Na kraju puta je zid! | Ekspres.net\nPunih pet godina nakon početka migrantske krize Evropa, jednostavno rečeno, nema nikakvu, a kamoli prihvatljivu ideju kako da zaustavi talas izbeglica koje iz Azije i Afrike hrle u obećane zemlje Evropske unije. Spletom nesrećnih okolnosti, evropska javnost zaokupljena je drugim problemima, ali ilegalni migranti i dalje nemilice pritiskaju granice koje Evropa smatra svojom političkom, prirodnom, sigurnom i komfornom zonom. Zbog takvog stava i na njemu donetih političkih odluka, zemlje zapadnog Balkana, preko kojih prolazi jedna od ruta ilegalnog pristizanja migranata u Evropu, imaju sve veće probleme.\nOkidač za nezapamćenu izbegličku krizu predstavljali su oružani sukobi u Siriji i Iraku, a što se tiče Afrike, to je bio haos nastao posle svrgavanja i ubistva dugogodišnjeg lidera te zemlje Muamera Gadafija 2011. godine. Od tada se broj nevoljnika, koji zbog rata, neizvesnosti i siromaštva u koje su zapali ne biraju sredstva da se dokopaju bezbedne zone, prvenstveno bogatih zapadnoevropskih zemalja, ne smanjuje. Kao ni broj žrtava koje se beleže na tom užasnom putu.\nPre nepune dve nedelje Međunarodna organizacija za migracije IOM saopštila je da su kod libijske obale pronađena tela 22 migranta kod grada Zuara na istoku države. “Ove bolne smrti rezultat su sve oštrije politike protiv ljudi koji beže od sukoba i ekstremnog siromaštva i predstavljaju neuspeh u upravljanju migrantskim pitanjem”, naveo je Federiko Soda, šef misije IOM u Libiji. Preživeli iz ove poslednje tragedije, njih 37 koje su spasli ribari, navode kako je najmanje još 45 osoba, među kojima i petoro dece, stradalo kada je eksplodirao motor broda na kojem su bili. Ova tragedija povećala je, samo u poslednje vreme, broj poznatih žrtava na 302, a dobro je znano da je broj stradalnika neuporedivo veći.\nOd 2014. godine na putu ka Evropi, prema podacima koji su prikupljeni zaključno sa prošlom godinom, poginulo je najmanje 30.510 migranata i izbeglica, saopštio je IOM. Najveći broj njih utopio se u Sredozemnom moru pokušavajući da se na pretrpanim čamcima i u neuslovnim brodićima dokopa evropskog kopna.\nSpasavanje iz mora\nDok se članice Evropske unije i dalje ne snalaze u usklađenom pristupu migrantskoj krizi, kako u zajedničkim odlukama tako i u razumevanju pojedinačnih odluka njihovih članica, pojedinci odgovaraju na svoj način.\nTako je sredinom avgusta brod “Luiz Mišel”, imenovan po francuskoj anarhistkinji iz vremena Pariske komune 1871. godine, isplovio u tajnosti iz španske luke Burijana u blizini Valensije. Brod se u ovom trenutku nalazi negde na Mediteranu, gde je iz mora za samo jedan dan spasao 89 migranata, među kojima 14 žena i četvoro dece.\nNakon toga se brod uputio u podjednako tešku misiju pronalaženja sigurne morske luke za iskrcavanje putnika, ili prebacivanje na brod evropske obalske straže. Posada, koju čine evropski aktivisti s dugogodišnjim iskustvom u operacijama potrage i spasavanja, ranije je pomagala u dve spasilačke akcije u kojima su iz vode izvadili 105 ljudi.\nČineći ono za šta nema odobrenje zvaničnih vlasti nijedne države, ovaj brod koji pripada nevladinoj organizaciji, a finansira ga najpoznatiji ulični umetnik Benksi, plovi pod nemačkom zastavom.\nZa razliku od brodova ostalih nevladinih organizacija, Benksijev brod je manja, ali brža motorna jahta dugačka 31 metar koja je ranije bila u vlasništvu francuskih carinskih vlasti. Njegovo učešće u spasilačkim misijama počelo je u septembru 2019. godine, kada je poslao mejl Piji Klemp, bivšem kapetanu nekoliko čamaca nevladinih organizacija koji su spasli hiljade ljudi tokom poslednjih godina.\n“Zdravo, Piji, čitao sam o vašoj priči u novinama. Ja sam umetnik iz Velike Britanije i završio sam neke poslove oko migrantske krize, očigledno ne mogu da zadržim novac. Možete li ga iskoristiti za kupovinu novog čamca ili tako nešto? Molim te, obavesti me. Dobro urađeno. Benksi“, pisalo je u elektronskoj poruci.\nPovezane vesti – MORE I ZIDOVI: Može li Evropa da preživi još jednu migrantsku krizu?\nKlemp je izjavila da svoj angažman ne vidi kao humanitarnu akciju, već kao deo antifašističke borbe. Izjavila je da bi, s maksimalnom brzinom od 27 čvorova, “Luiz Mišel” mogla da preduhitri libijsku obalsku stražu pre nego što dođu do čamca sa izbeglicama i migrantima i vrate ih u Libiju.\nZa razliku od nevladinih organizacija i pojedinaca koji duboko veruju da imigranti iz unesrećenih područja imaju puno pravo na bezbedan život u nekoj od evropskih zemalja, političari sve glasnije okreću leđa ideji da Evropa može da bude utočište za sve koji to požele.\nNajekstremniji primer takvog razmišljanja dolazi iz Italije, zemlje koja se u najvećoj meri suočila se problemom ilegalne imigracije.\n“Ja sam jedan od onih koji bi mirno pucao u migrante”, izjavio je pre nepun mesec Antonio Kaligaris, član desničarske partije, na sednici vlade pokrajine Friuli Venecija Đulija u Trstu. Njegove reči su snimljene jer se sednica prenosila uživo. Ali, to nije bio jedini ispad koji je uznemirio javnost u severnoj italijanskoj pokrajini. U Udinama, 100 kilometara od Trsta, šef civilne zaštite i opštinski službenik Đulijano Feluga je predložio drugo rešenje: “Četiri kanistera benzina, upaliti krematorijume, aktivirati eskadrone smrti i više nas neće uznemiravati”.\nEPA-EFE/EDVARD MOLNAR HUNGARY OUT\nNjegova neverovatna izjava je usledila kao odgovor na proteste migranata koji su u Udinama negodovali jer je kasarna u kojoj su smešteni stavljena u karantin zbog zaraze virusom Covid-19. Pod pritiskom burnih komentara, šef civilne zaštite se kratko izvinio zbog svoje izjave tvrdeći da je reagovao u afektu i “da oni koji ga poznaju znaju da nije takav”.\n“Ali za nas koji ga ne poznajemo, njegove reči izazivaju jezu i nismo sigurni koji je pravi, onaj koji kao šef civilne zaštite spasava živote ili onaj koji bi aktivirao krematorijume da reši problem migranata”, napisao je jedan od ogorčenih građana.\nZemlje koje u manjoj ili većoj meri izražavaju protivljenje svemu što ima migrantski prizvuk su Italija, Mađarska, Španija, Grčka, Austrija, Danska, Švedska, Češka, Slovačka i Poljska. Malta i Kipar balansiraju, dok je u Nemačkoj situacija specifična, jer je gostoprimljivu Angelu Merkel u nezavidan položaj dovela koalicija krajnje skeptična na masovni izbeglički priliv.\nSamo tokom 2015. godine, kada je Evropu zapljusnuo nezapamćeni talas izbeglica, skoro dva miliona migranata je, prema podacima Agencije za spoljne granice Fronteks, ušlo u države članice EU. Od tog trenutka migracije su postale svojevrsna globalna revolucija koja trese Stari kontinent. Za proteklih pet godina jedino što je Evropa konkretno uspela da učini jeste da svojim građanima pokaže nesposobnost spram rešavanja ovog problema i da neprekidno ponavlja kako zemljama EU preti novi zastrašujući talas ilegalnih migranata.\nPovezane vesti – UŽASNA SVEDOČENJA Index: Hrvatska ima podrume za mučenje migranata\nMnogo je pitanja na koje EU nije odgovorila. Između ostalih: može li se EU iz pozicije bespomoćnog posmatrača preobraziti u ozbiljnog učesnika globalnih procesa; da li su izazvani ratovi u Siriji i Libiji geopolitički promašaji same EU; kako pomiriti temeljna načela EU o slobodi kretanja svih ljudi kada sprečavaju dolazak drugih; da li i na koji način EU može da reši svoje unutrašnje raskole, između “starih” i “novih” članica unije, između zapadne i istočne sfere koji se neprestano produbljuju?\nGlobalna migracija je svom silinom grunula na same temeljne evropskih vrednosti među kojima su i takozvana evropska moralnost, međunarodna konvencija o azilu, načela o univerzalnim ljudskim pravima, šengenskim slobodama ili humanističkim idealima, slobodi…\nNesposobnost Evropske unije u profilisanju jasnog stava najbolje ilustruju istraživanja javnog mnjenja. Prema poslednjim anketama Evropskog ureda za ispitivanje javnog mnjenja, čak 73 odsto Evropljana želi da EU učini mnogo više po pitanju ključnih globalnih izazova i da se napokon suoči sa uzrocima masovnih preseljenja iz pretežno islamskog sveta u pretežno hrišćanske zemlje zapadne Evrope. Oko 60 odsto njih smatra da su postupci EU u vezi s migracijama potpuno neusklađeni s vremenom, a odgovarajući na pitanje u vezi sa sve dubljim podvojenostima između evropskog zapada i istoka, čak 81 odsto ispitanika veruje da bi koordinisano delovanje Unije u kriznim situacijama moglo biti efikasnije i dugoročno isplativije od pojedinačnih akcija zemalja članica.\nPomenuto istraživanje pokazuju da se zagovornici i kritičari evropske imigrantske politike sve više polarizuju, ali da su među kritičarima sve brojniji mladi, koji osuđuju EU zbog onoga što ne čini, a navodno ima aspiracije ka ulozi “velikog igrača na uzavreloj globalnoj sceni”.\nKritičari Evropske unije, kao i većina ispitanika u istraživanjima, smatraju da dugoročna rešenja za borbu protiv ilegalnih migracija podrazumevaju prvenstveno prevenciju sukoba i rešavanje egzistencijalnih problema građana u zemljama iz kojih dolaze. Radikalnije nego ranije, oni insistiraju i na selektivnoj primeni odredbi međunarodnog humanitarnog prava kako bi se sprečile zloupotrebe i usredsredili pažnju prema deci bez roditeljske pratnje i onima koji su dokazano pobegli od rata, torture i progona. Sumnjajući u statistiku UNHCR-a, po kojoj je samo prošlo godine na teritoriju EU ušlo čak 63.000 dece bez pratnje, postavljaju logično pitanje – šta je s roditeljima? Ali, jasnog odgovora nema.\n“Nije u pitanju sposobnost, nego snaga volje“, zaključuje donedavna austrijska parlamentarka evropskih liberala Angelika Rosa Mlinar. “U takvim neizvesnim okolnostima nije realno očekivati da će dobrodošlica i empatija evropskih građana prema migrantima ostati na nivou od pre pet godina.”\nŠirom Evrope je sve više internet foruma s porukama o “kraju evropske dobrodošlice za migrante”. Odavno se više ne veruje ni u pređašnje priče o migrantima kao “resursu za još dinamičniji rast evropske privrede”. Sve to je, uvereni su učesnici pomenutih foruma, zapravo “loše evropsko iskustvo”. Dramatičnom padu razumevanja evropskih građana prema migrantima doprinose i doseljenici koji su zloupotrebili gostoprimstvo pre pet godina. Iako se radi o pojedinačnim slučajevima – od fizičkih obračuna, napastvovanja i silovanja devojki, pljački, do organizovanog kriminala i terorizma, pojedinci sumnjive prošlosti su proizveli strah i odbojnost kod većine evropskih građana prema ilegalnim migrantima. Tome se, naravno, najviše raduju evropska desnica, populistički pokreti i “suverenisti” koji su ilegalne imigrante već smestili u red najozbiljnijih dugoročnih prijetnji po nacionalnu sigurnosti evropskih država.\nBiH pred pucanjem\n“Migrantska revolucija” za koju EU u dogledno vreme očigledno neće imati rešenje, najteže posledice bi mogla da izazove u državama Zapadnog Balkana. Izjava austrijskog kancelara Sebastijana Kurca data sredinom ove godine da će “ilegalni migranti biti zaustavljeni na Zapadnom Balkanu ako ne budu sprečeni na spoljnim granicama EU”, potvrđuje da proklamovana obećanja o integraciji balkanskih zemalja u EU imaju marginalnu težinu u odnosu na unutrašnju sigurnost i ciljeve zemalja članica. Pogotovo nakon “turskog rata protiv EU”, odnosno pretnji Turske da će ka zemljama članicama pustiti neometan prolaz svih imigranata koji se nalaze na teritoriji ove države.\nNekontrolisana migrantska “okupacija” Bosne i Hercegovine podjednako je problematična kao i pokušaj zatvaranja državnih granica Grčke, Bugarske, Rumunije, Severne Makedonije, Srbije, Hrvatske i Slovenije.\nIpak, najviše ugrožena jeste BiH, gde su učestale pljačke, međusobni obračuni, fizički napadi imigranata na građane i policajce postali svakodnevica. Zbog toga se od pre mesec dana u gradovima u čijoj okolini je smešteno najviše imigranata gotovo svako veče organizuju protesti protiv njihov prisustva, sa zahtevima upućenim vlastima da ovaj problem pod hitno reše. Stručnjaci OEBS-a u Sarajevu ujedno upozoravaju da “najezda nedovoljno proverenih, a regrutno sposobnih stranih državljana može predstavljati posebno ozbiljnu pretnju za institucionalno razjedinjenu i ustavnopolitički nesređenu Bosnu i Hercegovinu”.\nTakvo stanovište potvrđuje i statistika Agencije Ujedinjenih nacija za izbeglice UNHCR, prema kojoj je u ovu zemlju samo tokom prošle godine ušlo oko 30.000 ilegalnim migranata čije su provere “veoma sumnjive”. Prema istom izvoru, Služba za poslove sa strancima registrovala je 18.071 novog tražioca azila, što je za oko 5.000 više u odnosu na isti period prethodne godine. Istovremeno, oko 7.000 tražilaca azila izjavilo je da ima nameru da trajno ostane u Bosni i Hercegovini. Većinu takvih, navodi se u izveštaju, čine ekonomski imigranti iz Avganistana, Pakistana, Irana, Iraka, Bangladeša, Alžira i Maroka, a ne izbeglice iz Sirije kojima bi se eventualna međunarodna zaštita morala osigurati.\nPovezane vesti – “VIDE IH KAO PRETNJU”: Papa pozvao političare da ne zatvaraju luke migrantima\nPrema podacima humantiranih organizacija i volontera, smeštajnih kapaciteta u BiH nema dovoljno za sve veći broj migranata koji ulaze u državu, a smeštaji su toliko neuslovni da mnogi imigranti odbijaju da ostanu u njima. Oni se žale i na loš odnos prema njima, nedostatak hrane, lošu higijenu i loše postupanje policije, kao i na ograničavanje slobode kretanje. EU im ne dozvoljava ulazak na svoju teritoriju, a Bosni i Hercegovini je za njihovo zbrinjavanje odobrila skromnih 8,7 miliona evra humanitarne pomoći.\nTags evropska unijahumanitarna pomoćizbeglicemigrantimigrantska kriza\nOŠTRE KRITIKE SAVETA EU: “Niko ne bi trebalo da se ponaša kao Hrvatska” “POTREBAN JE PRITISAK NA TURSKU” Kurc: Erdogan svesno zloupotrebljava izbeglice Kurc kritikovao migrante u Grčkoj NEKOM SE NE VRAĆA KUĆI: Zašto migranti ne žele nazad u Siriju?


"Lokalnim odborima DS nude 10.000 evra da izađu na izbore" - NOVA portal\n„Lokalnim odborima DS nude 10.000 evra da izađu na izbore“\nPolitika Autor:Beta10. mar. 202023:38\nIstraživač u Institutu za fiziku u Beogradu izjavio je da je, prema njegovim saznanjima, Demokratska stranka (DS) pod velikim pritiscima "sa strane" zbog odluke o bojkotu izbora.\n„U pitanju je podmićivanje Glavnog odbora stranke, nekim članovima tog tela nudi se 1.000 evra da se ne pojave na sednici, a lokalnim odborima DS nudi se i do 10.000 da se otrgnu od stranke i izađu na izbore“, kazao je Prvanović na TV N1.\nNaveo je da se demokrate sve više sučavaju sa pritiscima kako se zahuktava kampanja bojkota.\n„U pitanju je podmićivanje članova Glavnog odbora DS-a, koji treba da se desi u subotu, nekim članovima GO nudi se hiljadu evra da ne bi došli na sednicu i da ne bi bilo kvoruma, a na drugoj strani, lokalnim odborima nudi se 10.000 evra da se otrgnu od stranke i da izađu na izbore“, rekao je on.\n„Mislim da je neophodno da građani urade nešto što nikada do sada nisu uradili, a to je da se horizontalno povezujemo a ne vertikalno u okviru nekih stranaka. Neophodno je da pošten i pristojan svet u svim strankama, a takvih ima i u SNS-u i DS-u i ostalim partijama, da se udruži protiv hohštaplera i lopova u svim strankama, to je neophodno da bi Srbiji krenulo na bolje. Ja bih pozvao pristalice i simpatizere SNS-a da bojkotuju izbore, da utiču na rukovodstvo u svojoj stranci da se obezbede fer uslovi za izbore, da kažu da hoće da pobede u fer utakmici“, kazao je Prvanović.\nNaglasio je da „ne treba biti lojalan stranci, već Srbiji i građanima“.


Zaplenjeno 130.000 evra skrivenih u pakovanju higijenskih uložaka - Naslovi.net vesti\nPREŠEVO - Carinici su 17. juna 2017. godine na graničnom prelazu Preševo prilikom izlazne kontrole zaplenili 130.000 neprijavljenih evra, saopštila je Uprava carina. Novac su pokušali da sakriju i prokrijumčare supružnici, državljani Holandije turskog porekla, koji su prilikom susreta sa carinicima... »\nCarinici su na graničnom prelazu Preševo, prema Makedoniji, prilikom izlazne kontrole zaplenili 130.000 neprijavljenih evra kod dvoje državljana Holandije turskog porekla.\nSupružnici su novac pokušali da prokrijumčare u vozilu, navodi se u saoštenju Uprave carine. Deo novca, od ukupno 150.000 evra, pronađen je u donjoj pregradi jedne od torbi, dok je ostatak pronađen u pakovanju higijenskih... »\nNa graničnom prelazu Preševo carinici su zaplenili 130.000 neprijavljenih evra koje su pokušali da prokrijumčare holandski državljani turskog porekla krijući ih između ostalog i u higijenskim ulošcima. Carinici zaustavili Albance... »\nBEOGRAD: Na graničnom prelazu Preševo carinici su zaplenili 130.000 neprijavljenih evra, koje su pokušali da prokrijumčare holandski državljani turskog porekla krijući ih između ostalog i u higijenskim ulošcima.\nSupružnici su prilikom susreta sa carinicima rekli da nemaju ništa da prijave osim ličnog prtljaga, ali detaljnim pregledom automobila utvrđeno je da se u prtljagu krije velika količina neprijavljenih deviza. Deo novca od ukupno... »\nFoto:B92.net Kako se navodi, supružnici su novac pokušali da prokrijumčare u vozilu. Deo novca, od ukupno 150.000 evra, pronađen je u donjoj pregradi jedne od torbi, dok je ostatak pronađen u pakovanju higijenskih uložaka.... »\nVranje - Carinici su u subotu, na graničnom prelazu Preševo, prilikom izlazne kontrole zaplenili 130.000 neprijavljenih evra, saopštila je Uprava carina.\nNovac su pokušali da sakriju i prokrijumčare supružnici, državljani Holandije turskog porekla, koji su prilikom susreta sa carinicima rekli da nemaju ništa da prijave osim ličnog prtljaga. Detaljni pregled automobila „BMW“... »\nDeo novca, od ukupno 150.000 evra, pronađen je u donjoj pregradi jedne od torbi, dok je ostatak pronađen u pakovanju higijenskih uložaka. Putnicima je vraćen dozvoljeni iznos od po 10.000 evra, a suma od 130.000 evra je oduzeta... »\nCarinici su na graničnom prelazu Preševo, prema Makedoniji, prilikom izlazne kontrole zaplenili 130.000 neprijavljenih evra kod dvoje državljana Holandije turskog porekla, saopšteno je danas. Kako se navodi, supružnici su novac pokušali da prokrijumčare u vozilu. Deo novca, od ukupno 150.000 evra,... »\nCarinici su na graničnom prelazu Preševo, prema Makedoniji, prilikom izlazne kontrole zaplenili 130.000 neprijavljenih evra kod dvoje državljana Holandije turskog porekla, saopšteno je danas.\nKako se navodi, supružnici su novac pokušali da prokrijumčare u vozilu. Deo novca, od ukupno 150.000 evra, pronađen je u donjoj pregradi jedne od torbi, dok je ostatak pronađen u pakovanju higijenskih uložaka. Putnicima je vraćen... »\nSupružnici su prilikom susreta sa carinicima rekli da nemaju ništa da prijave osim ličnog prtljaga, ali detaljnim pregledom automobila BMW utvrđeno je da se u prtljagu krije velika količina neprijavljenih deviza. Deo novca od... »\nBeograd -- Na graničnom prelazu Preševo prema Makedoniji zaplenjeno je 130.000 neprijavljenih evra kod dvoje državljana Holandije turskog porekla.\nOblaci nadvladali jutro: Utorak u Srbiji osvanuo tmuran i hladan, kiša i vetar olujne jačine\nRTV pre 6 sati još 3 povezane


Panel diskusija o novim tehnologijama u obrazovanju - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Panel diskusija o novim tehnologijama u obrazovanju\nPanel diskusija o novim tehnologijama u obrazovanju\nBeograd, 10. oktobar 2017. – U četvrtak, 12. oktobra, s početkom u 18 časova u prostorijama Savremene gimnazije, na trećem spratu Palate Beograd (ulaz iz Kralja Milana) biće održana panel diskusija o novim tehnologijama u obrazovanju.\nOrganizatori panel diskusije su Društvo Srbije za odnose s javnošću, Savremena gimnazija i Institut za moderno obrazovanje.\nNa panelu će se razgovarati o značaju upotrebe savremenih tehnoloških uređaja u obrazovnom procesu u Republici Srbiji, sa osvrtom na postojeće prakse u obrazovnim sistemima u zemlji, a koji su kreirani po ugledu na najsavremenija međunarodna rešenja.\nPanel diskusija ima cilj da skrene pažnju na efikasnost i prijemčivost novog koncepta učenja koji omogućava novim generacijama srednjoškolaca lakše, brže i efikasnije usvajanje gradiva.\nUčesnici #How2PR panel diskusije su:\nSvetlana Belić Malinić i Bojan Milanović iz Savremene gimnazije, Marija Milenković ispred Instituta za moderno obrazovanje (IMO), Vladimir Nikolić ispred kompanije Apcom, regionalnog zastupnika kompanije Apple, Branislav Ranđelović, direktor Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja (tbc), Branka Miranović iz LINK groupa i Aleksandra Strugar sa projekta OKmatematika.\nPredhodno CINS: Doprinos borbi za slobodno i profesionalno novinarstvo\nSledeće Regionalna konferencija o diskriminaciji i inkluziji u fudbalu\nTop Tags Srbija i Evropska unija evropske integracije mladi konkurs Vlada Republike Srbije Pravosuđe mediji lokalna samouprava Društvo Civilno društvo OCD vladavina prava Evropska komisija Evropska unija Politika


Lejla Hot - Blic Online\nJovana je u koži i sa bičem, a evo šta radi druga bivša Danijela Alibabića\nPevačica Lejla Hot takmičila se u šou programima "3k dur" i "Idol", a javnost je dobro pamti i po romansi sa crnogorskim pevačem Danijelom Alibabićem.\nKONAČNO Nataša Bekvalac uči da peva\nNataša Bekvalac je tražila pomoć školovane muzičarke da bi na novom albumu dala vokalni maksimum.\nLejla Hot postala profesorka\nSvedoci smo da se neka osnovna zanimanja naših javnih ličnost, nisu njihova jedina interesovanja. Primer je I Lejla Hot, koja je odlučila da postane deo škole za talente UMS-a I da na taj način pomogne deci sa talentom za pevanje.\nDanijel opet sa Lejlom Hot?!\n"Ti koja ostaneš kada svi odu, sa mnom na ovom pustom ostrvu. Uz mene godinama. L, napisao je pevač na društvenij mreži\nDanijel i Lejla zajedno na koncertu\nDanijel Alibabić i njegova bivša devojka Lejla Hot prvi put su se od raskida sreli na žurki posle koncerta „Tropiko benda“. Nekadašnji par se dobro zabavio, a kažu da su sada samo dobri prijatelji.\nLeonitna i Lejla Hot pevale na rođendanu “Artimedie”\nNa koktel zabavi koji je upriličila srednja umetnička škola “Artimedia” goste su zabavile pevačice Leontina i Lejla Hot.\nLejla Hot promovisala svoj prvi album\nMlada pevačica Lejla Hot promovisala je večeras svoj album prvenac "Hot mi je prezime" u klubu "Diva" u Grand kazinu.


Večeras je u našem gradu, na popularnom visočkom Korzu, Visočane iznenadila jedna neobična manifestacija, koja se prvi put održava u Visokom, pod nazivom “Čokoladni Neredi”. Budući da je ovo prvi put da se jedan ovakav projekt provodi u Visokom, Vijeće mladih općine Visoko (VMOV) i Lokalni tim Visoko Asocijacije srednjoškolaca u BiH (ASuBiH) koji su organizirali ovaj događaj, nisu željeli da šalju nikakve poruke, niti da drže bilo kakve govore, nego su jednostavno prepustili svim šetačima i onima koji su učestvovali u samom projektu, da uključe svoju maštu i prolaznicima na najbolji način uljepšaju noć malim čokoladnim iznenađenjem.\nCilj ovog projekta jeste isticanje sličnosti svih građana i njihovo zbližavanje, kako bi oni shvatili da ustvari sitne stvari poput jedne čokolade mogu da učine jedan trenutak mnogo značajnijim i mnogo ljepšim, te mogu da spoje čak i one građane koji su ustvari sušte suprotnosti.\nU sklopu ovog projekta organizatori su odlučili da uz pomoć svih učesnika, koji su večeras došli da pomognu i podijele čokoladni užitak svojim sugrađanima, pomoći i djevojčicama i dječacima koji su usljed katasrofalnih prirodnih nepogoda ostali i bez domova, pa su tako svi učesnici imali zadatak da se “naoružaju” sa dvije čokolade, jednom koju će dijeliti sugrađanima, a drugom koja će biti poklon za mališane iz onih gradova pogođenih prirodnom nepogodom. Na ovaj način, uz odličan provod, svi učesnici imali su priliku ne samo da ovu noć učine ljepšom za mnoge svoje sugrađane, nego i da podare lijepe trenutke ovim mališanima.\nMnogobrojni građani odazvali su se na ovaj projekt i pružili maksimalnu podršku, prepoznavši u njemu sjajnu priliku da se zabave i zbliže jedni sa drugima, a kako je to izgledalo na večerašnjim Čokoladnim neredima u Visokom možete pogledati u detaljnoj fotogaleriji na našoj facebook stranici: https://facebook.com/visokocoba


Otvoren Dnevni centar za osobe ometene u razvoju u Lazarevcu – Radio Galaxy – 89.3MHz\nOtvoren Dnevni centar za osobe ometene u razvoju u Lazarevcu\nLazarevac dobija etažnu javnu garažu u centru grada\nPodela auto sedišta za decu i obuka za roditelje\nObjavio/la Radio Galaxy at June 17, 2020\nSvečanom otvaranju Dnevnog centra za decu ometenu u razvoju u Lazarevcu prisustvovali su zamenik gradonačelnika Beograda, Goran Vesić u pratnji gradske sekretarke za socijalnu zaštitu Nataše Stanisavljević, kao i predsednika opštine, Bojan Sinđelića i državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, Bojana Stevića.\nNa teritoriji Beograda postoji 15 ovakvih centara sa 630 korisnika, a po rečima Vesića ovaj u Lazarevcu je do sada najmoderniji i najopremljeniji.\nKamen temeljac za objekat u Lazarevcu položen je prošle godine u septembru mesecu, predviđen je za 40 korisnika uz mogućnost proširivanja. Dnevni boravak u Lazarevcu koristiće 33 osobe sa smetnjama u razvoju.\nVesić se zahvalio gradskoj sekretarki za socijalnu zaštitu Nataši Stanisavljević, bez koje ovaj projekat ne bi bio realizovan, ali i opštini Lazarevac, kao i investitoru Kancelariji za javna ulaganja i izvođaču radova.\n“Promenili smo politiku i Direkcija za građevinsko zemljište od 2014. godine ulaže četiri puta više u prigradske opštine, nego što se ulagalo ranije, jer one moraju da nadoknade ulaganja kada je u pitanju infrastruktura, ne mogu svi da žive na Vračaru ili Terazijama”, rekao je Vesić.\nBudžet predviđen za ulaganje u infrastrukturu prigradskih opština za ovu godinu iznosio je milijardu i dvesta miliona evra, ali je morao biti smanjen za dvadesetak milijardi zbog pandemije COVID 19, kazao je Vesić.\nNataša Stanisavljević, gradska sekretarka za socijalnu zaštitu, istakla je da je ovaj objekat samo jedan od primera ulaganja u ustanove socijalne zaštite i obezbeđivanja najboljih mogućih uslova kako za korisnike tako i za zaposlene, jer je to primer jedne odgovorne socijalne politike.\n“U proteklom periodu smo podigli standard kada je u pitanju pružanje usluga socijalne zaštite. Većina objekata gde su se pružale usluge su bili neadekvatni i nedovoljno veliki i to smo promenili, jer deca ometene u razvoju i osobe sa invaliditetom zaslužuju najbolje moguće uslove”, rekla je Stanisavljević.\nNovootvoreni objekat je dva i po puta veći od starog, povećan je kapacitet za 25 odsto u odnosu na stari prostire se na 515 kvadratnih metara, poseduje senzorne sobe, fiskulturnu salu, kao i prostorije za radionice i treninge. Kompletno opremanje objekta finansirao je Grad Beograd.\nPredsednik GO Lazarevac, Bojan Sinđelić, istakao da je ovaj objekat primer kako svi nivoi vlasti mogu da rade kao jedno i kako saradnja republike, gradova i opština treba da funkcionšu i zahvalio se svima na realizaciji ovog projekta.\nDržavni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, Bojan Stević, izjavio je da je današnji dan poseban dan za GO Lazarevac i da se ovim projektom zaokružila jedna celina i da se u narednom periodu planiraju novi.


Poslanička grupa Srpske napredne stranke (SNS) u Skupštini Srbije i Klub poslanika Ujedinjene Srpske u Narodnoj skupštini Republike Srpske danas su u Beogradu potpisali sporazum o saradnji.\nPoslije potpisivanja u Skupštini Srbije, predsjednik Kluba poslanika Ujedinjene Srpske Kostadin Vasić izrazio je nadu da će saradnja dva poslanička kluba uroditi plodom.\n"Želim da zahvalim ljudima koji su nam ukazali posebnu čast i zadovoljstvo i nadam se da će uroditi plodom saradnja klubova SNS-a i Ujedinjene Srpske jer Ujedinjena Srpska ima šta da nauči od SNS-a", rekao je Vasić novinarima.\nOn je zahvalio predsjedniku poslaniče grupe SNS-a Aleksandru Martinoviću i delegaciji SNS-a koja je prihvatila poslanički klub Ujedinjene Srpske.\n"U ime poslaničkog kluba Ujedinjene Srpska i srpskog naroda, u ime Milorada Dodika i (predsjednika stranke Ujedinjena Srpska) Nenada Stevandića, želim da pozdravim srpski narod preko Drine i Srbiju", rekao je Vasić.\nMartinović je rekao da su i današnje potpisivanja sporazuma i jučerašnja posjeta predsjednika Srbije Aleksandra Vučića Republici Srpskoj i Srbima u Federaciji BiH dokaz koliko su jake i neraskidive veze Srbije i Republike Srspke.\nOn je napomenuo da to pokazuje i koliko su jake i neraskidive veze u cjelini i srpskog narod iz Srbije, Republike Srpske i Srba koji žive u Federaciji BiH.\n"Srbija će i dalje da bude garant mira i stabilnosti u regionu i želimo da Republici Srpskoj i dalje pomažemo i želimo snažnu i ujedinjenu Republiku Srpsku. Mi smo u ekonomskom, duhovnom i kulturnom smislu jedno biće koje niko ne može da pocepa dok god budemo složni i jedinstveni i vodimo jedinstvenu politiku", rekao je Martinović.\nOn je naglasio da se politika predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i srpskog člana Predsjedništva BiH Milorad Dodika zasniva na tome.\nUjedinjena Srpska SNS


Vučić: Srbija podržava teritorijalni integritet BiH, ali ima pravo da podržava RS i njen opstanak - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić: Srbija podržava teritorijalni integritet BiH, ali ima pravo da podržava RS i njen opstanak\nVučić: Srbija podržava teritorijalni integritet BiH, ali ima pravo da podržava RS i njen opstanak\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija podržava teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine (BiH), ali da joj niko ne može oduzeti pravo da podržava Republike Srpske (RS) i njen opstanak.\n2Piše: Beta 23. jula 2020. 11.36\nFoto: buducnostsrbijeav/ Instagram\n„Srbija je matica, ona garantuje postojanje Dejtonskog sporazuma, a taj potpis garantuje opstanak RS“, rekao je Vučić, obraćajući se prisutnima ispred UKC Banjaluka, gde je donirao 15 sanitetskih vozila za domove zdravlja u ovom entitetu BiH.\nOn je kazao da Srbija ima odgovornost da pomaže RS da „bude dostupna“ kad god joj je potrebna.\nVučić je istakao značaj zajedništva koji postoji između RS i Srbije, dodajući da je cilj „naše jedinstvo“.\nNajavio je da će Srbija finansirati Spomen dom na Petrovačkoj cesti, gde su stradali Srbi koji su bombardovani prilikom bega iz nekadašnje RSK tokom akcije hrvatskih vojnih i policijskih snaga avgusta 1995. godine.\n„Ispravićemo nepravdu, koja nismo mogli da ispravimo 25 godina. Sada Srbija ima više novca, zahvaljujući teškim reformama koje je sprovela i mi ćemo finansirati 90 posto izgradnje Petrovačkog duhovnog centra“, kazao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, Srbi stalno vode računa šta će drugi reći o njima, a poenta je da treba da sami o sebi vode računa, bez obzira na to šta će da kažu drugi.\nPredsednik Srbije je jo rekao da nekada trpi napade zbog toga što finansijski podržava RS, dodavši da to moće da učini, jer Srbija sada ima više novca u budžetu.\nPosetu Banjaluci, Vučić je nastavio sastankom sa najvišim zvaničnicima RS.\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić obišao je radove na izgradnji višenamenskog objekta (vrtić, dom zdravlja, mesna zajednica) čija se izgradnja finansira sredstvima Republike Srbije.\nОбјава коју дели Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) дана 23. Јул 2020. у 2:30 PDT\nAleksandar Vučić, BiH, rsBanjaluka\nTužilaštvo BiH: Optužnica protiv starlete Tijane Ajfon zbog navođenja na međunarodnu prostituciju\nTužilaštvo RS prijavu Stanivukovića protiv Dodika i Lukača prosledilo Tužilaštvu BiH\n23. jula 2020. u 12.08\nradnaskelA, nebeska udica uručio 2,7 miliona Eura ukidoD na ruke.\n23. jula 2020. u 12.14\nRS ne ugrozava integritet BiH, ali BiH cesto pokusava da ospori RS i njene institucije.


On je osumnjičen da je juče oko 17.20 časova prijavio da je u zgradi Srednjoškolskog centra u Doboju postavljena ekspolozivna naprava.\n– Pronađen je i oduzet mobilni telefon za koji postoji osnov sumnje da je sa istim izvršeno navedeno krivično delo. Odmah po prijavi su postupili policijski službenici Policijske stanice Doboj 1, Sektora kriminalističke policije Policijske uprave Doboj, Policijske stanice za bezbjednost saobraćaja Doboj kao i radnici Službe hitne pomoći Doma zdravlja Doboj i Teritorijalne vatrogasne jedinice Doboj – rekla je portparol PU Doboj Dragana Kerkez, piše Srpskainfo.\n– Izvršenim protivdiverzionim pregledom utvrđeno je da u objektu nije postavljena ekspolozivna naprava, te da se radi o lažnom prijavljivanju krivičnog dela. Krivičnim zakonikom Republike Srpske predviđeno je da podnošenje lažne prijave za izvršenje krivičnog dela i samo predstavlja krivično djelo za koje je predviđena novčana sankcija ili kazna zatvora do šest meseci, odnosno dve godine ukoliko neko lažno prijavi osobu da je počinila krivično delo – pojasnila je Kerkezova.


Šume su naše najvrjednije bogatstvo\nZbog povoljnih vremenskih prilika i ugodnih temperatura za ovaj period godine, organizovane su akcije pošumljavanja koje su, kao i prethodnih godina podržali radnici preduzeća.\nAkciju pošumljavanja koja je organizovana u poslovnoj jedinici „Šumariji Zavidovići“- Radna jedinica Vozuća, podržali su osim radnika ove poslovne jedinice i radnici Uprave preduzeća.\nPredivan jesenjski dan obojen šarolikim koloritom rezultirao je sadnjom 1.200 sadnica bijelog bora, u odjelu 422 GJ“Donja Krivaja“, na lokalitetu Vojnica.\nAkciji su prisustvovali i Generalni direktor preduzeća, Jasmin Devedžić, Izvršni direktor za tehniče poslove Smail Đonlagić, te Izvršni direktor za ekonomsko komercijalne poslove, Anto Perković.\nVraćanje šumi dijela onoga što od nje uzimamo, svakako je obaveza preduzeća koja se bave šumarstvom a sadnjom drveća dajemo veliki doprinos njenoj obnovi i brinemo o onome što ostaje za genaracije koje dolaze.\n„Svake godine u toku proljetnog i jesenjskog pošumljavanja naši radnici podrže akcije pošumljavanja doprinoseći na taj način obnovi šuma. Cjelokupna situacija sa pandemijom dodatno motiviše ljude da se okrenu pozitivnim pričama, izađu na teren i dodirnu izvornu prirodu. Ovakve akcije su prilika da pokažemo da se zajedničkim snagama mogu postići izuzetni rezultati“, kazao je generalni direktor preduzeća.\nPriče ispričane kroz prizmu zajedništva i solidarnosti ostavljaju najljepši utisak i formiraju sliku preduzeća kao zaštitnika neprocjenjivog šumskog bogatstva koje je od generacija prije nas ostavljeno na brigu i adekvatno upravljanje, kako bi se tradicija nastavila i u godinama poslije nas.\nUkoliko vremenske prilike dozvole, akcije pošumljavanja će se nastaviti i naredne sedmice.


Pad na evropskim berzama uprkos smanjenju kamatnih stopa\nNa evropskim berzama i danas je zabeležen veliki pad indeksa uprkos snižavanju kamatnih stopa u evro zoni, Sjedinjenim Američkim Državama, Švedskoj, Velikoj Britaniji, Kanadi i Švajcarskoj.\nPadu berze doprineo je i novi izveštaj Međunarodnog monetarnog fonda, koji je spustio prognozu za privredni rast 2009. godine na 0,1 odsto u SAD i na 0,2 odsto u zoni evra.\nIndeks berze u Pragu PX skliznuo je za 3,87 odsto na najniži nivo od 30. decembra 2004. godine, glavni indeks berze u Beču ATX opao je za 8,71 odsto, što je najveći pad od njegovog osnivanja 1991. godine.\nIndeks Pariske berze CAC 40 izgubio je 6,31 odsto vrednosti i zaključen je na 3.496,89 poena, nakon što je tokom dana zabeležen pad od osam odsto na najniži nivo od decembra 2003. godine.\nU Madridu je zabeležen pad od 5,2 odsto, Briselu pad od 7,36 procenata, u Londonu je Footsie opao za 5,18 procenata, frankfurtski Dax skliznio je za 5,88 odsto, na berzi u Amsterdamu pad je iznosio 7,68 odsto, u Helsinkiju 4,88 procenata, a u Stokholmu 6,38 postotaka.\nPored snižavanja kamatne stope, Velika Britanija danas je pokrenula i veliki plan za pomoć bankarskom sektoru, koji podrazumeva i ulazak države u neke od najvećih britanskih banaka za iznos do 50 milijardi funti (65 milijardi evra).\nMeđutim, čini se da ništa ne može da ohrabri investitore, koji su nervozni zbog finansijske krize, iako su stručnjaci i političari ocenili da je današnji koordinirani potez centralnih banaka, kao i dosadašnje akcije vlada koje su odobrile velike iznose za spas banaka, bile neophodne i korisne.\nPad je zabeležen i na berzama u Moskvi, gde je trgovanje obustavljeno 35 minuta nakon otvaranja, a pad je iznosio 11,25 odsto na berzi RTS i 14,35 procenata na berzi Micex.\nNa berzi u Hongkongu pad je iznosio 8,2 odsto, u Bangkoku 6,88 procenata, u Singapuru 6,61 odsto, u Seulu 5,81 odsto, u Sidneju pet procenata, u Šangaju 2,04 odsto, a u Džakarti je trgovanje obustavljeno nakon pada od 10 odsto.\nSigurnost štednih uloga građana nije ugrožena\nBeograd - Vlade zemalja članica Evropske unije odlučile su da garancije na depozite građana u bankama povećaju na 50.000 evra kako bi predupredile moguće negativne posledice globalne finansijske krize na stanovništvo.\nTa odluka otvorila je raspravu da li bi i srpska vlada trebalo da razmišlja o sličnom potezu i da visinu uloga građana za koje garantuje isplatu u slučaju bankrotstva banke podigne iznad 3.000 evra utoliko pre što se prosečni depozit u domaćim bankama kreće iznad te sume. Ipak, stručna javnost podeljena je u vezi s tim pitanjem. I dok jedni tvrde da banke raspolažu dovoljnom količinom novca i da neće zapasti u probleme zbog kojih bi građani mogli da pretrpe štetu, drugi smatraju da bi podizanje garancije ulilo dodatno poverenje u bankarski sektor što je od presudnog značaja za njegovu stabilnost.\nDržavni sekretar Ministarstva finansija Slobodan Ilić podseća da je država, početkom godine, dokapitalizovala Agenciju za osiguranje depozita sa 10 miliona evra, ali naglašava da Srbija ne raspolaže potencijalom koji bi garanciju na depozite povećao sa 3.000 na 20.000 evra. „Bilo bi dobro kada bi garancija iznosila 20.000 evra, ali i sa osiguranom sumom od 3.000 evra građani mogu da budu potpuno sigurni“, tvrdi Ilić.\nČlan Izvršnog odbora Sosijete ženeral banke Sonja Miladinovski kaže za Danas da „višak“ obezbeđenja ne bi škodio.\n- Međutim, u ovom trenutku kada je likvidnost banaka na visokom nivou nema potrebe za takvom merom. Prosečan depozit građana u bankama je veći od osiguranog iznosa, ali najveći deo depozita čine mali ulozi, koje pokriva osigurana suma. Po pravilu, najosetljivije reaguju mali deponenti, iako oni imaju najmanje razloga za paniku - smatra Miladinovski.\nI Nebojša Đorđević, član Izvršnog odbora Alfa banke, smatra da nema razloga da se povećava garancija za depozite.\n- Depoziti građana su sto odsto sigurni. Banke u Srbiji ne beleže gubitke i nisu investirale novac građana u rizične hartije od vrednosti. I mada je ovih dana u pojedinim bankama registrovano pojačano povlačenje depozita, ipak to još nije alarmantna pojava. Zato bi povećanje garantovanog iznosa depozita moglo da predstavlja i negativan signal da možda ima problema kojih u stvari nema. Trebalo bi, dakle, razmisliti da li taj potez treba povući sada ili kasnije, utoliko pre što povećanje garancije ne znači dodatnu sigurnost za građane. Najveća sigurnost za njih je to što banke u kojima ulažu novac nemaju gubitke - kaže Đorđević za Danas i podseća da se prosečan depozit građana u bankama kreće oko 5.000 evra.\nĐorđević ističe da u NBS i bankama ima dovoljno novca i da nije realno očekivati da može da dođe do bilo kakvih poremećaja „osim ako ih sami ne izazovemo širenjem netačnih vesti“.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Dejan Šoškić smatra da, ako je domaći bankarski sistem zaista toliko solidan, onda država ne rizikuje previše ukoliko poveća garancije na štedne depozite. On podseća da je u BiH garantovan iznos do 5.000 evra, a da je u SAD garancija u iznosu do 100.000 dolara ustanovljena još 1940. godine. Država može i treba da napravi korak u tom pravcu da u većoj meri garantuje štedne depozite, ocenjuje Šoškić.\nPostepeno podizanje nivoa garancije\nProfesor Ekonomskog fakulteta Đorđe Đukić predlaže osnivanje fonda za zaštitu depozita, koji bi bio posebna institucija izvan Agencije za osiguranje depozita. „Iskustvo pokazuje da je to efikasan model u okviru kojeg banke kontrolišu proces koji pogađa njihove troškove. S druge strane, trebalo bi se postupno približavati nivou garancije od 20.000 evra. Prvi kriterijum na tom putu jeste visina BDP po glavi stanovnika gde se po pravilu uzima najmanje dva BDP po glavi stanovnika kao gornja suma koja treba da bude osigurana. Visinu garancije redovno bi prilagođavao novoformirani fond uz nadzor centralne banke. Ipak, mislim da građani nisu ugroženi ni ukoliko garancija ostane 3.000 evra“, naglašava Đukić i dodaje da kod povećanja garancije ne treba reagovati stihijski i na osnovu činjenice da su to učinile i druge zemlje.\nEvro premašio 80 dinara\nBeograd - Evro je juče, prema zvaničnom srednjem kursu, vredeo 80,03 dinara, saopštila je Narodna banka Srbije, odnosno 86 para više nego prekjuče, kada je kurs bio 79,17.\nNarodna banka Srbije prodala je prekjuče 10 miliona evra na međubankarskom deviznom tržištu kako bi predupredila prekomernu dnevnu oscilaciju kursa. Kako se navodi u saopštenju, NBS je na međubankarskom deviznom tržištu intervenisala sa četiri puta manjim iznosom deviza nego u ponedeljak, kada je prodala 40 miliona evra.\nŠtednja na sigurnom\nGuverner NBS i predstavnici banaka poručuju građanima da nema razloga da strahuju za uloge i da ne treba da ih povlače\nŠtediše mogu mirno da spavaju, uverava guverner Radovan Jelašić. U Narodnoj banci je 40 odsto rezerve od ukupne štednje „teške” 5,7 milijardi evra, pa banke mogu, ako im zatreba, da povuku gotovinu za isplatu. Da su ulozi sigurni i da nema potrebe da se podižu, građanima poručuju i bankari. Nijedna banka, kako tvrde, nije ograničila iznos za podizanje štednih uloga.\nZa sada nema razloga da centralna banka interveniše da bi se finansijski sektor u Srbiji zaštitio od uticaja krize u svetu, niti da bankama smanjuje obaveznu rezervu da bi im povećala likvidnost, istakao je Jelašićna skupu posvećenom globalnoj finansijskoj krizi, koju je organizovao Ekonomski fakultet i beogradska „Ekonomist medija grupa”.\nSrpske banke, pored visoke likvidnosti, od koje je trećina u gotovini, imaju najveću adekvatnost kapitala u Evropi, od 28 odsto. To je, uz visoku obaveznu rezervu i deviznu od 10 milijardi evra, za sada dovoljno. Za bezbednost štednih uloga, garancija je i vlasnička struktura, jer su osnivači 75 odsto banaka u Srbiji iz Evropske unije.\nSlobodan Ilić,državni sekretar u Ministarstvu finansija,rekao je da su, uprkos tome što je Agencija za osiguranje depozita dokapitalizovana,ograničene mogućnosti da se iznos za štedne uloge do 3.000 evra,za koji država garantuje, poveća. Radna grupa, koju je vlada formirala da prati dešavanja na svetskom finansijskom tržištu, najavio je, iduće nedelje će razgovarati sa predstavnicima banaka, investicionih i penzijskih fondova, kako bi se utvrdilokakve su posledice na finansijske institucije u Srbiji. Zadatak države je da pripremi budžet za iduću godinu koji će predvideti manju javnu potrošnju i deficit, kako bi se očuvala makroekonomska stabilnost, kao i propise koji će doprinositi povećanju atraktivnosti našeg tržišta za investitore. Država ispunjava te svoje zadatke, ali je, kako je rekao, zastoj u Skupštini, koja ne funkcioniše.\nGrađani neće značajnije osetiti posledice krize na svetskom finansijskom tržištu, ali privreda hoće, upozorili su bankari. Ona će imati manje izvora za finansiranje i to po većoj ceni.\nDraginja Đurić, direktor Inteza banke i predsednik Upravnog odbora Udruženja banaka Srbije, istakla je da na sastanku te asocijacije nije bilo reči o ograničenju podizanja štednih uloga. Banke su likvidne i mogu da servisiraju obaveze.\nPredrag Mihajlović, potpredsednik Komercijalne banke, lidera u štednji, istakao je da građani i dalje ulažu novac, ali da ima i onih koji ga podižu, iako nema razloga za paniku. Nijedna banka, upozorio je, pa bila ona najveća na svetu, ne bi mogla da izdrži isplatu svih štediša odjednom.\nBankarski sektor je izuzetno likvidan, poručio je i Zoran Petrović, član borda Rajfajzen banke, ali banke ne drže sve pare u trezoru da bi ih isplatile odjednom, već koliko je potrebno. On je priznao da se oseća pritisak štediša da se ulozi isplate i apelovao da ne podležu psihozi koju seje globalna kriza. Kamate na nove kredite će biti veće, a visinu će odrediti dešavanjima u Evropi i SAD. Ono što Srbija treba da učini jeste da dobije bolji rejting od BB minus i tako smanji kreditni rizik, a sa njim će padati i marže\nPredstavnici banaka Hipo Alpe-Adrija, Inteza, Rajfajzen, Komercijalne i Alfa bankepotvrdili su da ovih dana građani podižu uloge u značajnijem iznosu i naglasili da na to najviše utiče psihološki faktor.\nBankari su apelovali na ljude koji u javnosti komentarišu uticaj svetske finansijske krize na Srbiju da ne stvaraju paniku kod građana i da trenutna dešavanja ne koriste za političke obračune.\nKurs se smiruje, dinar stabilan\nSrednji kurs evra na međubankarskom deviznom tržištu trenutno je između 80,3 i 80,35 dinara i, za sada, nema potrebe da Narodna banka interveniše,jer se značajno smiruje, izjavio je guverner Jelašić, ubeđen da će tako biti i dalje, a ako zatreba NBS je spremna da interveniše.\nDinar je juče dodatno oslabio prema evru za 86 para, zvanični srednji kurs evra iznosio je 80,03 dinara, a dan ranije 79,17 dinara. Domaća valuta je od petka do juče oslabila prema evru za 4,3 odsto.\nNBS je prekjuče intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu prodajom deset miliona evra kako bi predupredila prekomernu dnevnu oscilaciju kursa, za razliku od ponedeljka kada je prodala 40 miliona evra.\nPoslednji put srednji kurs evra bio je iznad 80 dinara krajem juna.\nSAD: Kamatne stope su ublažile, ali ne i pobedile pad indexa\nPočetni entuzijazam na Wall Streetu tokom dana je splasnuo, pa su tako i indexi skliznuli na dole.\nNakon objave o "dogovorenoj" akciji FED-a i banaka iz Evrope i Azije o smanjenju kamatnih stopa, činilo se da će indexi današnji dan završiti "u plusu", ali očigledno je da su za povratak poverenja investitora neophodni pre svega dobri podaci iz američke ekonomije.\nCity Group -4,95%\nJP Mogran -0,05%\nBank of America Corporation -7,03%\nGoldman Sachs -1,74%\nYahoo Inc. -5,62%\nMicrosoft Corporation -0,95%\nIntel Corporation +1,44%\nDell Inc. -0,37%\nGeneral motors -8,60%\nToyota Motors -1,88%\nExxon Mobil Corp. +1,22%\nChevron Corp. -0,34%\nBritish petroleum +0,63%\nBoeing Co. -3,21%\nUnited Technologies Corp. -0,88%\nŠta je sa berzom u Hrvatskoj?\nDanašnje otvaranje većine evropskih berzi proteklo je u "zelenom talasu", a pod uticajem jučerašnjeg smanjivanja kamatnih stopa od strane evropskih banaka.\nTokom trgovanja do 13h "plus" se lagano smanjivao, ali su pretežno indexi ipak bili u "zelenom".\nBelex15 i Belexline su pratili zeleni talas i današnje trgovanje završili su u plusu +1,83%, odnosno 0,05%.\nZačuđujuće loše je startovala berza u Zagrebu, na kojoj se tokom dana "minus" lagano povećavao i oko 13:15h CROBEX je bio -9,50%. Tokom dana blokirana je trgovina na preko 15 akcija.\nSAD: Wall Street u zelenom\nPočetak trgovanja u SAD-u bio je u "zelenoj boji". Dobri rezultati IBM, kao i jučerašnje spuštanje ključne kamatne stope doprineli su blagom oporavku berzanskih indexa.\nTakođe, Ministarstvo finansija razmatra mogućnost da otkupi udele u više banaka u SAD-u, a kako bi na taj način pokrenulo "zaleđeno" finansijsko tržiše.\nBitno je napomenuti i da zabrana "short selling-a" za više od 950 akcija iz finansijskog sektora ističe danas.\nMeđutim, strah od slabljenja SAD ekonomije i dalje predstavlja sivi oblak iznad Wall Street-a.\nVrednosti indexa u 16:15h:\nUlagači žele novac umesto akcija\nBeograd -- Investitori napuštaju Beogradsku berzu pod psihološkim pritiskom i žele da umesto akcija imaju novac u rukama, kaže Gordana Dostanić.\nKriza koja potresa globalna tržišta nije mimoišla Beogradsku berzu, a razlozi zašto srpski indeksi padaju više nego na svetskim berzama jesu u tome što ne postoji strategija razvoja tržišta kapitala, a nema ni sistemskih mera, na primer u vidu poreskih stimulansa, za podsticaj trgovine hartijama od vrednosti, objašnjava direktorka Beogradske berze Gordana Dostanić.\nI Zakon o investicionim fondovima došao je, kako je rekla, u nezgodnom trenutku, kada je srpsko tržište ekstremno raslo. Pored toga, od 1.800 kompanija na Berzi, trguje se sa 100-200, zavisno od dana do dana, a samo četiri kompanije su na berzanskom tržištu.\nMeđu negativnim faktorima su i nizak nivo korporativne kulture, kao i politički ambijent koji utiče na donošenje investicionih odluka.\nNa takvoj podlozi Beogradska berza dočekala je krizu i reagovala padovima. Naime, strani institucionalni investitori sa problemima na domicilnim tržištima počeli su da izlaze iz pozicija na srpskom tržištu.\nIsto rade i domaći investitori, mahom pod psihološkim pritiskom, uključujući investicione fondove koji izlaze iz pozicija na Berzi zbog zahteva njihovih investitora za povlačenjem novca.\nBerza je na nastalu situaciju reagovala oruđem koje joj je na raspolaganju, odnosno administrativnim merama. Na snazi je već novi način utvrđivanja cene na zatvaranju za trgovinu hartijama od vrednosti metodom kontinuirane trgovine.\nNa Berzi su razmatrane i druge mere, poput sužavanja zone fluktuacije, ali je ocenjeno da bi to u ovom trenutku donelo veću ponudu i manju tražnju a ne obratno.\nKada je o zatvaranju Berze reč, o čemu se spekuliše u javnosti, direktorka je istakla da je za to "isključivo nadležna Komisija za hartije od vrednosti". Komisija, međutim, ne može da pruži finansijsku "injekciju", što je potez koji bi trebalo da sledi zatvaranje tržišta, kazala je Dostanić.\nOna je naglasila da bi sistemska mera koja bi pomogla tržištu bilo povećanje tražnje ali i da je to nešto što ne može da uradi Berza.\nMMF:Privredni rast u Srbiji 6 odsto\nBeograd -- Međunarodni monetarni fond (MMF) je u svom izveštaju prognozirao da će privredni rast u Srbiji naredne godine biti šest odsto.\nTo je nepromenjeno u odnosu na aprilski izveštaj, a isti rat se očekuje i ove godine. Srbija, kao ni Crna Gora i Bosna i Hercegovina, nije uvrštena u zbirne pokazatelje zbog nedostatka podataka.\nKada je o Srbiji reč, MMF je povećao procenu deficita tekućeg plaćanja za ovu godinu na 18,6 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), dok je u aprilskom izveštaju bilo prognozirano da će deficit iznositi 16,1 procenata.\nDeficit tekućeg plaćanja u Srbiji će, prema proceni MMF-a u 2009. godini iznositi 19,3 odsto BDP-a, dok je pre šest meseci prognozirano da će iznositi 15,8 procenata.\nPad kapitalizacije berze 30 odsto\nBeograd -- Indeksi Beogradske berze su od početka godine do kraja septembra zabeležili pad. Indeks Belex15 od 56,15 odsto, a Belexline 48,9 odsto vrednosti.\nU odnosu na region, sem na Beogradskoj berzi, padove od 50 odsto vrednosti zabeležili su glavni indeksi na berzama u Rumuniji i Bugarskoj, dok su u Sloveniji i Hrvatskoj imali pad od više od 40 odsto vrednosti.\nUkupna tržišna kapitalizacija Beogradske berze 30. septembra je iznosila 13,7 milijardi evra, i za nepunih 30 procenata je manja nego godinu dana ranije, Tržišna kapitalizacija akcija je iznosila 12,1 milijardu evra, 31 odsto manja nego na kraju septembra prošle godine. Akcije iz korpe indeksa Belex15 imaju kapitalizaciju od 1,9 milijardi evra, pa u ukupnoj kod akcija učestvuju sa nešto više od 16 odsto.\nOd januara do septembra ove godine na Beogradskoj berzi je ostvaren promet od 751,4 miliona evra i realizovan je kroz 92.300 transakcija, što je znatno lošiji rezultat, više nego duplo manje nego u istom periodu prošle godine.\nNajviša mesečna vrednost prometa je ostvarena u aprilu i maju, a najniža u avgustu i septembru. Prosečna dnevna vrednost prometa bila je 322,9 miliona dinara, gotovo 54 odsto manja na godišnjem nivou.\nOko 48 odsto ukupnog prometa odvijalo na kontinuiranom tržištu trgovanja, 30 odsto su bile blok transakcije, 16 odsto prometa je ostvareno metodom preovlađujuće cene, dok je šest odsto predstavljalo trgovanje obveznicama. Najviše se trgovalo hartijama iz bankarskog sektora i to akcijama AIK banke, Univerzal banke, Agrobanke i Jubmes banke.\nU ukupnom prometu na berzi u januaru ove godine stranci su učestvovali sa 51,15 odsto, u septembru sa 31,53 odsto. Prosečno učešće stranaca u trgovanju na berzi u devet meseci ove godine iznosilo je 47,89 odsto, dok je prošle godine iznosilo 39,25 odsto.


Do 12. oktobra: Prijave za polaganje Cambridge ispita za nivo A2 Key · gradski.online\nDo 12. oktobra: Prijave za polaganje Cambridge ispita za nivo A2 Key\nKIKINDA- Poštovani Kikinđani, Akademija Oxford obaveštava vas da je u toku prijava kandidata za polaganje Cambridge ispita za nivo A2 Key. Prijava traje do 12. oktobra, kako bi, dva dana kasnije, 14. oktobra, organizovali ispit u Beogradu.\nMožete nas kontaktirati putem broja telefona 060-0230056 ili putem mail-a kikinda@akademijaoxford.com. Poslovnica Akademije Oxford nalazi se na Trgu Srpskih dobrovoljaca 3, lokal C1.\nAkademija Oxford osnovana je 2008. godine i od tada sprovodi programe neformalnog obrazovanja, kurseve stranih jezika, stručna osposobljavanja, prekvalifikacije i dokvalifikacije, prevodilačke usluge sudskih tumača. Naši centri se nalaze u više 30 gradova u Srbiji, a od početka marta i u Kikindi.\nPrethodnoSestre Terzić, preslatke teniserke: Staši je Nole sportski idol, a Laci mlađoj Leni\nSledećeNa sednici gradskog parlamenta: Poslovnik u ruci, diskusija žustra, ali u demokratskim i fer okvirima


mali fudbal | Srpskainfo\nPredsjednik PDP Branislav Borenović, zajedno sa narodnim poslanicima Draškom Stanivukovićem i Jelenom Trivić, te članovima ove partije, pridružili su se danas humanitarnom turniru koji organizuje Udruženja građana „Mozaik prijateljstva“ s ciljem prikupljanja sredstava za nastavak rada javne kuhinje.\nNa nedavno održanom turniru u malom fudbalu u Ulcinju organizatori su donijeli vuka u minijaturnom kavezu i izložili ga kao trofej, a cijeli događaj izazvao je zaprepašćenje kako javnosti tako i zaštitnika životinja.\nBORIK SE VRATIO U VELIKOM STILU Zadovoljni učesnici, navijači i organizatori\nTurnir u malom fudbalu “Borik” vratio se u velikom stilu. Ove godine bio je izuzetno posjećen, zadovoljni su bili i navijači i organizatori ali i učesnici, a rekordna nagrada od 20.000 KM došla je “kao tačka na i”.\n"BORIK 2019" Monting odbranio trofej\nEkipa Montinga iz Teslića je odbranila naslov najbolje ekipe na banjalučkom turniru u malom fudbalu pošto je pobjedom od 3:o protiv tima Kort marketi GTI trijumfovala na turniru “Borik 2919”.\nMALI FUDBAL Danas finala "Borika 2019", kome će pripasti trofeji\nDanas je posljednji dan na turniru u malom fudbalu “Borik 2019”, a u finalu seniorske kategorije sastaće se ekipe Kort marketi GTI i branilac trofeja Monting Teslić.\nMALI FUDBAL Počinju završne bitke na turniru "Borik 2019"\nTurnir u malom fudbalu „Borik 2019“ ulazi u samu završnicu, a od danas do utorka publiku koja dođe u dvoranu očekuje ono najbolje. Danas su na rasporedu zaostale utakmice šesnaestine i osmine finala, a na parketu će se naći prošlogodišnji šampion Monting.\n"BORIK 2019" Poznato 14 učesnika osmine finala\nPoznato je ukupno 14 učesnika osmine finala turnira u malom fudbalu “Borik 2019”, a preostala dva tima saznaćemo u subotu, 21. decembra kada se sastaju Monting Teslić – Kafe bar 988 i Kort marketi GTI – Elite Academy Ardor.\nTURNIR "BORIK 2019" Bakal i Krajinapetrol prošli na penale\nOdigrane su prve eliminacione utakmice na tradicionalnom turniru u malom fudbalu “Borik 2019”, a donijele su dosta uzbuđenja. U dva susreta pobjednika su odlučivali penali u kojima su više spretnosti i sreće od rivala imali ekipe Pekara Bakal i Krajinapetrol.\nSVA MJESTA POPUNJENA Sutra žrijeb za „Borik Nektar 2019“\nSutra će da bude održan žrijeb grupa za turnir u malom fudbalu „Borik Nektar 2019“, a sva mjesta su već popunjena.\nPočinje SARADNJA TURNIRA „Borik Nektar“ i „Kutija šibica“\nOrganizatori dva najkvalitetnija i najmasovnija turnira u malom fudbalu na ovim prostorima „Borik Nektar“ i „Kutija šibica“ uskoro će da započnu zvaničnu saradnju.\nMAJSTORI SA LOPTOM Republika Srpska i ovog ljeta u znaku uličnog fudbala\nŠesti jedinstveni turnir u uličnom fudbalu “Jelen kup 2019” održaće se širom Republike Srpske od 4. juna do 30. avgusta ove godine. Prošlogodišnji Jelen kup obilježilo je preko 150 ekipa, 50.000 posjetilaca i više od 1.100 učesnika u ukupno šest gradova.\nRSI U RAMIĆIMA Favoriti ubjedljivi\nU balonu “Ramići” odigrano je prvo kolo Radničkih sportskih igara u malom fudbalu, favoriti su ostvarili očekivane pobjede, a postignuti su sljedeći rezultati:\nRSI U MALOM FUDBALU Učestvuje 12 ekipa, Pošte Srpske brane tron\nVečeras u balonu “Ramići” počinju Radničke sportske igre u malom fudbalu, a učestvovaće 12 ekipa. Timovi su podijeljeni u dvije grupe, a sastaju se: grupa A: M:tel – Katastar (18.45), TDR – NELT (19.30), Elnos – Stomatologška ordinacija “Dr Čavić” (20.15), grupa B, utorak: Pošte Srpske – Sector Security (18.45), Colorit – Tropic centar (19.30), Krajinapetrol – Novo Groblje (20.15 časova).\nKMF Policajac proslavlja titulu protiv Jošavke\nUtakmica 14. kola druge futsal lige RS između klubova malog fudbala (KMF) „Policajac“ i „Jošavka“ održaće se danas u sportskoj dvorani „Borik“.\nOvog vikenda završava se tradicionalni turnir u malom fudbalu “Borik Nektar 2018”, a danas su na rasporedu polufinalne utakmice.\nKMF Policajac u nedjelju igra prvi zvanični meč: Patike i lopta umjesto uniforme i pendreka\nFutsal scena Republike Srpske će u predstojećoj sezoni biti bogatija za jedno ime, a reč je o Klubu malog fudbala Policajac, koji sačinjavaju pripadnici MUP-a.


Slovan Bratislava - Dunajska Streda: Analiza utakmice\nHome Sportsko klađenje Tip dana Slovan Bratislava – Dunajska Streda: Analiza utakmice\nSubota nam kao i obično nudi dosta kvalitetnog sadržaja, a tu pre svega mislimo na ponudu fudbalskih utakmica, posebno utakmica najpopularnijih liga. Danas smo uspeli da pronađemo utakmicu koja zaslužuje da ima titulu Tip Dana, a to je danas meč koji se igra u okviru prve Slovačke lige, gde se na stadionu Tehelne Pole u gradu Bratislava, sastaju domaća ekipa Slovana i gosti ekipa Dunajske Strede.\nDomaća ekipa, ima odličnu sezonu do sada i sa pravom se nalaze na prvoj poziciji tabele, a na domaćem terenu su gotovo nepobedivi pošto imaju 9 pobeda, 0 nerešenih i 1 poraz, uz impresivnu gol razliku od 25 postignutih i samo 4 primljena gola. Sasvim sigurno će biti extra motivisani pred ovaj meč, pošto im dolazi u goste ekipa koja se nalazi na drugoj poziciji i koja bi jedina mogla da ugrozi Slovan na prvoj poziciji.\nNjihovi protivnici, ekipa Dunajske Strede se nalazi na drugoj poziciji tabele, a na gostovanjima imaju odličan učinak od 6 pobeda, 2 nerešene i 2 poraza uz vrlo efikasnu igru i 20 postignutih i 15 primljenih pogodaka. Generalno obe ove ekipe spadaju u red efikasnijih ekipa u ligi, pa tako domaći idu u 3+ na 50% domaćih utakmica, a gosti sa druge strane idu u 3+ na 60% utakmica.\nOve dve ekipe su igrale dosta puta do sada, ali ono što je simptomatično je činjenica da su na poslednjih 6 susreta, čak 4 puta bilo da obe ekipe postignu pogodak, a vrlo često i da bude 3+.\nNećemo ovde čačkati market za konačan ishod, jer se ovde stvarno može dogoditi svašta, ali ovogodišnje performanse pokazuju da bi obe ekipe ovde mogle odigrati otvoreno, te smatramo da je najbolje na ovoj utakmici odigrati 3+ (da obe ekipe postignu 3 ili više pogodaka), koja opklada se plaća odličnom 2.04 kvotom u sportskoj kladionici 22Bet.


Hotel Slatina Vrnjačka Banja je udoban ugostiteljski objekat 4 zvezdice u Vrnjačkoj Banji, pored lekovitog izvora Slatina, okružen raskošnim zelenilom, oko 200 metara od centra ovog poznatog banjskog centra Srbije. Hotel Slatina Vrnjačka Banja goste različitog profila i interesovanja poziva na odmor i uživanje tokom čitave godine u udobnom, skrovitom i mirnom turističko-ugostiteljskom objektu onoliko koliko ga gosti takvim učine, a dovoljno blizu sadržajima izlazaka i provoda – ako to žele. Hotel Slatina Vrnjacka Banja je prvi porodični SPA hotel u Vrnjačkoj Banji u skladu sa okruzenjem i svetskim trendovima, zahtevima i očekivanjima savremenog gosta. Hotel Slatina Vrnjacka Banja je odlično povezan sa svim delovima Vrnjačke Banje, a jedinstven položaj omogućava zadovoljavanje različitih potreba i očekivanja gostiju, ali svakako pruža okrepljujući san i buđenje uz miris blagotvorne prirode, koji donosi povetarac sa obližnje planine Goč. Hotel Slatina u Vrnjačkoj Banji se nalazi na mestu nekadašnjeg Sanatorijuma Terapija, koga je tokom Prvog svetskog rata posetio i Ser Tomas Lipton, čuveni proizvođač čaja.\nPoslovni koncept hotela Slatina Vrnjačka Banja je objedinjavanje vrhunske usluge sa modernim uređenjem i sadržajima, čiji smirujući tonovi i uredenje stvaraju ambijent udobnosti, opuštenosti i elegancije. Hotel Slatina Vrnjačka Banja ima 24 smeštajne jedinice veličine od 31 do 45 m2, sa sledećom strukturom: 12 Superior dvokrevetnih soba, 6 Standard dvokrevetnih soba, 3 deluxe sobe sa jaccuzi kadom, 3 Apartmana. Hotel Slatina Vrnjačka Banja pruža gostima mogućnost da se potpuno izoluju od života preopterećenog obavezama, jer predstavlja spoj modernog dizajna i vrhunski kvalitetne usluge, gde se gosti osećaju potpuno udobno i opušteno.\nSaglasno bogatoj istoriji i višedecenijskoj tradiciji, sobe hotela Slatina Vrnjačka Banja su istovremeno tradicionalno i moderno uređene sa puno ljubavi i pažnje, u usklađenom stilu modernog nameštaja, opreme i sadržaja za prijatan odmor ili boravak. Standard soba Hotela Slatina je površine 31 m² i raspolaže sa prostranim francuskim ležajem ili sa 2 posebna ležaja i sofa ležajem na razvrlačenje i sadržajima koji zadovoljavaju potrebe savremenog gosta – parket podovi, klima uređaj, LCD TV sa kablovskim programima, garderober, radni sto i stolica, mini bar, aparat za pripremu kafe ili čaja, udobno kupatilo sa tušem, bade mantilom, papučama, fenom za kosu i toaletnim priborom. Superior sobe Hotela Slatina Vrnjačka Banja su veličine 33 m2 i takođe opremljene velikim francuskim ležajem ili sa 2 posebna ležaja i sofa lezajem na razvlačenje, standardnom opremom i sadržajima. Deluxe soba Hotela Slatina Vrnjačka Banja ima kapacitet do 4 osobe, na površini od 35 m2 i idelan je izbor za porodični odmor i goste koji žele da na poseban način uzivaju. Sve 3 deluxe sobe Hotela Slatina Vrnjačka banja su opremljene jacuzzi kadom, što izuzetno pogoduje gostima koji žele da se opuštaju u privatnosti svoje hotelske sobe. Skoro svaka soba Hotela Slatina Vrnjačka Banja ima terasu, koja pruža prekrasan pogled na jednu od najlepših zelenih oaza Vrnjačke Banje, njen poznati zeleni park i obližnji lekoviti – mineralni izvor Slatina, po kome hotel nosi ime.\nU sklopu hotela Slatina Vrnjačka Banja je udoban i moderan a la cart restoran kapaciteta 100 mesta koji poslužuje bogat i raznovrstan buffet doručak i pruža bogatsvo vrhunski kvalitetnih obroka, pripremljenih od prirodnih i svežih sastojaka iz lokalne proizvodnje. Gosti uz muziku uživaju u izboru vina, a svaka kap rakije “Dana” budi čula i strast. Za trenutke odmora i opuštanja posle blagotvorne šetnje banjskim parkom sa šetalištem ili posle wellness i spa sadržaja, gostima Hotela Slatina Vrnjačka Banja je na raspolaganju moderno uređen bar sa velikim izborom pića, kafa i osvežavajućih napitaka.\nJedno od omiljenih mesta gostiju koji borave u Hotelu Slatina Vrnjačka Banja je Wellness i spa centar, u kome se opuštaju i okrepljuju telo i duh, izborom raznovrsnih sadržaja i tretmana koje pružaju iskusni fizioterapeuti – masaže, slana soba, tepidarijumi, Kneipp klupa, jacuzzi za 6 osoba, aroma tuševi, infra crvena sauna, parno kupatilo, sauna, zatvoreni i otvoreni bazen.\nKonferencijska sala Hotela Slatina Vrnjačka Banja ima 70 mesta /zavisno od postavke/ i opremljena je vrhunskom opremom i modernom tehnologijom /TV, flip chart, ozvučenje, projektor, Wi Fi/, čime je idealna za uspešnu organizaciju prezentacija, sastanaka i sličnih događaja ove veličine.\nNajmlađim gostima Hotela Slatina Vrnjačka Banja je na raspolaganju dečija igraonica, čiji animatori uživaju u dečijim igrama i aktivnostima prilagođenim uzrastu i interesovanju, a sve u cilju odlične zabave. Igraonioca sadrži x-box, lavirint i mnogo različitih i zanimljivih sadržaja koji će omogućiti aktivan dečiji odmor uz uživanje.


Američki san libanske kreatorke : Crveni tepih\nAmerički san libanske kreatorke\nNa dodeli Zlatnih globusa uvek ima mesta za diskusiju o svečanim toaletama poznatih dama. Kao na modnoj reviji smenjivale su se kreacije poznatih dizajnera, ali se najviše šuškalo o modelima čuvene libanske kreatorke Rim Akre. Dajana Lejn, Madona i Džuli Boven su na najbolji način ponele njene haljine i pokazale da klasika, svojstvena princezama, nikada ne prolazi.\nModna dizajnerka Rim Akra definitivno je imala svoje veče na ovogodišnjoj dodeli Zlatnih globusa u Holivudu, jednom od najvećih događaja u svetu šou biznisa u Americi.\nDajana Lejn, Madona i Džuli Boven, možda jesu potpuno različiti tipovi žena, ali su sve tri mudro odabrale haljine njujorške kreatorke libanskog porekla Rim Akre za svečanu dodelu ovih prestižnih filmskih i TV nagrada.\nDok se Dajana Lejn opredelila za izgled bronzane boginje, u haljini prekrivenoj zlatnim šljokicama sa “V” izrazom, Madona je odlučila da nagradu za najbolju originalnu pesmu primi u tamno zelenoj, ručno rađenoj haljini iz iste kolekcije za jesen 2012. godine.\nZvezda serije Moderna porodica (Modern Family) Džuli Boven pojavila se na crvenom tepihu u klasičnoj, glamuroznoj, prljavo roze haljini od tila, sa rukavima prekrivenim kristalima.\nIako je Rim Akra već duže vreme poznata kao dizajner venčanica i svečanih haljina, koje se prodaju u nekim od najrenomiranijih prodavnica u Njujorku poput „Bergdorf Gudman” ili „Saks” na Petoj aveniji, preksinoć održana svečanost na kojoj su dominirale njene kreacije, sigurno će joj doneti još veći uspeh u svetu mode.


Mediji: Klop u četvrtak u Liverpulu na završnim pregovorima\nBivši trener Borusije iz Dortmunda Jirgen Klop u četvrtak bi mogao da doputuje u Liverpul i potpiše ugovor sa istoimenim fudbalskim klubom, pošto je Italijan Karlo Ančeloti odbacio mogućnost da se ove sezone vrati fudbalu, preneli su danas britanski mediji.\nKlop uveliko pregovara sa vlasnikom Liverpula Majkom Gordonom i izvršnim direktorom Janom Ejrom i mogao bi u četvrtak da završi pregovore i potpiše ugovor. Liverpul je za vikend otpustio trenera Brendana Rodžersa zbog loših rezultata.\nMediji su spekulisali da bi Rodžersa na Enfildu mogao da zameni i bivši trener Real Madrida i Čelsija Karlo Ančeloti, ali je italijanski trener odbacio tu mogućnost.\n“Uživam u odmoru, ali naravno želim da se vratim trenerskom poslu pošto je to moja strast. Želim dobro da se odmorim, ali biću spreman za sledeću sezonu”, rekao je Ančeloti.\nKlop, koji je osvojio dve šampionske titule sa Borusijom Dortmund i igrao finale Lige šampiona 2013. godine, rekao je da želi da radi u Engleskoj.\nOn je na kraju prošle sezone posle sedam godina otišao iz Borusije i uzeo godinu dana odmora, ali bi mogao da prekine pauzu i popiše trogodišnji ugovor sa Liverpulom.\nKlop je tražio da u stručni štab dovede svoje pomoćnike iz Dortmunda Željka Buvača i Pitera Kravica.\nLegendarni fudbaler nemačke reprezentacije Franc Bekenbauer nazvao je Klopa “jednim od najboljih trenera sveta”.\n“On je fantastičan, jedan od najboljih trenera na svetu. Liverpul je jedan od najvećih svetskih klubova, pa mislim da su Liverpul i Klop dobra kombinacija. Ako taj engleski klub ima šansu da dovede Jirgena Klopa, svakako bi trebalo da je iskoristi”, rekao je Bekenbauer.


Cveće i drveće u zamenu za stari papir | Autonomija\nZa sadnicu cveća potrebno doneti 10 kilograma starog papira, a za sadnicu drveta 60 kilograma starog papira.\nUdruženje Inženjeri zaštite životne sredine će tokom manifestacije „Novosadska jesen“, koja počinje sutra, deliti sadnice cveća i drveće u zamenu za stari papir.\n„U želji da promovišemo i podstaknemo svoje sugrađane na reciklažu starog papira,\nsvima koji budu tokom Novosadske jeseni doneli na naš štand stari papir biće im zamenjen za sadnicu cveća ili drveća“, navodi se u saopštenju za javnost.\nDodaje se da je za sadnicu cveća potrebno doneti 10 kilograma starog papira, a za sadnicu drveta 60 kilograma starog papira.\nSvi zainteresovani moći će da dobiju i više informacija o procesu reciklaže i načinima na koji mogu da smanje svoj uticaj na životnu sredinu i doprinesu njenom očuvanju, piše u saopštenju.\nNavodi se da se proizvodnjom papira iz recikliranih materijala, umesto iz drveta, postiže\nenergetska ušteda i do 74 odsto, zavisno od tehnološkog postupka i vrste starog papira, dok se dobijanjem papira iz jedne tone recikliranog papira smanjuje emisija štetnih gasova za oko 70 odsto.\n„Reciklažom samo jedne tone starog papira, očuvaćemo 30.000 litara vode potrebne za proizvodni proces. Svakom tonom recikliranih novina sačuva se 17 stabala starosti između 15 i 20 godina. Da bi se zadovoljile potrebe za papirom prosečnog domaćinstva, godišnje se poseče šest stabala“, piše u saopštenju.\nOva akcija sprovodi se u okviru nacionalne kampanje „Oplaneti se -Recikliraj!“, koju\nsprovodi mreža organizacija okupljenih u Zelenu listu Srbije, čiji su član i „Inženjeri zaštite životne sredine“ .\nManifestacija „Novosadska jesen“ održava se od 23. do 27. oktobra u Sportskom i poslovnom centru „Vojvodina“ (Spens).