni datumi obuke i mesto održavanja će biti naknadno potvrđeni.\nPopunjen obrazac za prijavu treba poslati na: milica.tosic@undp.org najkasnije do 8. septembra 2017 do 17:00 časova.\nUkoliko imate pitanja možete nam se obratiti na mejl: milica.tosic@undp.org ili telefon: 011 2160 956.\nObuku organizuje Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije.


Đorđević: Može se povećati minimalna cena rada, ali da se ne optereti privreda - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Đorđević: Može se povećati minimalna cena rada, ali da se ne optereti privreda\nĐorđević: Može se povećati minimalna cena rada, ali da se ne optereti privreda\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije Zoran Đorđević rekao je danas da cena rada za narednu godinu može da bude povećana, ali da treba voditi računa da bude u interesu radnika i poslodavaca.\n3Piše: Beta 08. jula 2019. 14.28 Izmenjeno: 16.19\n„Ima prostora za povećanje minimalne cene rada, ali treba voditi računa da se privreda ne optereti“, rekao je Đorđević na predstavljanju rezultata rada njegovog ministarstva u prvih šest meseci ove godine.\nDodao je da su razgovori o novoj ceni „minimalca“ počeli na vreme i da je već obavio jedan razgovor sa ministrom finansija.\n„Rešenja treba tražiti u interesu radnika i poslodavaca“, rekao je Đorđević odgovarajući na pitanje novinara da li će biti ispunjen zahtev reprezentativnih sindikata da minimalna cena rada bude povećana sa 27.280 dinara na oko 34.000 dinara.\nNa pitanje zašto je dao ostavku savetnik za boračka pitanja Saša Dujović, ministar je rekao da ga je Dujović obavestio telefonom da iz ličnih razloga daje ostavku.\n„Nisam se više interesaovao pošto je reč o ličnim razlozima“, rekao je Đorđević i dodao da je Dujović na to radno mesto bio postavljen na određeno vreme.\nĐorđević je rekao danas da bruto domaći proizvod (BDP) po glavi stanovnika nije uvećan zbog odlaska građana na rad u inostranstvo\nĐorđević: U Srbiji svakog meseca u proseku 620.166 ljudi prima neku vrstu novčane nadokanade iz oblasti boračke, socijalne ili dečije zaštite\nOn je na predstavljanju rezultata rada njegovog ministarstva u prvih šest meseci ove godine rekao da od ukupnog broja korisnika koji primaju neku vrstu novčane nadoknade najviše njih, 425.270 ostvaruje pravo iz oblasti dečije zaštite.\n„Najviše korisnika iz oblasti dečije zaštite ostvaruje dečiji dodatak, oko 300.000, zatim roditeljski dodatak, naknadu za porodilje, a za više od 2.000 dece se plaća boravak u predškolskoj ustanovi“, rekao je Đorđević.\nDodao da je u prvoj polovini godine od sume koja je opredeljena Ministarstvu potrošeno oko 53 odsto što je prema predviđenoj dinamici.\nĐorđević je rekao da oko 163.300 ljudi dobija socijalnu pomoć, a oko 31.600 ostvaruje prava iz oblasti boračke zaštite po ranijim saveznim i republičkim propisima.\nPrvi put ove godine 209 ustanova socijalne zaštite je u okviru trezora, odnosno budžeta i na taj način se, kako je rekao, lakše kontrolišu rashodi što je bio zahtev i Međunarodnog monetarnog fonda.\nU skladu sa prioritetom Vlade Srbije, kako je rekao, Ministarstvo uvodi digitalizaciju i informacioni sistem za socijalne karte čija prva faza treba da bude gotova tokom ovog meseca, a nakon usvajanja u Vladi Srbije da započne druga faza.\nOn je kazao da se uvodi elektronsko upravljanje dokumentima, da su servisi i aplikacije prebačeni u jedinstven Data centar, da je je uspostavljen telefon za pritužbe i uveden e-inspektor za borbu protiv rada na crno.\nĐorđević je rekao i da je od fondova za penzijsko i invalidsko osiguranje Srbije i Vojvodine napravljen jedinstven sistem i da se prihodi uvećavaju i smanjuju transferi iz budžeta, pa je povučeno devet milijardi manje.\nProšle godine je, prema njegovim rečima, zbog dobrih prihoda PIO fonda 13.320 penzionera boravilo besplatno u banjama, a za ovu godinu je planirano 1.100 više.\nMinistarstvo je, kako je istakao, uradilo analizu ustanova za smeštaj dece i omladine „kako rekonstrukcija ne bi bila kozmetička“, već da bi se uradilo ono što je svakoj ustanovi neophodno.\nDo sada je rekonstruisan dom u Sremčici, zatim odmaralište u Baošićima gde će deca sada moći da borave preko cele godine, a u planu je rekonstrukcija svih šest objekata Centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine u Zvečanskoj uliciu u Beogradu, i još nekoliko domova.\nOve godine je, kako je rekao, više sredstava izdvojeno za invalide, a finansiraće se prema projektima koje njihove organizacije predlože.\nĐorđević je rekao da je u hraniteljskim porodicama smešteno 6.500 dece a u ustanovama 650 i da je u prvoj polovini godine usvojeno 48 dece od čega je desetoro smešeno u inostrane porodice.\n„Srbija je dobila pohvale za to što je lider po smeštaju dece van institucija, u porodice, jer smatramo da su to najbolji uslovi za odrastanje“, rekao je Đorđević.\nInspekcija rada je u prvoj polovini godine obavila, kako je rekao oko 33.800 kontrola što je dva odsto više nego u poslednjem kvartalu prošle godine.\nNezaposlenost je, prema njegovim rečima, u prvom kvartalu iznosila 12,1 odsto, što je 0,8 odsto manje u odnosu na prethodni kvartal, a u junu je registrovano oko 527.000 nezaposlenih i u odnosu na prethodni mesec smanjen je broj za oko 9.400.\nĐorđević je rekao da Ministarstvo ove godine planira izmenu ili donošenje 15 zakona.\nNa pitanje novinara da je UNICEF konstatovao da socijalnom zaštitom nisu obuhvaćena sva siromašna deca Đorđević je rekao da u Srbiji ne postoje socijalne karte koje bi dale najbolju sliku kome treba pomoć.\n„Teško je kada se nasledi stari sistem, a socijalne karte ne mogu da se urade za godinu dana. sSocijalne karte su najpravedniji način pružanja pomoći“, kazao je Đorđević.\ncena rada, poslodavci, privreda, Radnici, Zoran Đorđević\nĐorđević: Datum vanrednih izbora Vučićeva lažna tema\n08. jula 2019. u 14.49\nКако да оптеретите привреду ?Привредни услови су могући кад радник зарађује мин.цену која покрива мин.потрошачку корпу.Уколико је мин.цена зараде за пуно радно време 24.000.динара а мин.потрошачка корпа за трочлано домаћинство 36.000 тада немате привредно робно новчане односе већ робовласничко натуралну привреду.Ко може да плати зараду радника може ко не може такав послодавац и не треба да глумата „газду“.Држава треба да прихвати да је мин.цена рада идентична мин.потрошачкој корпи и да се зарада исплаћена до износа од 36.000.третира по моделу социјалне помоћи коју сам радник остварује и самим тим да се држава одрекне пореза и доприноса за здрвствену заштиту на тако исплаћену зараду.Послодавци би на мин,зараду до 36.000.динара требали да уплаћују само Пензијско инвалидске доприносе и на тај начин би се „привреда“растеретила а са друге стране радник би знао да зарађује минимални износ новца са којом би прехранио породицу\n08. jula 2019. u 15.12\nOvaj covek ne zna sta prica.Pre svega,gotovo svi poslodavci uplacuju doprinose radnicima na osnovu minimalca koji uplacuju kao licni dohodak a zatim ostatak(ako ga ima)isplacuju iz dobiti.O kakvom opterece4nju privrede ovaj prica? Pa ako ne mozes da platis radnika adekvatno,pa ne treba ni da postojis kao privrednik.A sta sa onima koji primaju plate a na grbaci su ovih koji treba da zarade i za sebe i za njih?Njihov rad vredi vise nego onih koji moraju da stvore proizvod,prodaju i naplate.Ma idite molim vas,i ne pricajte bajke vise ovom narodu.\n08. jula 2019. u 20.14\nMoj predlog je da se minimalna cena rada ne povecava i zabrani svaka diskusija o istoj. 200 evra bato moj, malo li je? To Vi gospodine ministre potrosite do podne, ako zakasnite sa ustajanjem. Poslodavci su velika nada Srbije i moraju biti zadovoljeni a bilo kakvo i koliko povecanje minimalca ugrozava njihovu komociju. Posto u Srbiji nema radnika koji bi radili za minimalac resenje treba potraziti u povecanju praga za penzionisanje ( razmotriti i smanjenje penzija ), najbolje bi bilo da ti radnici rade do smrti. Dvostruka korist, poslodavci imaju radnike a drzavi nisu na teretu. A kada svi pomru (pomremo) bice vremena za analizu gde je gresio ministar a i poslodavci. Pametni poslodavci neguju radnike jer zive (i uzivaju) od njihovog rada a oni drugi se svake godine cigance da za 1% obore povevanje minimalca.


Na konkursu iz oblasti kulturnih delatnosti Srba u inostranstvu biće podržani projekti koji se odnose na očuvanje kulturnog identiteta Srba u inostrasntvu, a posebno u zemaljama regiona (Mađarskoj, Hrvatskoj, Rumuniji, Makedoniji, Albaniji, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini i Sloveniji) u cilju jačanje kapaciteta, umrežavanja i profesionalizacije rada pojedinaca, ustanova i organizacija Srba u inostranstvu, a posebno u navedenim zemljama, uključenosti dece i mladih i multukulturalnosti. Biće podržani projekti iz sledećih oblasti: vizuelne umetnosti, scenskog stvaralaštva, književnosti i izdavaštva, umetničke muzike, izvornog, narodnog i amaterskog stvaralaštva, kulturne delatnosti za decu i mlade i naučne, istraživačke i edukativne delatnosti u kulturi, istraživanje, očuvanje i korišćenje dobara od posebnog značaja za kulturu i istoriju srpskog naroda koja se nalaze van teritorije Republike Srbije. Detaljne podatke o konkursu, kao i formular za prijavu, možete preuzeti na sledećem linku:\nKONKURS KULTURNE DELATNOSTI SRBA U INOSTRANSTVU\nKonkurs za sufinansiranje projekata u oblasti prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti u inostranstvu u 2017. godini: ima za opšti cilj podsticanje prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti na strane jezike.\nNa konkurs u oblasti prevođenja reprezentativnih dela srpske književnosti na strane jezike može se aplicirati iz sledećih književnih oblasti: poezija, proza, drama, književnost za decu (izuzimajući slikovnice i udzbenike), antologije i tematski izbori i teorijska dela iz oblasti kulture i umetnosti namenjena široj čitalačkoj publici.\nPrioritet za podršku prevodima na strane jezike će biti dat klasičnim delima srpske književnosti kao i delima koja su bila zapažena u stručnoj javnosti. Posebna pažnja biće posvećena prevodima na ruski i nemački jezik, zbog predstavljanja dela i autora na književnim manifestacijama u Rusiji i zemljama nemačkog govornog područja. Detaljne podatke o konkursu, kao i formular za prijavu, možete preuzeti na sledećem linku:\nKONKURS PREVOĐENjE REPREZENTATIVNIH DELA SRPSKE KNjIŽEVNOSTI


Konkurs Gradske galerije Požega za izlagačku 2020. - Portal Pasaž\nPosted: 21. oktobra 2019. u 18:44 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nGradska galerija Požega objavljuje konkurs za izlaganje u Gradskoj galeriji tokom 2020. godine na predlog Umetničkog saveta Gradske galerije Požega, imenovan od strane Upravnog odbora Sportsko-kulturnog centra Požega na period od 2019-2022. godine u sastavu: Vukašin Milović – magistartirao na FLU smer vajarstvo i docent na Fakultetu primenjenih umetnosti u Beogradu, Dejan Đorić – istoričar umetnost i likovni kritičar iz Beograda, Olivera Vukotić – istoričar umetnosti i viši kustos „Galerija ULUS“ iz Beograda, Dragan Jovićević Macola – vajar iz Požege i Marina Dobrić – urednik Gradske galerije u Požegi, master konzervator i restaurator.\nGradska galerija Požega radi u sastavu Sportsko-kulturnog centra Požega.\nProgramski koncept Gradske galerije baziran je na promociji, afirmaciji, prezentaciji likovnih, vajarskih i vizuelnih inovativnih umetničkih dela. Gradska galerija Požega, učestvujući u javnom predstavljanju savremenih umetničkih praksi u zemlji, nastoji da doprinese decentralizaciji kulture, da bude prepoznata kao mesto koje na profesionalan način omogućava predstavljanje umetničkih i kustoskih projekata, ali i kao važan produkcijski centar koji doprinosi razvoju savremene umetnosti u zemlji sa posebnim zadatkom osnaživanja lokalne likovne scene i edukacije mlađe populacije.\n1. samostalne i autorske izložbe (do 5 termnina) po konkursu,\n2. samostalne i autorske izložbe (do 5 termina) po pozivu,\n3. grupne izložbe (do 3 termina) po pozivu.\n2. opis projekta – koncepciju izložbe sa tehničkim opisom (do jedne strane teksta A4)\n4. radnu biografiju (CV)\nNa konkursu mogu da učestvuju svi afirmisani umetnici iz ovih oblasti.\nIzabrani projekti moraju da budu spremni za realizaciju izložbenog programa od januara 2020.\nUkoliko autori znatno promene odobreni projekat, Gradska galerija zadržava pravo da ne prihvati izmene.\nGradska galerija obezbeđuje:\n3. transport radova\n5. drugi štampani materijali (katalog, plakate, flajere – promotivni materijal)\n1. dodatnu opremu i tehničku podršku\nPrijave treba poslati na elektronsku adresu: gradskagalerijapozega@gmail.com i poštom na adresu: GRADSKA GALERIJA POŽEGA, Knjaza Miloša 8. 31210 Požega sa naznakom Konkrus za izlaganje u zagradi.\nKonkurs je otvoren do 21. novembra 2019. u 15:00.\nSva pitanja u vezi konkursa mogu biti poslana na email adresu: gradskagalerijapozega@gmail.com i kontakt telefon: +381 63/7181170\nIzvor: SKC Požega, Gradska galerija Požega


Ekran – Stranica 6 – Portal sa stavom\nNovinari javnih servisa u političkim strankama: Kome plaćamo pretplatu?\n1 sedmica ago\t0 76\nNakon što je skandalozna novinarka Sanela Prašović i zvanično ušla u SBB, potvrdilo se ono što smo već pisali: novinari javnih servisa su sluge političkih moćnika. I prije nego je ušla u SBB pitanje je bilo kako Sanela Prašović, potpuno nekompetentna i suspektno obrazovana može raditi na javnim servisima kao …\nMinistar Kazazović je uništio obrazovanje u Sarajevu\n2 sedmice ago\t0 142\nEkran je došao u posjed dokumenta koji analizira stanje srednjeg obrazovanja u Kantonu Sarajevo. Katastrofalno stanje u kojem se obrazovanje danas nalazi, nije posljedica (ne)rada u posljednjih tri godine. Nema sumnje da su negativnosti ovog stanja akumulirane u više od deset godina. Ipak, sadašnja situacija govori o nedvosmislenom neradu i …\nPage 6 of 369« First...45678»102030...Last »


BEOGRAD – Prostor ispred zgrade nekadašnje železničke stanice, odakle su godinama turisti kretali u razgledanje Beograda, biće pretvoren u moderan trg, koji će, prema planu gradskih vlasti, biti novi glavni trg srpske prestonice.\nKako će tačno izgledati taj deo grada znaće se 31. januara, kada će biti objavljeni rezultati nedavno raspisanog konkursa za uređenje Savskog trga i skvera na uglu Karađorđeve i Travničke ulice, prema kojem bi Beograd trebalo da bude „bogatiji“ za još jedan muzej.\nNa platou iza železničke stanice planirana je izgradnja javne podzemne garaže i još jednog objekta kulture, pojasnio je i dodao da će saobraćaj, nakon uređenja, ići po „obodu“ trga, uz bolnicu „Sveti Sava“ i hotel „Beograd“, dok će ostali deo biti pešacki, uz zadržavanje postojećih trasa tramvajskog saobraćaja.\n„Ovaj trg, koji sada deluje izuzetno neugledno, postaće pandan Trgu Republike i jasan znak da Beograd silazi ka rekama i konačno koristi svoj najveći prirodni potencijal, a to su Sava i Dunav“, istakao je Folić.\n„Imaće trotoare i sa desne strane, koje danas nema, biciklističke staze, drvorede i sve ostalo što taj rang saobraćajnice treba da ima“, naveo je Folić i dodao da će biti obnovljena i zgrada „Pošte“ u Savskoj ulici, sagrađena davne 1928. godine.\nFolić je istakao da će projekat „Beograd na vodi“ građanima omogućiti da se konačno osećaju kao građani evropske prestonice jer će im na raspolaganju biti svi sadržaji uz reku – biciklističke staze, igrališta za decu, sportska igrališta, prostori za stare…\nUz sve to, istakao je, na prostoru “Beograda na vodi” biće izgrađen i centralni park na nekoliko hektara koji će, kako je dodao, biti najlepši i najveći park na desnoj obali Save sa površinama za igru dece, trčanje i vožnju biciklom, bioskopima na otvorenom.


Svetska banka odobrila 90 mil USD za smanjenje čekanja na granicama - Pluton Logistics\n19/04/2019 19/04/2019 marko\tčekanje na granici, izvoz, Linda Van Gelder, Svetska banka, troškovi izvoza, troškovi uvoza, uvoz\nVreme i troškovi trgovanja na zapadnom Balkanu bi trebalo da budu smanjeni zahvaljujući novom projektu Svetske banke „Unapredjenje trgovanja i saobraćaja na zapadnom Balkanu“, u ukupnoj vrednosti od 140 mil USD.\nOdbor izvršnih direktora Svetske banke odobrio je kredit od 90 mil USD dolara za taj projekat, kao prvu fazu od ukupno namenjenog iznosa.\nNa zapadnom Balkanu potrebno je pet puta više vremena da se pređe preko granice nego u mnogim zemljama Evropske unije. Kamioni utroše 26 miliona časova, što je skoro 3.000 godina, čekajući da pređu sa jedne na drugu stranu – rekla je regionalna direktorka Svetske banke za zapadni Balkan Linda Van Gelder.\n– U Albaniji, recimo, čak 87% firmi prodaje samo na lokalnom tržištu, 10% izvozi u Evropsku uniju, a samo 3% njih prodaje robu u drugim delovima zapadnog Balkana. Ovaj projekat treba da podstakne trgovinu u regionu smanjujući necarinske mere, vreme provedeno na prelazima, kao i ukupne troškove trgovanja – piše u saopštenju Svetske banke.\nProjekat „Unapređenje trgovanja i saobraćaja na zapadnom Balkanu“, kako je objašnjeno, pomoći će trgovinu u regionu uvođenjem sistema gde će se sve odvijati na jednom mestu, digitalno će povezati glavne institucije kako bi se na izvoz i uvoz trošilo manje vremena, unaprediće infrastrukturu na granicama, a finansiraće i uvođenje tehnologije kao što je inteligentni transportni sistem (ITS) i informacioni sistem i upravljanje plovnim saobraćajem (VTMIS).\nBolja infrastruktura, uvođenje novih tehnologija i bolja koordinacija među raznim institucijama podstaći će trgovinu i privredni rast u regionu. Ovim projektom smanjiće se i emisija gasova sa efektom staklene bašte za oko 30.000 tona jer će kamioni koristiti manje goriva čekajući. Instaliraće se i solarni paneli na carinskim zgradama, a finansiraće se i sadnja drveća na parkinzima oko carinarnica – istakla je Linda Van Gelder.\n← Kazna 2.600 EUR za vožnju sa tuđom karticom vozača\nANKETA: Koliko će novi intermodalni terminal promeniti transportnu sliku Srbije? →\n„Afrodite Mode Collection“ gradi novi pogon u Rumi


OSM Televizija - Kina-Rusija: U 2018. godini na istoj strani, samo još bliže\nKina-Rusija: U 2018. godini na istoj strani, samo još bliže\nMinistar inostranih poslova Kine Van Јi u novogodišnjoj čestitki upućenoj šefu ruske diplomatije Sergeju Lavrovu izrazio je spremnost Pekinga da jača stratešku saradnju sa Moskvom, saopšteno je iz spoljnopolitičkog resora Kine.\nVan je istakao da je kineska strana u 2018. godini spremna da zajedničkim naporima sa Rusijom svestrano realizuje konsenzus koji su postigli rukovodioci dvije države - da neprekidno produbljuje stratešku saradnju u međunarodnoj areni, te da preduzima napore za izgradnju nove forme međunarodnih odnosa zasnovanih na uzajamnom poštovanju, pravednosti i uzajamno korisnoj saradnji.\nKineski ministar je naveo da su, zahvaljujući ličnoj ulozi predsjednika Kine Si Đinpinga i predsjednika Rusije Vladimira Putina, prošle godine bili postignuti novi rezultati u razvoju rusko-kineskih odnosa svestrane strateške saradnje i partnerstva, prenosi "Sputnjik".\n"Strane neprekidno povećavaju uzajamno povjerenje, povećavaju nivo pragmatične saradnje, održavaju tijesnu saradnju u najvažnijim međunarodnim pitanjima", naglasio je Van.\nOn je dodao da Rusija i Iran daju važan doprinos miru i bezbjednosti, kao i da imaju stabilan razvoj.\nJoš iz iste kategorije: « Mogerini: 2018. godina je presudna za Balkan Seul ponudio dijalog Pjongjangu »


BiH /Vlada Kantona Sarajevo će provjeriti sve konkurse raspisane prošle godine / Radio Sarajevo\nFoto: Vlada KS/Druga vanredna sjednica Vlade KS\n14. 02. 2019. u 18:04:00 Radiosarajevo.ba\nVlada Kantona Sarajevo je danas razmatrala kao tačku Dnevnog reda informaciju Ministarstva saobraćaja o prijemu zaposlenika u Direkciju za ceste. Radi se o četiri nova zaposlenika, od kojih su tri dobila dozvolu i nalog Agencije za državnu službu da moraju biti zaposleni jer je završena konkursna procedura, saopćeno je iz Vlade KS.\n"Ovo je jedan od nekoliko desetina slučajeva pokrenutih konkursnih procedura u prethodnom sazivu Vlade, a koje su zbog sporosti, komplikacija i dužine žalbenih rokova okončane tek sada, te dolaze pred ovu Vladu kao već svršen čin", rekli su iz Vlade.\nNedavno su mediji izvještavali o jednom ovakvom zapošljavanju, a to je upravo primjer gore navedene prakse, kada je prošle godine uz saglasnost tadašnje Vlade, a nakon duge procedure prijema, u organima uprave u januaru mjesecu ove godine zaposlen novi radnik, saopćeno je iz Vlade.\n"Vlada Kantona Sarajevo je naložila svim ministarstvima da od svojih institucija prikupe sve podatke o broju i vrsti konkursnih procedura za prijem državnih službenika i namještenika, a koje su trenutno u toku, te da preciziraju koje procedure su pokrenute prije moratorija Skupštine na zapošljavanje", rečeno je iz Vlade KS.\nTagovi: Vlada KS Sarajevo Kanton Sarajevo\nSarajevo / Osnovan fond za pomoć porodicama Davora Vujinovića i Adisa Šehovića\nKS / Za ljubav nikad nije kasno: U Centru za zdravo starenje proslavljeno Valentinovo\n! / Nakon prozivke Nezavisnog odbora, Uprava policije MUP-a KS stala u zaštitu Halilovića


Zabrinjavajući potresi na tržištu hrane: Cene rastu i još se neće zaustaviti - 22.05.2021, Sputnik Srbija\nZabrinjavajući potresi na tržištu hrane: Cene rastu i još se neće zaustaviti\nDo rasta cena hrane u svetu doveli su pandemija i enormno štampanje dolara koje je pokrenulo tražnju i izazvalo nestašice. Sve dok traje pandemija, cene će ići... 22.05.2021, Sputnik Srbija\nPrema podacima Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO), cena prehrambenih proizvoda u aprilu je porasla 1,7 odsto u odnosu na mart ove godine, ali u odnosu na april prošle godine čak 30,8 odsto. Cene hrane u svetu rastu već 11 meseci i na najvišem su nivou od 2013. godine.Prema novom izveštaju FAO, najveći rast cena beleži šećer, skoro 60 odsto u odnosu na april mesec 2020. godine, a potom žitarice — 26 odsto.Pandemija i štampanje novca podigli cenu hraneNa pitanje šta su uzroci i koliko će trajati ovakva situacija, sagovornici Sputnjika, agroekonomista Milan Prostran i sekretar Udruženja za stočarstvo u Privrednoj komori Srbije Nenad Budimović saglasni su da je glavni krivac pandemija kovida, odnosno povećana tražnja tokom nje, pa se i kraj rastu cena može očekivati tek kada se svet izbori sa pandemijom. Po oceni Prostrana, to se ne bi moglo očekivati pre polovine iduće godine.Cene hrane u svetu rastu već 11 meseci i na najvišem su nivou od 2013. godine. On objašnjava da je rast cena poljoprivrednih sirovina doveo do rasta cena prehrambenih proizvoda, pogotovo što je od jeseni došlo do jako velikog povećanja cene kukuruza, soje, suncokreta, pa onda i ulja, ali i pšenice u nešto manjoj meri.A čim je povećana tražnja, odmah su tu i nestašice, pogotovo što tokom pandemije i zatvaranja granica liberalni koncept globalnog tržišta i razmene robe nije funkcionisao.Psihološki rast cena„Pandemija je jedan od uzroka jer je zavladala panika u zemljama zapadnog sveta, kapitalističkim, koje nisu imale navike da stvaraju bilo kakve rezerve i koje nikada nisu osećale nikakve rizike u smislu snabdevenosti tržišta. Negde je panika čak izazvala i stampedo za hranom i za nekim drugim sirovinama kao što su nafta, benzin. To je jedna psihološka situacija, takozvani psihološki rast cena, koji za neke stvari ima osnova, ali za veliki deo nema“, ističe naš poznati agroekonomista.On napominje da koliko god neki ekonomisti potcenjivali poljoprivredu Srbije, u smislu da je ekstenzivna, neproduktivna, ipak su svi morali da priznaju da je ona imala najveći doprinos stabilnijoj situaciji u čitavoj zemlji i njene su velike zasluge što je prošla godina izvučena samo sa minusom od jedan odsto BDP-a.Pandemija i veliko štampanje dolara koje je na američkom tržištu izazvalo rast tražnje, a onda i nedostatak namirnica, doveli su do rasta cena hrane. Ni Srbija, naravno, ne može da ostane mimo sveta i neke cene su već otišle naviše.Ograničava i kupovna moćOn kaže da se raduje cenama poljoprivrednih sirovina jer su, kako ističe, godinama bile potcenjene. Podseća da je kukuruz dugo bio 15 dinara za kilogram, a sada 24-25 dinara, što je, kako smatra, lepa cena koja će malo oporaviti primarne poljoprivredne proizvođače.Prostran ipak smatra da mi u Srbiji nećemo gladovati jer imamo agrarnu državu, ali i dodaje da za to postoji još jedan razlog:„Kupovna moć građana nije velika i to je ograničavajuće. Možete vi da ponudite šta god hoćete i hleb po ceni od 500 dinara, ako ljudi nemaju para neće kupiti kilogram, nego 200 grama. Tu postoji ta logika, koliko para,toliko muzike.“ Budimović predviđa da će u Srbiji i dalje rasti cene, prvenstveno žive stoke, mleka.Druga bitna stvar koja je uticala na kretanja na svetskom tržištu je, smatra on, to što su se Rusija i Kina, pogođene pandemijom, orijentisale na sopstvenu proizvodnju. One su od velikih uvoznika postale veliki proizvođači hrane. Kina još ne u toj meri da može da zadovolji sve svoje potrebe. Prostran napominje da je Rusija imala rekordnu proizvodnju pšenice i najveći profit ostvarila baš zahvaljujući njenoj prodaji.Izvoznici u Srbiji su profitirali zbog rasta cena, pa je u prva tri meseca izvezeno 52 posto više kukuruza nego prošle godine u istom periodu. Domaćinsko ponašanjeBudimović ističe da je odličan prošlogodišnji rod kukuruza učinio da u prva tri meseca iz Srbije bude izvezeno 52 odsto više kukuruza nego prošle godine u istom periodu. On smatra da bi u ovakvoj situaciji sa konstantnim rastom cena hrane na svetskom tržištu trebalo domaćinski da se ponašamo i da ne dozvolimo da ostanemo bez dovoljno hrane za životinje.„Izvoznici naravno koriste ugovore koje su napravili prošle godine i profitiraju. Država je trebalo da obezbedi određenu količinu kukuruza, sojine sačme, suncokreta za proizvodnju osnovnih životnih namirnica, pa tek potom da dozvoli izvoz tih ratarskih kultura“, smatra naš sagovornik.I on smatra da na pad cena ubuduće ne možemo da računamo. Prognoze govore da će potrošnja mesa na Dalekom istoku — u Vijetnamu i Kini, porasti 22 odsto, tako da će cena najverovatnije rasti. Ako ništa drugo, ostaće na istom nivou. Da se vrati na početni nivo sigurno neće, uveren je Budimović.\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, hrana, cena, rast, srbija, svet\n18:06 22.05.2021 (Osveženo: 04:39 26.08.2021)\n© Depositphotos / Syda_ProductionsŽena u supermarketu\nDo rasta cena hrane u svetu doveli su pandemija i enormno štampanje dolara koje je pokrenulo tražnju i izazvalo nestašice. Sve dok traje pandemija, cene će ići naviše, pa to neće izbeći ni Srbija u meri u kojoj to može da dozvoli kupovna moć njenih građana, smatraju sagovornici Sputnjika.\nPrema podacima Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO), cena prehrambenih proizvoda u aprilu je porasla 1,7 odsto u odnosu na mart ove godine, ali u odnosu na april prošle godine čak 30,8 odsto. Cene hrane u svetu rastu već 11 meseci i na najvišem su nivou od 2013. godine.\nPrema novom izveštaju FAO, najveći rast cena beleži šećer, skoro 60 odsto u odnosu na april mesec 2020. godine, a potom žitarice — 26 odsto.\nPandemija i štampanje novca podigli cenu hrane\nNa pitanje šta su uzroci i koliko će trajati ovakva situacija, sagovornici Sputnjika, agroekonomista Milan Prostran i sekretar Udruženja za stočarstvo u Privrednoj komori Srbije Nenad Budimović saglasni su da je glavni krivac pandemija kovida, odnosno povećana tražnja tokom nje, pa se i kraj rastu cena može očekivati tek kada se svet izbori sa pandemijom. Po oceni Prostrana, to se ne bi moglo očekivati pre polovine iduće godine.\nCene hrane u svetu rastu već 11 meseci i na najvišem su nivou od 2013. godine.\nOn objašnjava da je rast cena poljoprivrednih sirovina doveo do rasta cena prehrambenih proizvoda, pogotovo što je od jeseni došlo do jako velikog povećanja cene kukuruza, soje, suncokreta, pa onda i ulja, ali i pšenice u nešto manjoj meri.\n„Procene za sledeću godinu su da će to biti još izraženije, što pomalo brine. A za te berzanske proizvode uzrok je i veliko štampanje dolara, koje je na američkom tržištu izazvalo rast cena hrane i nekih sirovina. Oni su odštampali više od 20.000 milijardi dolara sa namerom da povećaju tražnju“, napominje Prostran.\nA čim je povećana tražnja, odmah su tu i nestašice, pogotovo što tokom pandemije i zatvaranja granica liberalni koncept globalnog tržišta i razmene robe nije funkcionisao.\nPsihološki rast cena\n„Pandemija je jedan od uzroka jer je zavladala panika u zemljama zapadnog sveta, kapitalističkim, koje nisu imale navike da stvaraju bilo kakve rezerve i koje nikada nisu osećale nikakve rizike u smislu snabdevenosti tržišta. Negde je panika čak izazvala i stampedo za hranom i za nekim drugim sirovinama kao što su nafta, benzin. To je jedna psihološka situacija, takozvani psihološki rast cena, koji za neke stvari ima osnova, ali za veliki deo nema“, ističe naš poznati agroekonomista.\nOn napominje da koliko god neki ekonomisti potcenjivali poljoprivredu Srbije, u smislu da je ekstenzivna, neproduktivna, ipak su svi morali da priznaju da je ona imala najveći doprinos stabilnijoj situaciji u čitavoj zemlji i njene su velike zasluge što je prošla godina izvučena samo sa minusom od jedan odsto BDP-a.\nPandemija i veliko štampanje dolara koje je na američkom tržištu izazvalo rast tražnje, a onda i nedostatak namirnica, doveli su do rasta cena hrane.\nNi Srbija, naravno, ne može da ostane mimo sveta i neke cene su već otišle naviše.\n„Sve što ulazi u proces proizvodnje utiče na rast cena. Struji je povećana cena u Srbiji, povećana je cena nafte, cena sirovina — pšenice, kukuruza, a to sve vuče za sobom cenu mesa, mleka, ulja, brašna. Ali mi još nemamo razloga da strahujemo od nekih većih cenovnih turbulencija“, ocena je Prostrana, koji napominje da država ima mehanizme kojima može da reaguje, poput toga da iz rezervi povuče neku robu i tako utiče na smanjenje cene ako bude bilo neophodno.\nOgraničava i kupovna moć\nOn kaže da se raduje cenama poljoprivrednih sirovina jer su, kako ističe, godinama bile potcenjene. Podseća da je kukuruz dugo bio 15 dinara za kilogram, a sada 24-25 dinara, što je, kako smatra, lepa cena koja će malo oporaviti primarne poljoprivredne proizvođače.\nProstran ipak smatra da mi u Srbiji nećemo gladovati jer imamo agrarnu državu, ali i dodaje da za to postoji još jedan razlog:\n„Kupovna moć građana nije velika i to je ograničavajuće. Možete vi da ponudite šta god hoćete i hleb po ceni od 500 dinara, ako ljudi nemaju para neće kupiti kilogram, nego 200 grama. Tu postoji ta logika, koliko para,toliko muzike.“\nBudimović predviđa da će u Srbiji i dalje rasti cene, prvenstveno žive stoke, mleka.\n„Rast cena kukuruza i sojine sačme na berzama je porastao, pa se i u Srbiji odrazio na poskupljenje stočne hrane kao prve karike u lancu proizvodnje. Samim tim, došlo je do povećanja cena hrane u maloprodaji“, kaže sagovornik Sputnjika.\nDruga bitna stvar koja je uticala na kretanja na svetskom tržištu je, smatra on, to što su se Rusija i Kina, pogođene pandemijom, orijentisale na sopstvenu proizvodnju. One su od velikih uvoznika postale veliki proizvođači hrane. Kina još ne u toj meri da može da zadovolji sve svoje potrebe. Prostran napominje da je Rusija imala rekordnu proizvodnju pšenice i najveći profit ostvarila baš zahvaljujući njenoj prodaji.\nIzvoznici u Srbiji su profitirali zbog rasta cena, pa je u prva tri meseca izvezeno 52 posto više kukuruza nego prošle godine u istom periodu.\nBudimović ističe da je odličan prošlogodišnji rod kukuruza učinio da u prva tri meseca iz Srbije bude izvezeno 52 odsto više kukuruza nego prošle godine u istom periodu. On smatra da bi u ovakvoj situaciji sa konstantnim rastom cena hrane na svetskom tržištu trebalo domaćinski da se ponašamo i da ne dozvolimo da ostanemo bez dovoljno hrane za životinje.\n„Izvoznici naravno koriste ugovore koje su napravili prošle godine i profitiraju. Država je trebalo da obezbedi određenu količinu kukuruza, sojine sačme, suncokreta za proizvodnju osnovnih životnih namirnica, pa tek potom da dozvoli izvoz tih ratarskih kultura“, smatra naš sagovornik.\nI on smatra da na pad cena ubuduće ne možemo da računamo. Prognoze govore da će potrošnja mesa na Dalekom istoku — u Vijetnamu i Kini, porasti 22 odsto, tako da će cena najverovatnije rasti. Ako ništa drugo, ostaće na istom nivou. Da se vrati na početni nivo sigurno neće, uveren je Budimović.


Naslovna Bački Petrovac Bački Petrovac među pet lokalnih samouprava u kojima su napravljeni razvojni planovi...\nU Srbiji je do sada pet lokalnih samouprava – Mali Zvornik, Bački Petrovac, Petrovac na Mlavi, Kuršumlija i Sjenica dobilo planove razvoja usklađenih sa potrebama građana, koji su kroz učešće u kreiranju javnih politika odlučili šta su prioriteti za njihova mesta, izjavila je juče programska direktorka za planski sistem i javne finansije Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) Milena Radomirović.\nReč je o pilot projektima koji će biti prošireni i na sve gradove i opštine u Srbiji.\n„U svakoj od ovih opština smo uspeli da sa lokalnom samoupravom organizujemo partnerske forume koji su uključivali zainteresovane predstavnike lokalne zajednice – udruženja, organizacije civilnog društva, privrednike, tako da sa sigurnošću možemo reći da planovi razvoja koji su pripremljeni u dobroj meri odražavaju prioritete koje su gradjani potencirali“, rekla je ona agenciji Beta.\nEU naročito insistira na unapređenju kreiranja i sprovođenja javnih politika u okviru reforme javne uprave.\nRadomirović je i menadžerka EU projekta EXCHANGE 5. programa koji predstavlja kontinuiranu podršku EU lokalnim samoupravama u Srbiji od 2004. godine, čiji je ukupan iznos bio više od 33 miliona evra i koji je u velikoj meri doprineo unapredjenju kreiranja javnih politika na lokalnom nivou kroz podršku strateškom planiranju.\nOna je navela da gradjani treba da znaju da pored izbora, postoje i drugi načini ušešća u formiranju lokalnih politika i odlučivanja kao što su referendum, narodna inicijativa, zbor, javna rasprava, a odnedavno i proces konsultacija lokalnih samouprava sa gradjanima.\n„Ovo daje mogućnost da gradjani učestvuju u formulisanju i donošenju odluka, ali i da sami iniciraju promenu. Kada govorimo o lokalnim politikama, pričamo o širokom spektru stvari koje su vidljive i koje utiču na gradjane i privredu u jednoj lokalnoj samoupravi – u domenu kulture, sporta, privrede, lokalnog razvoja i infrastrukture, ali i ulaganja i održavanja puteva, ulica, vodovoda.\nGradjani uključivanjem u donošenje javnih politika mogu u nekim slučajevima da utiču vrlo konkretno na najbliže svoje životno okruženje i na uslove u kojima će ostvarivati svoja prava u lokalnoj zajednici“, objasnila je Radomirović.\nKako je navela, lokalna samouprava ima obavezu da za odredjena pitanja obavezno organizuje javnu raspravu, ali i gradjani mogu, najmanje njih sto sa pravom potpisa, biračkim pravom da iniciraju sprovodjenje javne rasprave po bilo kom pitanju.\nPrema njenim rečima, neke lokalne samouprave su praktikovale koncept kontinuiranih konsultacija koje podrazumeveju da se tokom sprovodjenja, evaluacije javnih politika, kao i pripreme novih javnih politika kontinuirano dešava interakcija, odnosno gradjanima se objašnjavanja šta su efekti politika, a gradjani su uključeni u proces sa svojim predlozima, komentarima, zahtevima za promenu.\n„Ti konsultativni procesi nisu precizno odredjeni i mogu se realizovati putem anketa, korišćenjem lokalnog medijskog prostora, novina, televizija, internet prezentacija lokalnih samouprava, zatim aktiviranjem same lokalne administracije da posećuje neke socijalno ugroženije grupe, mesne zajednice, što je posebno značajno u razudjenijim ruralnim opštinama“, precizirala je Radomirović.\nKako bi javne politike bile uspešno ostvarene, lokalne samouprave, navela je, treba da budu transparentne kod pripreme planskih dokumenata, da informišu lokalne zajednice blagovremeno i da omoguće svim zainteresovanim stranama da u tim procesima učestvuju, dok gradjani, udruženja i privreda treba proaktivno da pristupe tome.\n„Da bi jedna lokalna politika bila dobra važno je i da budu utemeljene na realnom finansijskom okviru.\nPotrebno je da se približi gradjanima okvir lokalnog budžeta, potencijali njegovih promena, razvoja, povećanja ili smanjenja i da se u skladu sa tim razumeju i ograničenja prilikom formulisanja tih politika“, rekla je Radomirović.\nUkazala je i da su u poslednje dve godine pojedine lokalne samouprave nagradjene za dobru upravu, poput Rume, koja je dobila priznanje u oblasti transparentnosti i efikasnosti, dok je Užice ove godine dobilo priznanje i nagrade za intenzivno uključivanje i konsultovanje gradjana o raspodeli lokalnog budžeta.\n„Užice je nekolicinu projekata, koji se odnose na nešto zdravstvenih ustanova, ali pre svega predškolskih i uredjivanje javnih površina, sprovelo na osnovu predloga gradjana, odnosno prioriteta za koje su oni tokom godine glasali“, kazala je Radomirović.\nJedan od dobrih primera primene javnih politika na lokalnom nivou je i projekat održive urbane mobilnosti u Valjevu.\nPogledaj: Poseta ambasadora Belgije Opštini Bački Petrovac\n„Grad Valjevo je realizovao projekat City walk zajedno sa još 17 partnera iz devet Podunavskih zemalja, a u okviru dunavskog transnacionalnog programa Interreg. U okviru projekta ključ je bio na unapredjenju uslova pešačenja, kao oblika održive urbane mobilnosti, ali i drugih vidova urbane mobilnosti i bicikliranja i javnog prevoza“, kazao je agenciji Beta savetnik za upravljanje projektima u Gradskoj upravi Valjeva Nenad Branković.\nDodao je da su u čitav proces bili uključeni svi zainteresovani.\n„Pri samom procesu izrade planova smo organizovali nekoliko radionica. Najpre početnu radionicu gde smo predstavili projekat, plan izrade i ključne metodološke postavke, a zatim i informativnu radionicu gde smo nastojali da uključimo što veći broj zainteresovanih strana i medija, kako bi se u što većoj meri raširili ideje i ciljevi, ali i koristi koje gradjani Valjeva mogu imati u donošenju jednog takvog dokumenta“, rekao je Branković.\n„Posebno je bila interesantna i radionica U šetnji (Walk shop) gde su gradjani i zainteresovane strane iz javnog, privatnog i nevladinog sektora zajedno na terenu, ulicama grada Valjeva sagledavali i ocenjivali različite aspekte problematike urbane mobilnosti i pronalazili najbolja rešenja za konkretne probleme na koje smo nailazili na terenu“, kazao je Branković.\nDodao je da tokom čitavog procesa gradjanima bio dostupan upitnik u kome su mogli da navedu predloge i dopune, dok je završna radionica bila u formi javne rasprave i diskusije na temu predloženog nacrta plana gde su svi zainteresovani mogli davati sugestije za korekciju, odnosno unapredjenja plana.\n„Ovaj projekat je proglašen kao najbolji projekat EU prošle godine u konkurenciji velikog broja projekata finansiranih od strane EU, što Valjevo, ali i Srbiji, daje sjajnu referencu i ugled za dalje konkurisanje i dobijanje sredstava iz evropskih fondova“, istakao je Branković.\nIZVORRadio sto plus\nPrethodni tekstProduktna berza: Raste cena kukuruza\nSledeći tekstIzdati lokacijski uslovi za izgradnju kanalizacione mreže u dva sela opštine Bač


Vlasenica: Dan otvorenih vrata - UPSMedia Vlasenica: Dan otvorenih vrata – UPSMedia\nVlasenica: Dan otvorenih vrata\nPovodom obilježavanja Dana policije Republike Srpske, 4. aprila, Policijska stanica Vlasenica, u saradnji sa Jedinicom za podršku MUP-a RS, i ove godine organizovala je “Dan otvorenih vrata” za učenike nižih razreda OŠ “Vuk Karadžić”.\nOko 200 učenika danas je imalo priliku da se upozna sa načinom rada policije, a prezentovana su im i materijalno-tehnička sredstva koja se koriste tokom obavljanja redovnih policijskih zadataka.\nTokom druženja osnovci su bili veoma znatiželjni, te su imali priliku da dobiju odgovore na pitanja koja ih interesuju.\nU cilju edukacije učenika, policijski službenici vlaseničke Policijske stanice, u ovoj školskoj godini, održali su veći broj predavanja za učenike osnovne i srednje škole. U skladu sa uzrastom, obrađivane su različite teme, a sve sa ciljem da se što bolje upoznaju o načima na koji sami mogu da se zaštite od opasnosti koje im prijete od određenih devijantnih, nasilničkih i neprimjerenih ponašanja, te načinima komunikacije i ostvarivanja saradnje sa određenim policijskim službama.\n← Predstava „Mirka“ i u Vlasenici\nDruga tematska sjednica SO Srebrenica →\nmaj 7, 2021, 5:15 pm


POČETNA LOKALNE VESTI // POŽAREVAC Jasno i glasno: Neuslovan prostor za radnike Vodovoda postao uslovan za radnike...\nSaopštenje Pokreta “Jasno i glasno”, kako se navodi, o okolnostima spornih zakupa koje su Grad Požarevac i Republika Srbija zaključili sa požarevačkim preduzetnicima neracionalnim trošenjem javnih sredstava u nastavku prenosimo u celosti.\n“Stari akteri nove afere, ili kako je neuslovan prostor za radnike Vodovoda postao uslovan za radnike PIO Fonda, zašto se ponovo žurilo sa zakupom prostora i kakva je sudbina ugovora o zakupu Vodovoda.\nTragom tri vesti, prve, da se prostorije RF PIO privremeno sele na drugu lokaciju, ulicu Lole Ribara 2 zbog rekonstrukcije starog objekta, druge, tender za nabavku radova za datu rekonstrukciju obustavljen i treće, da je Grad kupio prostor „Komercijalne banke“ gde će preseliti neka svoja javna preduzeća, Pokret Jasno i glasno sagledao je činjenice koje su mu na raspolaganju i utvrdio korelacije između ovih tema.\nNajpre, sporna je lokacija na koju se preselio RF PIO , a za koju postoji osnovana sumnja prema dokumentaciji kojom raspolažemo, da je bila ponuđena u postupku zakupa JKP Vodovod i kanalizacija, zbog navodne hitnosti preseljenja. Tada je preduzetnik SZR Joca Gorionik Milutinović Jovica ponudio prostor u ulici Lole Ribara 2 za zakupninu na desetogodišnjem nivou od 72.000.000 dinara bez PDV, dok je NN lice (kasnije se utvrđuje da je reč o Marku Nikoliću, javnom izvršitelju) ponudilo prostor u ulici dr Voje Dulića 4, za zakupninu na desetogodišnjem nivou od 154.463.760 dinara bez PDV. Izbor mnogo nepovoljnijeg zakupa izabrana komisija Vodovoda obrazložila je tvrdnjom da je objekat u lošem stanju, da nema rashladni sistem, protivpožarni sistem i drugo. Uprkos tom „lošem stanju“ kako je utvrdila data komisija, godinu i po dana potom, isti prostor nije neuslovan za radnike RF PIO koji se takođe po hitnom postupku i pre nego što je javna nabavka rekonstrukcije održana na snazi, sele u pomenuti prostor. Postavlja se pitanje pod kojim uslovima je ugovor sa PIO Fondom zaključen , kao i koliko će obaranje tendera za rekonstrukciju starog prostora RF PIO Filijala Požarevac uticati na produženje roka u kome će RF PIO plaćati zakup Joci Gorioniku.\nTakođe, prema objavi požarevačkog gradonačelnika, Grad je kupio prostor „Komercijalne banke“ po procenjenoj vrednosti od 71.760.500 dinara i tamo će preseliti neka javna preduzeća. Šta to konrektno znači? Najpre, Grad je ovaj veliki prostor od 1306 metara kvadratnih kupio po ceni koja je niža od desetogodišnjeg zakupa koji je nudio Joca Gorionik Vodovodu i više od duplo niža od zakupnine koju se Vodovod obavezao da plati za zakup prostora u Voje Dulića 4. Potom, ukoliko ovo znači da će se na navedenu lokaciju preseliti i JKP Vodovod i kanalizacija, to neće ostati bez obaveze da naknadi štetu svom zakupodavcu, zbog raskida ugovora pre roka, a prema slovu samog ugovora. Prema slovu samog ugovora koji nam je stavio na raspolaganje sam Vodovod, ukoliko se zakup raskine u prve četiri godine, dužnost je zakupca da plati iznose zakupnina za sve četiri prve godine a zaključno sa 5.5.2024. godine. Dakle, sem što je već platio gotovo 20.000 evra u dinarskoj protivvrednosti, u slučaju selidbe će morati da plati još toliko, a da taj prostor ne koristi i da ga pritom ponovo vraća zakupodavcu na ponovno slobodno raspolaganje.\nImajući u vidu da su procenjeni radovi rekonstrukcije sedišta RF PIO Filijale Požarevac veći od cene po kojoj je kupljen prostor “Komercijalne banke” za oko 20 miliona, imajući u vidu da su kumulativne cene zakupa na koje se obavezuju naša javna preduzeća veće od cena za kupovinu objekata, postavlja se pitanje da li naši upravljači imaju loše finansijske savetnike, ili je reč o sistematskom i neprekidnom neracionalnom trošenju ili pljački javnih prihoda?\nIako Pokret Jasno i glasno smatra pohvalnim što je Grad razmatrio preseljenje javnih preduzeća na novu lokaciju i uprkos tome što bismo preseljenje JKP Vodovod i kanalizacija smatrali prećutnim priznanjem svih teza koje je Pokret Jasno i glasno izneo tokom 2019. godine u pogledu višemilionskog zakupa i njegove štetnosti, te našom diskretnom pobedom, ne izostaje gorak ukus zbog pretpostavljenog nastavka neracionalnog trošenja javnih sredstava”, zaključuje se u saopštenju Pokreta “Jasno i glasno”.\nIZVORJasno i glasno\nPRETHODNI ČLANAKOdbojkašice koje su imale udes sinoć stigle u Požarevac\nSLEDEĆI ČLANAKMUP: Odustajemo od prekršajne prijave protiv novinara iz Smedereva


Bimal spreman za investitore\nBrčanska fabrika za proizvodnju jestivog ulja BIMAL, koja posluje u sistemu Studen Holdinga, izrazila je spremnost za suradnju sa stranim investitorima, kada je u pitanju proširenje obima investicija iz Turske i drugih zemalja u poljoprivrednu i prehrambenu industriju, priopćeno je iz Ureda za informiranje BIMAL-a.\nObjavljeno 17.10.2015 13:45\nPredsjednik Uprave Studen Holdinga i generalni direktor BIMAL-a Ilija Studen je istaknuo kako je kompanija spremna na suradnju s investitorima na proširenju kapaciteta industrije ulja, poljoprivredi i još nekim drugim projektima u prehrambenoj industriji. "Potencijalni investitori u nama mogu dobiti jakog partnera, sa sveobuhvatnim znanjem i kapacitetima u industrijskoj proizvodnji i distribuciji", naglasio je Studen.\nPojasnio je kako je Studen Holding tijekom lipnja ove godine otvorio vlastitu firmu za distribuciju u Turskoj, nakon čega su počeli stizati upiti i drugih bh. kompanija, koje svoje proizvode žele plasirati na tursko tržište. "U širem smislu, otvaranje naše distribucije u Turskoj ne znači samo direktni izlazak naših kompanija i brendova na ovo tržište već i lakši uvid investitorima iz ove zemlje u ogroman potencijal za proizvodnju prehrambenih proizvoda u BiH i poziv da više pažnje posvećuju industriji BiH", istaknuo je Studen, te je dodao kako država BiH ima ključnu ulogu u privlačenju novih investicija.\n"Kada bi država konačno uredila besmislenu i štetnu birokraciju, te bitno smanjila razinu korupcije u državnim organima, sigurno bi bilo lakše investitorima i ova zemlja bi mogla privredno procvjetati", zaključio je Studen.


DUŠAN RAJOVIĆ TREĆI NA ČEŠKOJ TRCI MIRA NA HRONOMETAR · Kraljevo.online\nNASLOVNA SPORT DUŠAN RAJOVIĆ TREĆI NA ČEŠKOJ TRCI MIRA NA HRONOMETAR\nDUŠAN RAJOVIĆ TREĆI NA ČEŠKOJ TRCI MIRA NA HRONOMETAR\nKraljevo – Na Drugom svetskim kupu u biciklizmu, “Trci Mira” u Češkoj, reprezentativac Srbije, biciklista Metalca, Dušan Rajović zauzeo je odlično treće mesto, u drugoj etapi.\nDušan Rajović, biciklista Metalaca je dvanesti bio u trećoj etapi a šesnaesti u četvrtoj. U prvoj etapi zbog pada i mehaničkog kvara je zaostao ali je ipak završio u generalnom plasmanu na 25 mestu. Ali 3 mesto u najtežoj disciplini Hronimetar je dokaz da je Rajović trenutno u samom svetskog vrhu.\nPobednik Trke je Amerikanac Brendon McNulty a učestvovalo je 140 najboljih biciklista iz celog sveta.\nOvim trećim mestom Rajović je osvojio važne bodove za Srbiju i omogućio pozive Srbiji za odlazak na sledeće trke koje se boduju a 25 ekipa najbolje rangiranih na svetu dobijaju pozive.\nJoš jedan takmičar Metalca Nikola Kozomara, imao je dobre vožnje u reprezentaciji na Trkama u Moskvi u čast dana pobede i postigao zapažane rezultate kao najbolje plasirani Srpski vozač.\nJuniorska i kadetska ekipa Metalca je učestvovala i na međunarodnoj trci u Burgasu a zapažen rezultat je u jednoj etapi ostvario Miloje Bažalac osvajanjem drugog mesta. Takođe solidne vožnje ostvarili su i Andrija Čukić i Nemanja Stojanović.\nUspešna sezona Metalca je u punom jeku. Biciklistički klub “Metalac” ostavaruje zavidne rezultate i tako dobro predstavlja Kraljevo u svetu ali BK”Metalac” nije u planu gradskog budžeta.


Aerodrom "Nikola Tesla" lažirao vest da je drugi najbolji u Evropi? : Nadlanu.com\nAerodrom "Nikola Tesla" lažirao vest da je drugi najbolji u Evropi?\nObjavljeno 11. mar 2013. / 09:55:40\nIako je istraživanje predstavljeno kao rezultat renomirane kuće za istraživanje javnog mnjenja, ispostavilo da da je "I-dreams" obična turistička agencija.\nZvaničnici su se po objavljivanju rezultata pohvalili da je u anketi učestvovalo 14 miliona ljudi. Međutim, utvrđeno je da je mišljenje o evropskim aerodromima dalo svega 57 posetilaca sajta ove agencije.\nU ovoj firmi kažu za "Informer" kako su putnici u njihovoj anonimnoj anketi ocenjivali samo barove, VIP salone i prodavnice, a ne investicije, kako su naveli nadležni.\nOvo nije prvi put da se rukovodstvo aerodroma pohvalilo rezultatima ankete "I-dreams-a", budući da su prošle nedelje objavili podatak kako je "Nikola Tesla" uvršten među deset najboljih svetskih aerodroma.\nTada je ministar saobraćaja Milutin Mrkonjić čestitao rukovodstvu aerodroma i rekao da je anketa pokazala da je "menadžment aerodroma, koji radi na modernizaciji poslovanja, ono na šta Srbija treba da bude ponosna".\n(Izvor: Informer, 021.rs)\naerodromaerodrom "nikola tesla"


Zečević: Grčka je prijateljska zemlja, i tokom bombardovanja pokušavali da nam pomognu - Radio Kosovska Mitrovica\n17. February 2022, 09:03 -> 10:02\nGrčka je oduvek prijateljska zemlja i zbog političke bliskosti dva naroda rado bi videla Srbiju u Evropskoj uniji, kaže Slobodan Zečević iz Instituta za evropske studije. Stav o Kosovu nije promenjen, jer i oni imaju slične konflikte sa Turskom, dodaje Zečević.\n“Za Srbe je Grčka uvek bila glavna turistička destinacija. Imamo korektnu privrednu razmenu, koja raste. Ako imamo sve ovo u vidu, Grčka je uvek bila prijateljska a grčki narod je nama veoma blizak”, rekao je Zečević u prelistavanju štampe.\n“Grčka bi rado volela da vidi Srbiju u EU, upravo zbog političke bliskosti dva naroda i ona nam daje podršku”, rekao je Zečević.


Grad Pirot - U Pirotu obeležen nacionalni Dan sećanja na žene žrtve nasilja – Nasilje problem o kojem treba govoriti i preventivno delovati\nPredsednica Skupštine grada Pirota i predsednica Komisije za rodnu ravnopravnost i jednake mogućnost, dr Milena Dimitrijević, podsetila je na stravičan događaj iz 2015. godine kada je u tri dana, od 15. do 18. maja, sedam žena na svirep način ubijeno u porodičnom nasilju.\n“Ovo je prilika i da promovišemo aktivnosti Komisije za rodnu ravnopravnost grada Pirota. Želimo da uključimo što veći broj ljudi koji podržavaju ove aktivnosti. O problemu nasilja treba da se razgovara i ono na čemu posebno radimo jeste prevencija. Potrebna nam je visoka društvena svest o ovom problemu, da i građani znaju, da nasilje u porodice nije samo stvar porodice. To su stvari koje ne treba da se kriju već treba da se prijave, a da nasilnik bude sankcionisan. Ovo je patrijarhalna sredina i žene nasilje u porodici doživljavaju kao svoju sramotu i sramotu svoje porodice, i to je čest razlog zašto ćute. Želimo da im pošaljemo poruku da nisu same i da ima na koga da se oslone, da su tu institucije, i mi ćemo raditi na još jačem umrežavanju institucija, civilnih organizacija, udruženja žena i svima onima koji mogu da doprinesu kulturi nenasilja, odnosno tolerancije”- poručila je dr Dimitrijević.\nMarija Vasić, direktorka Centra za socijalni rad Pirot, je istakla da su se danas okupile žene sa namerom da skrenu pažnju na problem nasilja u porodici. Stupanjem na snagu Zakon o zaštiti od nasilja u porodici dao je pozitivne efekte, ali se na ovom problemu mora još mnogo raditi. Nasilje jeste ozbiljan problem i na prevenciji se mora i dalje raditi. Nasilje ne sme da se trpi i mora da se prijavi. Pirot, kao odgovoran grad, je u tom smislu preduzeo niz mera i ima pozitivne rezultate u toj borbi. Prijava nasilja u Pirotu se kreće na godišnjem nivou oko 150 slučajeva, a ove godine, do sada, je prijavljen 61 slučaj. Vasićeva je ukazala i na odgovornost svih građana koji ne bi smelo da se ogluše u slučaju da primete nasilje na bilo kom mestu, jer to je obaveza i dužnost.\nJKP “Regionalna deponija” Pirot pridružila se obeležavanju nacionalnog Dana sećanja na žene žrtve nasilja. Tim povodom ovo Preduzeće je pripremilo prigodne poklone koji su danas deljeni našim sugrađankama i sugrađanima.\nAmelija Kostadinović, članica Komisije za Rodnu ravnopravnost poželela je da se događaj iz 2015. nikada više ne ponovi. Ona kaže da je Uprava grada Pirota veoma posvećena problemu nasilja u porodici. Formirana je Komisija za rodnu ravnopravnost, usvojena je Evropska povelja za rodnu ravnopravnost, a završava se izrada Lokalnog akcionog plana za rodnu ravnopravnost sa jednim od bitnih ciljeva – pružanje podrške na prevenciji i suzbijanju porodičnog nasilja. Takođe, u tom smislu formirana je i Ženska odbornička mreža.\nRadmila Nešić, predstavnik Mobilnog tima za inkluziju Roma i Romkinja kaže da je od samog njegovog osnivanja i kreiranja operativnog plana u oblasti socijalne zaštite Mobilni tim prepoznao značaj prevencije nasilja nad ženama. Najviše se radi na prevenciji, kaže Nešićeva. Prvi koraci su da se žene upoznaju i prepoznaju različite vrste nasilja, ne samo fizičko. Postoji psihičko nasilje, ekonomsko, seksualno i na tome se dosta radi rekla je, pored ostalog, Nešićeva.


Mektić i Rittimann o opstrukcijama u saradnji BiH sa FRONTEX-om i EUROPOL-om - Index.ba\nMektić i Rittimann o opstrukcijama u saradnji BiH sa FRONTEX-om i EUROPOL-om\nViše osoba povrijeđeno na magistrali između Mostara i Čapljine\nPromocija Monografije o živoj lomači u Pionirskoj ulici u Višegradu\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić sastao se danas u Sarajevu sa operativnim komandantom snaga Evropske unije za operaciju Althea i zamjenikom načelnika štaba vrhovne komande savezničkih snaga za Evropu, general-pukovnikom Olivierom Rittimannom i komandantom EUFOR-a Reinhardom Trischakom.\nRazgovarano je o budućoj saradnji i sigurnosnim izazovima posebno kada je u pitanju upravljanje migrantskom situacijom. Naglašeno je da je pored humanitarnog, potrebno veću pažnju posvetiti i sigurnosnom segmentu migracione krize. Ministar Mektić je upoznao general-pukovnika Rittimanna i sa aktivnostima koje se odnose na borce i članove njihovih porodica koji su boravili u Siriji i Iraku na teritoriji koju su kontrolisale terorističke organizacije.\nRazgovarano je i o saradnji BiH sa FRONTEX-om i EUROPOL-om te je ministar Mektić upoznao sa političkim opstrukcijama koje su zakočile uspostavljanje pune saradnje sa ovim sigurnosnim institucijama EU.\nTakođer, razgovarano je o potrebi smanjenja političkog utjecaja na policiju i jačanja demokratskih mehanizama kontrole i transparentnosti njihovog rada, saopćeno je iz Ministarstva sigurnosti BiH.\nPrethodni članakPredsjedništvo BiH zabrinuto za razvoj događaja u Jammuu i Kashmir\nNaredni članakReis Kavazović u posjeti Modriči i Orašju: Odlazak iz BiH je alarm za sve nas\nBiH nije donijela odluku o integracijama u NATO, nije zauzela stav o situaciji u Ukrajini, o uticaju bilo koje...


Nestašice tek slede - MEDIJA CENTAR BOR );\nNestašice tek slede\nZa Srbiju u narednom periodu mnogo veći problem od ulja je mleko. Nemoguće da proizvodnja mleka do Nove godine bide stabilizovana, objavljuju Novosti.\nNakon „tržišne drame“ sa jestivim uljem, u narednom periodu Srbija će imati mnogo veći problem sa nestašicom i poskupljenjem mleka, smatra Natalija Bogdanov, profesor Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu i saradnik časopisa „Makroekonomske analize i trendovi“ (MAT).\nMleko je, kaže, strateški problem i mnogo ozbiljniji i sa mnogo dugoročnijim posledicama nego što je situacija sa uljem, koja je dnevno aktuelna.\n– Još smo početkom godine upozorili da se uskoro moraju osetiti posledice klanja jako velikog broja grla goveda zbog nemogućnosti proizvođača da servisiraju dugove u uslovima krize – objašnjava Natalija Bogdanov. – Tada je došlo do smanjenja cene mleka, jer su je mlekare zbog lošeg standarda snizile. Proizvođačima je bila nerentabilna prozivodnja mleka i posledica svega toga je ovakav bilans.\nPrema rečima Bogdanove, nemoguće je, kao što se najavljuje, da će do Nove godine proizvodnja mleka biti stabilizovana, jer taj rok se meri ne mesecima, već godinama i zato je potrebno bar dve do tri godine.\nGovoreći o povećanju cena ulja, Bogdanova je kazala da je situacija ista kao pre godinu dana kada su uljari najavili poskupljenje na 145 dinara kao sada, a onda se pojavila jedna uljara i ponudila znatno nižu cenu.\n– Najbitnije u priči sa uljem je utvrditi kakve ugovore koja uljara ima sa proizvođačima suncokreta i po kojim cenama ga nabavljaju – da li po onima koje su prošle godine ugovorili ili po onima koje su sada važeće i koje su znatno više – dodaje naša sagovornica.\nJer, kako kaže, jako je čudno da je suncokret sa oko 17 dinara prošle godine skočio sada na čak 36. Unutrašnje tržište i unutrašnji proizvodni lanac je velika „enigma“. Ne postoji nikakva kontrola nad ukupnom proizvodnjom industrijskog bilja u Srbiji i od žetve do žetve nestaju desetine hiljada hektera zasađenih useva.\n– Nešto nije u redu i sumnjamo da naprosto proizvođači imaju svoje razloge zašto ne žele da se zna kolike su im zalihe i šta sa njima rade – konstatuje je Bogdanova.\nGUŽVE ISPRED “DIJAMANTA“\nKolone kamiona ispred zrenjaninskog „Dijamanta“ – najvećeg proizvođača ulja u Srbiji – potvrđuju da otkup suncokreta uspešno teče i da će uljara imati dovoljno sirovina i za proizvodnju u narednoj godini.\nU ovom delu Banata, inače, suncokret je zasejan na oko 47 hiljada hektara. Do sada je rod skinut sa nešto više od četvrtine zasejanih površina, uz nizak prinos – tek oko 1,8 tona po hektaru. Glavni razlog za skroman prinos su štete od nevremena u drugoj polovini avgusta. Zbog toga su mnogi ratari primorani čak ručno da sakupljaju rod sa zemlje i ubacuju u komabajne. Međutim, ima i njiva gde nije bilo šteta od oluje i gde se prinosi kreću između dve i tri tone po hektaru.


Kup Srbije - Poznato je ko će deliti pravdu u Humskoj i na Marakani! - Sportske.net\nKup Srbije - Poznato je ko će deliti pravdu u Humskoj i na Marakani!\nS obzirom na sve glasnije pritužbe sa različitih strana na arbitražu u domaćim takmičenjima, sa velikom pažnjom se prate nova delegiranja sudija za mečeve u završnici sezone.\nPrvi trening Đurovskog - Još jedno novo, ali dobro poznato lice u Zvezdi!Zvezda obradovala Nišlije - Stigla uplata!Šarac se nada boljoj igri Čukaričkog u revanšu protiv ZvezdeZvezda predstavila Đurovskog: "Borićemo se do kraja"Terzić: "Lopovi su nam oteli titulu"\nSutra i prekosutra se igraju revanš mečevi polufinala Kupa Srbije, a na sajtu Fudbalskog saveza Srbije objavljeno je ko će deliti pravdu u tim utakmicama.\nU utorak od 16 časova, Crvena zvezda će na ''Rajku Mitiću'' dočekati ekipu Čukaričkog, a za glavnog arbitra na ovoj utakmici određen je Marko Popović, 38-godišnji arbitar iz Beograda, koji nije iz takozvane ''Elit grupe'', već iz Prve grupe, baš kao, na primer, i Lazar Lukić, koji je u subotu delio pravdu na utakmici Voždovac - Crvena zvezda.\nPopoviću će u ovoj utakmici pomagati Vladimir Šegrt i Miloš Miškeljin.\nPodsetimo, prvu utakmicu Crvena zvezda je dobila sa 4:1 na Banovom brdu.\nDan kasnije, od 18 časova na stadionu u Humskoj, Partizan će dočekati Vojvodinu, posle 0:0 na novosadskom ''Karađorđu''.\nGlavni arbitar na ovoj utakmici biće naš najbolji sudija Milorad Mažić, sa svojim stalnim pomoćnicima, Daliborom Đurđevićem i Milovanom Ristićem.


Pojačanje u Stejt departmentu: Moli Mongomeri vaskrsava politiku Olbrajtove - 06.03.2021, Sputnik Srbija\nImenovanje Moli Montgomeri za novu zamenicu pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju u Stejt departmentu pokazatelj je da Džo Bajden formira kadrovsku... 06.03.2021, Sputnik Srbija\nSamo zaista naivni i oni kji se prave naivni mogu da tvrde da u SAD vlada Bajden. Oni koji zaista vladaju očekuju da i svet...\nanalize i mišljenja, madlen olbrajt, srbija, amerika\nKarijerni diplomata Zoran Milivojević ovako komentariše odluku Džoa Bajdena, predsednika Amerike, da na ovu poziciju, na kojoj se dosad nalazio Metju Palmer, postavi osobu koja je radila u „Olbrajt Stounbridž“ grupi, inače globalnoj konsultantskoj kući na čijem je čelu Madlin Olbrajt, bivša državna sekretarka SAD.\n„Faktički Montgomerijeva je sada šef Palmeru koji se za sada bavi nama što zapravo znači da ona odlučuje i o stvarima vezanim za nas. Činjenica da dolazi iz ekipe Olbrajtove samo ukazuje na to da će politika koju je Medlin Olbrajt vodila prema Balkanu na neki način vaskrsnuti“, navodi sagovornik Sputnjika.\nČinjenica je i, dodaje Milivojević, da je cela struktura u Stejt departmentu oslonjena na strukture iz devedesetih, a posebno iz onog perioda kada je Bajden praktično bio nosilac operativne spoljne politike Amerike, kao zamenik predsednika SAD.\n„Bajden je okupio proverene kadrove demokrata koji su na istoj liniji koje sada demokrate promovišu. U njih spada i Moli Montgomeri, što pokazuje da je uticaj Medlin Olbrajt na kadrovsku politiku ali i na dalji razvoj spoljne politike i dalje prisutan,“ ističe Milivojević.\n„Montgomerijeva će sa ove funkcije biti zadužena i za pitanja koja se tiču Rusije i šire a Palmer se očito iz nekog razloga ne uklapa u taj mozaik spoljne politike koju je akreditovala Bajdenova administracija “, konstatuje Milivojević.\nNaš sagovornik navodi da u budućnosti očito moramo da računamo na politiku Olbrajtova i podseća na njenu izjavu vezanu za Balkan da će Amerika upotrebiti sva sredstva i mehanizme sa kojima raspolaže da sprovede svoje ciljeve.\nMontgomerijeva će sada biti zadužena za odnose sa Istočnom Evropom i Evropskom unijom, dok Metju Palmer, prema raspoloživim informacijama, i dalje ima uža zaduženja vezana za Zapadni Balkan i Egejsku oblast.\nPodsetimo, Medlin Olbrajt ostala je na ovim prostorima upamćena kao jedan od najvećih zagovornika bombardovanja SRJ i kao veliki prijatelj Hašima Tačija i kosovskih Albanca.\n7 Mart, 10:461


Nautički turizam doprinosi saradnji s Marokom – PRIVREDNI PORTAL\n21/03/2018 /0 Comments/in Featured, Lokalne vijesti /by admin\nKomercijalni pomorski saobraćaj i nautički turizam značajne su oblasti za unaprijeđenje saradnje Crne Gore i Maroka. To je ocijenjeno na sastanku crnogorskog ministra saobraćaja i pomorstva, Osmana Nurkovića sa marokanskim ministrom za opremu, transport, logistiku i vode, Abdelkaderom Amarom.\nIz Ministarstva saobraćaja i pomorstva saopšteno je da je na sastanku u Rabatu ocijenjeno da bi sporazumi o saradnji dvije države u oblasti vazdušnog i pomorskog saobraćaja trebalo da doprinesu njihovom ekonomskom razvoju i produbljivanja prijateljskih odnosa.\nMinistarstvo saobraćaja je, kako su kazali njegovi predstavnici, uputilo nacrt sporazuma o saradnji u oblasti vazdušnog saobraćaja kolegama u Maroku, dok je marokansko dostavilo kolegama u Crnoj Gori nacrt za oblast pomorstva.\n„Trenutno se radi na usklađivanju teksta na osnovu komentara koje je dostavila crnogorska strana“, navodi se u saopštenju.\nAmar je predložio da marokanski ekspertski tim posjeti krajem aprila Crnu Goru, kako bi detaljno razgovarali o zajedničkim interesima i razmijenili iskustva i znanja u oblasti pomorstva i logistike.\nCrnogorska delegacija, koju je predvodio Nurković, učestvovala je u Dakhli na Crans Montana forumu, koji je zavrsen u utorak.\nForum okuplja vođe država i vlada, ministre, regionalne i međunarodne organizacije, poslanike i predstavnike biznisa iz čitavog svijeta i predstavlja jedinstvenu platformu za razmjenu znanja i iskustava i promociju potencijala Crne Gore.\nNurković je govorio na posebnoj sjednici Crans Montana Kluba luka na temu ključne uloge pomorske industrije za svjetsku privredu, a učestvovao je i na Međunarodnoj konferenciji posvjećenoj Putu svile.\nNa marginama Foruma, Nurković se sastao sa generalnom sekretarkom Udruženja za upravljanje luka u istočnoj i južnoj Africi, Nozipho Portia Mdawe, kojoj je predstavio potencijale Crne Gore u nautičkom turizmu.\nOn je naveo da je značajan broj crnogorskih pomoraca koji plove na brodovima stranih pomorskih kompanija, čiji broj iznosi oko sedam hiljada.\n„Crna Gora je na bijeloj listi zemalja EU, što govori o kvalitetu obrazovnih programa u srednjim školama i na pomorskim fakultetima i obukama koje se izvode u različitim trening centrima“, navodi se u saopštenju.\nTags: Abdelkader Amar, Crna Gora i Maroko, Ministarstvo saobraćaja i pomorstva, nautički turizam, Osman Nurković, pomorski saobraćaj\nSud treba da odbije prijedlog poslanika o Zakonu o planiranju IPARD poziv predstavljen poljoprivrednicima u Rožajama i Beranama


ODLIČNA VEST ZA ZVEZDU: Dva nova potpisa na MALOM KALEMEGDANU! - Crvena zvezda info\nFudbal / 138 pregleda\nKošarka / 313 pregleda\nOstalo / 7580 pregleda\nSrbija / 3775 pregleda\nSrbija / 3379 pregleda\nFudbal / 3075 pregleda\nFudbal / 2867 pregleda\nODLIČNA VEST ZA ZVEZDU: Dva nova potpisa na MALOM KALEMEGDANU!\nKošarkaški klub Crvena zvezda završio je dva velika posla u završnici ove sezone, pošto su ugovore sa klubom produžili Andrija Gavrilović i Aleksandar Lukman.\nOni će tako biti deo stručnog štaba ekipe koju sa klupe predvodi Milan Tomić uz Milenka Topića i Sašu Kosovića.\nCrveno-bele naredne sezone očekuje nastup na čak četiri “fronta” – ABA liga, Superliga Srbije, Kup Radivoja Koraća, dok najveći izazov stiže u vidu nastupa u Evroligi, koja će naredne sezone debitovati u novom formatu, sa 18 timova.\nAndrija Gavrilović je bio izuzetno važan deo uspeha Crvene zvezde. Rođen je 13. januara 1965 u Beogradu. Osim skoro decenijskog rada u košarkaškoj akademiji u Italiji, bio je angažovan u Olimpijiiz Milana od 1999. godine, Rozetu, Virtusu, Unikahi, a od 2008. godine trenersku karijeru je nastavio u Rusiji, u Uniksu i Himkiju gde je proveo čak šest godina i sa tim klubom osvojio dve titule Evrokupai VTB ligu. Svoj trenerski put započeo je kao trener mlađih selekcija Crvena zvezda, a sada će i drugu sezonu zaredom biti izuzetno važan deo stručnog štaba seniorskog tima Crvena zvezda.\nProf. dr Aleksandar Lukman takođe ostaje zadužen za kondicionu i fizičku spremu košarkaša Crvene zvezde u koju se vratio tokom leta 2018. godine.\nLukman je rođen 1967. godine u Beogradu, doktorirao je 2008. godine u Novom Sadu. Svoju bogatu karijeru u košarci započeo je da gradi još 1995. godine. Bio je kondicioni trener kluba sa Malog Kalemegdana u šampionskoj sezoni 1997/1998, a takođe je bio deo stručnog štaba Crvene zvezde u sezonama 2009/2010, kao i u periodu od 2011. do 2013. godine kada je osvojio i Kup Radivoja Koraća.\nKao deo stručnog štaba Uniksa iz Kazanja osvojio Kup Rusije 2009. godine. Takođe, u trogodišnjem mandatu na mestu kondicionog trenera Himkija, osvojio je Evrokup 2015. godine.\nAleksandar Lukman je bio deo i stručnog štaba koji je predvodio žensku reprezentaciju Srbije na Evropskom prvenstvu 2017. godine.\nU narednom periodu Zvezdu očekuju i prvi koraci u formiranju tima za narednu sezonu.


SAT Plus 345SAT Plus | SAT Plus\nRevija: SAT Plus 345\nPočinje turistička sezona na Kopaoniku\nTuristi koji se ovog leta budu odmarali na Kopaoniku imaće na raspolaganju mnoštvo sadržaja. Akcenat je stavljen na aktivni odmor, ali neće zažaliti ni oni koji na planini traže mir i samoću. U nikad bogatiju ponudu uklopili su se i hotelijeri raznovrsnim paketima i brojnim popustima za porodice Nakon do\nPOUZDANOST SA STILOM\nAutomobili švedskog proizvođača Sab oduvek su mogli da se pohvale stilom, upečatljivom pojavom i originalnim i neobičnim rešenjima, ali se njihova pouzdanost dovodila u pitanje. Jedan od najpopularnijih modela ovog proizvođača je onaj sa oznakom „9-3“, čija se druga generacija danas prodaje na tržištu polovnjaka. Koliko je zaista izdržljiv, proverili\nOpel Meriva – Vožnja čitalaca i gledalaca – V ispit Supertesta\nTEST NA TRENINGU\nŠestomesečni Supertest „merive“ nastavljen je na donekle neobičan način, jer je peti ispit, u kome glavnu reč imaju čitaoci naše revije i gledaoci TV emisije SAT, organizovan u sklopu Opelovog „eko and sejfti“ treninga u centru NAVAK. Osim što je to bio povod da se isprobaju najraznovrsniji novi modeli ove\nPRVI SPORTISTA U PORODICI\nKija je modelom „prosid GT“ pokazala kako i ona može da konstruiše „ljuti“ hečbek koji pleni sportskim izgledom i koji ima zadatak da bolje od svih drugih automobila u porodici privuče pažnju mlađih vozača. Na stazi centra NAVAK videli smo da snagom ne zaostaje za većinom rivala, ali i da\nMinhen, Ingolštat, Štutgart, Beograd – Maseratijeva nova limuzina „gibli“ proputovala je Nemačku izazivajući glavne rivale, BMW „serije 5“, audi „A6“ i mercedes „E-klase“, ali je bila i naš gost, pa je na svojoj turneji posetila i Beograd. To je samo jedan deo velike diplomatske aktivnosti novog modela koji trenutno obilazi\nZABAVOM PROTIV STEREOTIPA\nAtraktivniji i provokativniji, „ajgo“ druge generacije ima zadatak da se dopadne mladima, da ne ostavi ravnodušnim ni vozače sa bogatim iskustvom, ali i da pokaže da „tojote“ mogu biti zabavne. Originalni stil simbolizuje slovo X, koje se osim na prednjem delu nalazi i u mnogim drugim elementima. Novi „ajgo“ smo\nJubilej Opelovog dizajnerskog studija\nPET DECENIJA DO LEGENDE\nSvako danas zna da dizajn prodaje automobile mnogo više nego sve ono što se krije ispod uzbudljivih linija. Zna se i da su glavne zvezde promocija novih modela najčešće dizajneri i da se tehnologija često i ne menja toliko koliko se radi na izgledu. Međutim, nije oduvek tako, nije čak\nKako se rešiti insekata\nDA BUBE NE GRIZU LAK\nNagomilane bubice na prednjem delu automobila česta su pojava u letnjem periodu. Osim što narušavaju estetiku, one predstavljaju i pretnju za lak ako se ne uklone na pravi način. Kako ih se najefikasnije možete rešiti u sopstvenoj režiji, a da ne izgubite previše vremena i novca? Poređenja radi, upotrebili smo\nUdar na džepove vozača kroz veće cene obaveznog osiguranja\nZAŠTO SU POLISE ZNAČAJNO POSKUPELE\nZbog čega je Narodna banka Srbije odobrila enormno poskupljenje obaveznog osiguranja od auto-odgovornosti kad osiguravajuća društva i dalje profitiraju u ovoj oblasti, a maksimalni iznosi za isplatu štete i dalje nisu povećani. Na šta će biti potrošeno dodatnih 76 miliona evra koje će vlasnici vozila od sada morati da plaćaju


Tag - Milan Mijatović - Informer\nTag: Milan Mijatović\ninformer.rs 19. 07. 2017. 10:52 MIJATOVIĆ O INTERESOVANJU "VEČITIH": Uskoro će sve biti poznato!\nGolman Budućnosti Milan Mijatović istakao je da mu prija interesovanje Partizana i Crvene zvezde, i poručio da se nada da će uskoro biti poznato gde će nastaviti karijerudetaljnije\nSportklub 18. 07. 2017. 13:28 BUDUĆNOST ČUVA GOLMANA! Mijatović ne može ni u Zvezdu, ni u Partizan!\nČelnici Budućnosti ne daju golmana Milana Mijatovića ni Crvenoj zvezdi, ni Partizanu, koji su pokazali interesovanje za njega posle odlične partije prošlog utorka u Humskoj protiv crno-belihdetaljnije\nŽurnal 17. 07. 2017. 09:10 ZAMENA ZA MANOJLOVIĆA STIŽE IZ CRNE GORE! Na meti Zvezde golman koji je primio dva gola od Partizana\nPosle prodaje Filipa Manojlovića u Hetafe, na listi želja čelnika Crvene zvezde pored Milana Borjana i Bojana Šaranova, kako piše Žurnal, je i golman podgoričke Budućnosti, Milan Mijatovićdetaljnije\nPobjeda 15. 07. 2017. 11:52 GOLMAN BUDUĆNOSTI PROVORICA PARTIZAN: Da nije bilo penala, ne bi nam ni zatresli mrežu!\nGolman podgoričke Budućnosti Milan Mijatović rekao je uoči revanša sa Partizanom da crnogorski prvak ima šanse da eliminiše crno-bele, pogotovo što u prvom meču "parni valjak" ne bi ni postigao gol, da nije bilo penaladetaljnije


Legionari u polufinalu Juniorske Lige Srbije - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Klub američkog fudbala Sirmium Legionaries zabeležio je još jednu pobedu.\nSirmium Legionaries – Vukovi Beograd 15:7 (9:0, 0:0, 0:0, 6:7)\nStadion: 25 Maj. Gledalaca: oko 300.\n0:2 Goran Zec sejfti.\n9:0 Pavle Nešković trčanje 10 jardi, uspešan PAT.\n9:7 Lazar Krgović pas 35 jardi ka Ognjenu Mitroviću, uspešan PAT.\n15:7 Teodor Katić trčanje 2 jarde, neuspešan PAT.\nU odlučujućem meču, ništa manje uzbudljivom u odnosu na sve ostale mečeve grupe sever, Sirmium Legionari slavili su u direktnom duelu za plej of juniorske lige pobedu nad Vukovima iz Beograda. Na taj način, oni su izborili plasman u polufinale, gde će izaći na megdan do sada neporaženim Čačak Angel Warriors-ima.\nPočetak meča u potpunosti je pripao mladim Legionarima, koji su najpre sejftijem Gorana Zeca poveli 2:0, a zatim u nastavku prvog perioda trčanjem kvoterbeka Pavla Neškovića stigli i do tačdauna za vođstvo od 9:0. Usledio je period igre, u kojem nijedan tim nije uspevao da poentira i takav razvoj događaja trajao je sve do poslednje četvrtine.\nTada su najpre Vukovi uspeli da reše problem u realizaciji, pas ka Ognjenu Mitroviću završio je na kraju u end zoni, što je ulilo kakvu takvu nadu gostima, ali i dodalo dozu neizvesnost u ovaj meč. Međutim, nije ovo poentiranje uzdrmalo mitrovačke juniore, koji su već u sledećem napadu, konsolidovali svoje redove i još jednom poentirali, opet trčanjem, samo ovog puta Teodora Katića. Na taj način stavili su tačku na ovaj meč, posle čega je usledilo veliko slavlje zbog trijumfa i plasmana u polufinale koje će se igrati već sledećeg vikenda u Čačku.


NBS ne očekuje trajan skok inflacije: Građanima i firmama ostaju jeftini krediti\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije zadržao je na današnjoj sednici referentnu kamatnu stopu na nivou od jedan odsto\nIzvršni odbor NBS je pri donošenju takve odluke pre svega imao u vidu da se efekti prethodno donetih monetarnih i fiskalnih mera mogu očekivati i u narednom periodu i da će po tom osnovu uslovi finansiranja privrede i građana ostati povoljni, kao i da će rasti njihov raspoloživ dohodak.\nTome će doprineti i primena trećeg paketa mera pomoći privredi i građanima od oko 4,3 procenta bruto domaćeg proizvoda ove godine.\nInflacija povišena samo trenutno\nIzostanak sezonski uobičajenog rasta cena povrća početkom godine nadoknađen je u aprilu, što je uz efekat niske baze kod cena naftnih derivata uticalo da međugodišnja inflacija u aprilu iznosi 2,8 procenata.\nNi hrana ne bi trebalo više da poskupljuje\nIako su izgledi za rast svetske privrede bolji nego što se očekivalo, iz NBS primećuju da će oporavak i dalje biti neujednačen po zemljama i u velikoj meri zavisan od procesa vakcinacije i podrške ekonomskih politika. Dodaju da je neizvesnost i dalje prisutna na svetskom robnom tržištu, pre svega tržištu nafte, primarnih poljoprivrednih proizvoda i hrane, ali se ipak ne očekuje dalji znatniji rast cena ovih proizvoda.\nIzvršni odbor očekuje nešto višu stopu inflacije i u maju, pri čemu će njen rast biti privremen i pre svega posledica niske baze iz prethodne godine, prvenstveno kod naftnih derivata, što je slučaj i u većini drugih zemalja zbog prošlogodišnjeg snažnog pada svetske cene nafte usled pandemije.\nU isto vreme, niska bazna inflacija (bez cena energenata, hrane, duvana i algkohola kao često promenljivih) od 1,8 procenata ukazuje na odsustvo znatnijih inflatornih pritisaka sa strane tražnje, a njeno stabilno kretanje oko trenutnog nivoa očekuje se i u narednom periodu.\nVažan faktor niske i stabilne inflacije bila je i ostaće obezbeđena relativna stabilnost deviznog kursa, kao i usidrenost inflacionih očekivanja finansijskog sektora i privrede, što potvrđuje kredibilitet monetarne politike.\nBDP iznad očekivanja\nNa sednici je istaknut snažan BDP-a od početka godine i činjenica da je on iznad očekivanja, ali i preliminarnih procena.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku u prvom tromesečju je rast BDP-a iznosio 1,7 posto međugodišnje, što je više u odnosu na preliminarnu procenu od 1,2 procenta. Tome su najviše doprineli građevinarstvo i industrija, posmatrano s proizvodne strane, odnosno fiksne investicije i neto izvoz, posmatrano s rashodne strane.\nIzuzetno visoke međugodišnje stope rasta industrijske proizvodnje (33,9 odsto), izvoza (73,2 odsto) i uvoza (63,6 odsto) robe i pokazatelja uslužnih sektora u aprilu, delom odražavaju nisku bazu iz aprila 2020, kada su ekonomski efekti pandemije u Srbiji i svetu bili najveći, ali su i rezultat nastavka pozitivnih tendencija od početka godine s obzirom na to da ovi indikatori rastu i u odnosu na prethodni mesec, napominje NBS.\nIzvršni odbor očekuje da će se rast ekonomske aktivnosti nastaviti i u narednom periodu i da će u velikoj meri biti rezultat koordinisanih mera monetarne i fiskalne politike kojima je očuvano investiciono i potrošačko poverenje i obezbeđen rast investicija u fiksne fondove i potrošnje.\nBitkoin nastavlja da divlja, da li i Srbi prelaze na druge kriptovalute\nBanke mole: Ne donosite nam više keš, trošite ga\nUbrzanom oporavku doprinosi i napredak u procesu imunizacije stanovništva i njegov uticaj na ponovno aktiviranje mnogih delatnosti u okviru uslužnog sektora. Izvesno je da će doći do oporavka eksterne tražnje, uz dalji rast izvoza.\nSve to će, uz planirano povećanje kapitalnih izdataka države usmereno ka realizaciji infrastrukturnih projekata, obezbediti da rast BDP-a na nivou godine dostigne 6,0 posto, uz mogućnost da stopa rasta bude i veća, navodi centralna banka.\nPrioritet monetarne politike NBS će ostati obezbeđenje cenovne i finansijske stabilnosti, uz podršku što bržem rastu privrede i zaposlenosti, daljem rastu izvoza, kao i povoljnom investicionom ambijentu, poručila je NBS, dodajući da će svoje mere prilagođavati u skladu sa kretanjima i uticajima ključnih faktora iz domaćeg i međunarodnog okruženja na inflaciju, finansijsku stabilnost i brzinu ekonomskog oporavka.\nNaredna sednica Izvršnog odbora o referentnoj kamati biće održana 8. jula 2021.\ninflacija kamate NBS referentna kamatna stopa\nNeprijatno ali očekivano: Kafa najskuplja u deset godina\nVelika frka zbog Premijer lige, čuveni fudbaler udario na LGBT zajednicu usred prenosa utakmice


EU: Popravka uređaja će morati da bude laka - Domino Magazin\nNaslovna IT EU: Popravka uređaja će morati da bude laka\nPopravka uređaja nikada neće biti lakša. Imamo sjajne vesti za potrošače ali i za prirodu. Evropska unija je donela novi propis koji obavezuje proizvođače da njihovi uređaji moraju lako da se popravljaju.\nOdluka stupa na snagu od aprila 2021. godine i to znači da bi svi uređani trebalo da traju duže i da popravka uređaja mora da bude laka.\nU praksi bi trebalo da rezervni delovi budu lako dostupni, jeftini i da mogu da se poruče i 10 godina od proizvodnje. Takođe, kompanije neće tražiti posebne alatke za otvaranje i zamenu delova što je sada slučaj čime se demotivišu ljudi da popravljaju uređaje.\nNovo pravilo se odnosi na frižidere, mašine za veš, mašine za sudove i televizore.\nEvropska komisija očekuje da će ova odluka u kombinaciji sa eko dizajnom i pravilima o energetskim nalepnicama uštedeti 167 TWh energije, što je ekvivalent potrošnje cele Danske za godinu dana. Uz to će se smanjiti emisija CO2 za 46 miliona tona do 2030.\nU garanciji će korisnici i dalje uređaje nositi u servise, ali će takođe imati mogućnost da sami popravljaju svoje uređaje.\nEkološki aktivisti traže da se isto pravilo primeni i u SAD. bbc\nPročitajte i kako da popravite daljinski upravljač.\nPrethodni članakRyan Reynolds u Netflix filmu 6 Underground\nSledeći članakGoogle i Levi’s pametna jakna koja se povezuje sa telefonom\nZabranjena prodaja benzinaca i dizelaša u EU od 2035. godine


Dačić bi se mogao prikloniti Tadiću\nSocijalistička partija Srbije, stranka Slobodana Miloševića, nakon srpskih parlamentarnih izbora postala je vlasnik tzv. zlatne akcije, “kingmaker” kako to Englezi zovu, odnosno “jezičak na vagi”. O tome za RSE govori poznati britanski publicista Tim Džuda (Judah).\nOd toga da li će se Socijalisti prikloniti Radikalu Nikoliću ili Demokrati Tadiću, zavisi kakvu Vladu će zemlja dobiti. Otuda ovih dana oba bloka spremaju ponude njenom lideru Ivici Dačiću. Izjave ljudi iz Dačićeve koalicije o tome čijem carstvu će se prikloniti još uvek su vrlo ambivalentne, ali Tim Džuda ne isključuje mogućnost da se Socijalisti priklone koaliciji oko Demokratske stranke.\nJudah: Ima mnogo analitičara koji misle da bi Socijalisti mogli da se nađu u iskušenju da podrže Vladu koju bi formirala Demokratska stranka – bilo da u taj kabinet uđu ili da podrže manjinsku Vladu.\nRSE: Da, ali oni su rekli nekoliko dana pre izbora da više neće podržavati bilo čiju manjinsku Vladu nego da će ili ući u koalicionu Vladu ili ostati u opoziciji.\nJudah: Pa, sačekajmo da vidimo da li će odluka birača, koja se iskazala kao talas uspeha Demokrata zahvatiti i političke partije, da li će članstvo i rukovodstvo Socijalističke partije tom ubedljivom promenom odnosa snaga u parlamentu - u korist Demokrata, a na štetu Radikala - biti privučeno da podrži partiju koja se profilisala kao snaga budućnosti.\nRSE: Analitičari ukazuju i na to da, ako Socijalisti misle o svojoj budućnosti, ako žele da se reformišu i transformišu u pristojnu stranku socijaldemokratske provenijencije, da upravo sada imaju veliku šansu za to - ako podrže Demokratsku stranku.\nJudah: Apsolutno, i to im je verovatno i poslednja šansa.\nRSE: Koliko bi, međutim, politički mudro bilo od Tadića, da eventualno uđe u koaliciju sa partijom kakva je Socijalistička partija Srbije?\nJudah: Mislim da bi koalicija sa Socijalistima funkcionisala drugačije nego koalicija sa Koštunicom, u kojoj je njegova stranka, iako mnogo manja, imala odlučujuću ulogu. Rezultati ovih izbora ukazuju na to da bi Demokrati imali kontrolu u Vladi, Socijalisti bi imali nekoliko mandata, ali definitivno bi bili u podređenoj poziciji, a ne u poziciji da diktiraju politiku. Upravo je to promena do koje je sada došlo. Naravno, sve ovo važi pod pretpostavkom da Demokratska stranka predvodi sledeću Vladu. Ona će biti kontrolor sudbine te Vlade, umesto da bude, kao što je bila, potrčko manjeg koalicionog partnera.\nRSE: Ne mislite li da bi koalicija Tadića sa Socijalstima, ako bi do nje došlo, obećavala nestabilnu Vladu?\nJudah: Naravno, ako nema, kao što nema, magičan broj od 126 poslanika bez njih, mora imati u Vladi i njih, što, razume se, sadrži izvestan potencijal za nestabilnost. Ali to bismo isto imali – mislim, moguću nestabilnu Vladu – i u slučaju da Radikali i Koštuničin blok formiraju Vladu sa Socijalistima, jer ni Vlada koju podržava samo 127 poslanika nije naročito stabilna opcija. Međutim, ako Socijalisti sa svojim koalicionim partnerima priđu Tadiću, iako postoji ta mogućnost za nestabilnost, takođe se može razmišljati i o tome šta im Tadić može ponuditi, kako bi dobio stabilnu Vladu. Ostaje da se sačeka i da se vidi, a već sama ta činjenica govori da ćemo imati nedelje i mesece teških pregovora i teške trgovine, što će, nažalost, predstavljati i mesece izgubljenog vremena.


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović posetio je danas u Vrnjačkoj Banji porodicu žandarma Stevana Sinđelića koji je pre tri godine ubijen u obračunu sa Albancima koji su krali šumu u Kopnenoj zoni bezbednosti.\nMinistar Stefanović je suprugu Marinu i sina Vuka obišao u pratnji državnog sekretara MUP-a Biljane Popović Ivković i direktora policije Vladimira Rebića i tom prilikom upoznao ih je sa inicijativom, koju je nedavno uputio Skupštini opštine Vrnjačka Banja, da Stevan Sinđelić dobije ulicu u ovom mestu.\n„Pošto su se stekli zakonski uslovi, tačnije za dva dana navršiće se tri godine od tragične smrti, smatrao sam kao svoju dužnost da se i na ovaj način odužim Stevanu za hrabrost i požrtvovanje koje je pokazao braneći građane Srbije. Očekujem da će odbornici Vrnjačke Banje već 4. septembra podržati ovaj moj predlog, jer i sugrađani Stevana Sinđelića i celokupno Ministarstvo unutrašnjih poslova najbolje znaju kako je nesebično i odvažno izvršavao sve poverene zadatke“, ističe Stefanović.\nMinistar policije poručio je da je u najmanju ruku skandalozno što Euleks ni posle skoro tri godine nije pronašao ubice Stevana Sinđelića i što oni slobodno šetaju, umesto da budu u zatvoru zbog zločina koji su počinili. Stefanović je dodao i da će Ministarstvo unutrašnjih poslova nastaviti da brine o porodici Stevana Sinđelića.\n„Ne smemo da zaboravimo porodice i mališane nijednog pripadnika MUP-a koji je žrtvovao svoj život zarad bezbednosti građana Srbije. Uvek ćemo biti tu za njih, da makar malo ublažimo neizmerni gubitak njihovih očeva, supruga i sinova“ naglasio je ministar Stefanović.


Britanija: Pad potrošnje nakon 4 godine – The PRESTIGE\nEkonomija 14.06.2017. potrosnja, Velika Britanija\nPotrošnja stanovništva u Velikoj Britaniji pala je u maju za 0,8 odsto, prvi put od septembra 2013. godine, prema podacima kompanija IHS Markit i Visa\nS druge strane, računovodstvena firma BDO je u odvojenom saopštenju objavila da je indeks poslovne aktivnosti u Ujedinjenom Kraljevstvu oslabio pošto sektor usluga, koji ima najveći udio u ekonomiji zemlje, stagnira, prenosi agencija “Bloomberg”.\nNavodeći uticaj slabljenja funte na ovakvo kretanje, kompanija BDO ističe da firme iz sektora usluga već izvjesno vrijeme ne bilježe rast tražnje.\nNajnoviji pokazatelji ističu u prvi plan ekonomske izazove sa kojima se suočava premijerka Theresa May, koja je tokom ovog vikenda promijenila neke od ministara u vladi nakon što je na vanrednim izborima njena konzervativna partija izgubila parlamentarnu većinu. Ishod glasanja na izborima, koji je prisilio Mayjovu na pravljenje koalicije kako bi zadržala vlast, predstavlja dodatnu neizvjesnost, baš u vrijeme kada vlada treba da otpočne pregovore o izlasku iz Evropske unije, komentariše “Bloomberg”.\nIzvještaj Vise, zajedno sa podacima Konfederacije britanske industrije, pokazao je pad tražnje u maloprodaji prošlog mjeseca nakon uskršnjeg skoka u aprilu.\nInflacija je u posljednjih godinu dana ubrzala kao rezultat povećanja cijena energije i slabljenja funte od referenduma o Brexitu.\nOčekuje se da će pritisci na cijene nastaviti da rastu, što će dodatno nagristi budžete domaćinstava, budući da primanja ne drže korak sa povećanjem potrošačkih cijena.\nDodatne činjenice u korist ove teze se očekuju ove nedjelje, pri čemu ekonomisti prognoziraju da će podaci o inflaciji pokazati da se indeks potrošačkih cijena zadržao na 2,7 odsto prošlog mjeseca, nadmašujući aprilsko povećanje plata od dva procenta.


Hodžić o incidentu u Priboju: Svi smo uznemireni, država mora pokazati odlučnost - PPmedia\nHodžić o incidentu u Priboju: Svi smo uznemireni, država mora pokazati odlučnost\nPosted on\t4 јануара, 2022 5:37 pm by adminpp033\nPriboj – Video proslave u Priboju na kojoj neki od prisutnih policajaca pevaju “Oj Sjenice nova Srebrenice” izazvao je burnu reakciju javnosti, zgražavanje i osudu građana i bošnjačke i srpske nacionalnosti. Jasmin Hodžić, kooridator SDP-a za Sandžak, kazao je kako je video uznemirio ne samo Bošnjake u Priboju već celom Sandžaku i Srbiji, ali i svakog pristojnog čoveka u toj zemlji i regiji. Istakao je kako svi očekuju oštru reakciju pravne države.\nJasmin Hodžić kooridator SDP-a za Sandžak, foto: N1\n“Svaki pristojan čovek bilo koje nacionalnosti se gnuša na pesme koje su se čule na toj proslavi. Reakcije ljudi na društvenim mrežama su bile podednake, bilo da dolaze od Bošnjaka ili Srba. Mi poslednjih 20 godina u Priboju nismo imali ovakvih incidenata i mi s našim komšijama Srbima smo živeli u dobrim međuetničkim odnosima – ne jedni pored drugih već jedni s drugima. I ovakav vid incidenta, izliva šovinističke mržnje, nikome ne donosi dobro”, rekao je Hodžić za N1.\nKazao je kako smatra da ovaj incident mora dobiti epilog i da država mora pokazati odlučnost, a da pre svega da reaguje tužilaštvo.\n“U pitanju su pripadnici MUP-a i Granične policije. Podsetit ću vas da se Priboj nalazi 5 kilometara od granice s BiH. Na tom graničnom prelazu dnevno prelaze mahom Bošnjaci koji putuju ka Sarajevu, ne samo iz Sandžaka već i Crne Gore. Kako bi se sačuvali dobri međuentički odnosi koji nemaju alternativu na Balkanu, rekreacija države mora biti jasna, nedvosmislena i adekvatna kako bi prosto preventivno delovala za svaki budući indicent koji bi se eventualno desio”, dodao je.\nKaže da izvinjenje jednog policajca ne treba biti tema, u smislu da li je iskren ili ne, i da “na potezu treba biti pravna država kako bi ovakav izliv šovinizima i nacionalizma bio u korenu sprečen”.\n“U motive ljudi koji su to pevali i eventualno se posle izvinjavali, ne bih da ulazim. Nije na javnosti da to procenjuje i sudi. Postoje institucije koje trebaju dati odgovor i eventualnu sankciju za takvo činjenje”, istakao je.\n“Želim da verujem da je ovo zaista incident, a ne jedna poruka države svojim građanima koji su pripadnici manjinske nacionalne zajednice”, rekao je Hodžić.\n“Ubeđen sam da ćemo mi na nivou naroda prevazići ovaj incident”, kazao je.\nSmatraju da je Vučićeva reakcija bila dobra i u pravo vreme poslao je jasnu poruku, ne samo taj dan već i tokom posete sandžačkim opštinama gde su pričali o mnogo važnijim temama. Tada je podseća poslao poruku da je Republika Srbija podjednako država Bošnjaka kao i Srba. No, za njegovu izjavu gde je rekao da je čuo i da se pevaju pesme o Naseru Oriću, kaže, nije čuo.\n“Ako je to izjavio mislim da je obmanut od svojih saradnika. Ja nikada nisam čuo za te pesme o Naseru Oriću, posebno da se pevaju po sandžačkim opštinama. Sinoć su dolazile kolege iz Novog Pazara i razgovarali smo o sličnoj temi, ali zaista ne znam. Mislim da to prosto nije istina i da je predsednik dobio pogrešnu informaciju”, zaključio je Hodžić.\nОзнаке: Jasmin Hodžić, Rasim Ljajić, SDP, vesti priboj, vesti prijepolje