Front Page - Prodaja servera, administracija i odrzavanje servera BS Computer\nBS Computer je osnovan 10. oktobra 2005. godine sa sedištem u Zrenjaninu. Od osnivanja, tokom prethodnih godina, prešli smo dug i težak put od firme sa jednim zaposlenim, do firme koja zapošljava u stalnom radnom ..\nA4 TECH, ACER, AMD, AOC, APACER, APPLE, ASUS, BARKAN, BEKO, BENQ, BLAUPUNKT, BROTHER, BS COMPUTER PC AMD, BS COMPUTER PC INTEL, BS COMPUTER PC MICROSOFT, CHIEFTEC….\nPrelazak klasične telefonije na IP mreže obećava nam u budućnosti manje troškove telefoniranja i primenu novih aplikacija. Ovaj prelazak, takođe, predstavlja i izazov da se na pravi način ukomponuju dve potpuno različite…\nTrudeći se da pružamo kompletan opseg usluga vezanih za IT, u mogućnosti smo da Vam ponudimo naše Web Hosting usluge. U zavisnosti od Vaših potreba možete odabrati jedan od 5 ponuđenih paketa web hosting …\nDa bi Vaš server radio stabilno i konstantno ispunjavao zahteve Vašeg poslovnog sistema, potrebno je da ga neko administrira i konstantno nadzire kako bi se obezbedile neophodne funkcionalnosti.\nBS Computer se trudi da svojim korisnicima pruži maksimalnu podršku tokom projektovanja, implementacije, eksploatacije, nadogradnje, kao i pri redovnom i havarijskom servisu svojih serverskih sistema i povezanih instalacija.BS Computer se trudi da svojim korisnicima pruži maksimalnu podršku tokom projektovanja, implementacije, eksploatacije, nadogradnje, kao i pri redovnom i havarijskom servisu svojih serverskih sistema i povezanih instalacija.\nTehnologija Virtualnih Privatnih Servera podrazumeva više odvojenih serverskih konfiguracija na jednom fizičkom serveru. VPS hosting omogućava korisnicima da uz manju cenu imaju svoj nezavisni serverTehnologija Virtualnih Privatnih Servera podrazumeva više odvojenih serverskih konfiguracija na jednom fizičkom serveru. VPS hosting omogućava korisnicima da uz manju cenu imaju svoj nezavisni server


Pre rezidbe utvrditi stepen izmrzavanja - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDatum kreiranja petak, 24 januar 2020 10:14\n* Izmrzla okca i lastari na preseku imaju žutosmeđu ili crnu boju\nVinova loza je biljka kojoj niske zimske temperature mogu naneti velike štete, naročito ako su ekstremno niske, a to su mrazevi ispod -20° C. Različite sorte ispoljavaju veću ili manju osetljivost na zimske mrazeve i na osnovu mnogobrojnih ampelografskih istraživanja sve sorte se mogu uslovno podeliti u tri grupe.\nPrvu grupu čine sorte koje izmrzavaju od -15° C do -18° C, a to su: "blatina", "kratošija", "vranac", "prokupac", "začinak", "smederevka", "plovdina", "slankamenka bela", "kraljica vinograda", "kardinal", "afus ali", "crveni drenak" i "muskat italija".\nU drugu grupu ubrajaju se sorte koje izmrzavaju od -20° C do -24° C poput "frankovke", "probusa", "game bojadisera", "kranjskog bojadisera", "župskog bojadisera","žilavke", "župljanke", "čapskog bisera", "šasle", "muskat hamburga", "beogradske rane", "demir kapije", "gročanke" i "beogradske besemene".\nTreću grupu čine sorte koje izmrzavaju ispod -24° C i u nju spadaju "burgundac crni", "game", "kaberne sovinjon", "kaberne frank", "merlo", "burgundac beli", "burgundac sivi", "muskat otonel", "rizling italijanski", "rizling rajnski", "semijon", "sovinjon beli", "traminac", "šardone".\nOvakva podela sorti nastala je posle višedecenijskog ispitivanja u različitim lokalitetima i uglavnom se pokazala tačnom u većini vinogradrskih zemalja gde se javljaju ekstremno niske zimske temperature. Otpornost sorte zavisi od niza činilaca, ali je najvažnije kakvi su uslovi bili u prethodnoj vegetaciji, tj. kolika je bila rodnost, kakva je bila primenjena agrotehnika i zaštita, kakvi su bili agroekološki uslovi i kakva je bila jesen pred zimu u kojoj se loza pripremala za prezimljavanje (koliko dobro su sazreli lastari i zimska okca na njima).\nU zavisnosti od stepena izmrzavanja, mogu izmrznuti samo glavni pupoljci u okcima, glavni pupoljci i suočice, celi jednogodišnji lastari, krakovi kordunica, stablo i svi nadzemni delovi čokota, a nekada i ceo čokot.\nIzmrzla okca i lastari na preseku imaju žutosmeđu ili crnu boju. Slično je i s krakovima kordunica i stablom, koje na preseku takođe dobija crnkastu boju i u proleće, kada kreće vegetacija, počinju da se suše.\nKada se jave ekstremno niske temperature pre izvođenja rezidbe treba utvrditi stepen izmrzavanja na čokotima vinove loze i na osnovu utvrđenog izmrzavanja odrediti način rezidbe, jer se broj izmrzlih okaca mora nadoknaditi na ostavljenim rodnim elementima.


Inicijativa da Vršac dobije status grada\nSkupština opštine Vršac na poslednjoj sednici usvojila je inicijativu da ta opština dobije status grada. Time se stvara pravni okvir da predstavnici opštine o inicijativi koja datira od 2011. godine razgovaraju sa nadležnima u pokrajinskoj i republičkoj administraciji. Predstavnici Vršca smatraju da bi dobijanjem statusa grada ta opština dobijala više novca, ali i privlačila strane investitore, što bi zaustavilo smanjenje broja stanovnika.\nKonkurs za studentske stipendije u Kikindi\nOpština Kikinda raspisala je Javni konkurs za dodelu stipendija studentima koji su u toku školovanja ostvarili izuzetne rezultate, kao i studentima slabijeg materijalnog stanja. Prijave su otvorene do 15. januara 2016. godine. Na konkurs mogu da se prijave državljani Republike Srebije sa prebivališem ili boravištem na teritoriji opštine Kikinda, prenosi RTV.\nDivlje jagode za doček Nove godine u Zrenjaninu\nZa doček Nove 2016. godine će na velikoj koncertnoj bini u glavnoj ulici nastupiti jedan od najpoznatijih rok bendova regiona - "Divlje jagode". Večernji novogodišnji program počinje u 22 časa kada će nastupiti DJ Buki, zatim će na sceni od 23 časa do 1 posle ponoći biti "Divlje jagode", a onda se na binu još jednom vraća DJ, koji će još sat vremena puštati muziku. Zrenjanin je organizovao i program za najmlađe.\nUkida se naplata parkinga ispred bolnice u Zrenjaninu\nNaplata parkiranja ispred Opšte bolnice "Đorđe Jovanović" u Zrenjaninu biće ukinuta od ponedeljka, 28. decembra, najavio je danas direktor JKP "Pijace i parkinzi" Ilija Mandić. - Svesni smo da u ovoj zdravstvenoj ustanovi, na čijem čelu je pokrajinska administracija, vladaju nehumani uslovi i loša organizacija i hteli smo da olakšamo svim građanima tokom višečasovnog boravka u bolnici - rekao je Mandić.\nU Zrenjaninu će se graditi trkačka staza\nIzgradnja trkačke staze biće realizovana u Zrenjaninu, rekao je gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić na dodeli godišnjih nagrada i priznanja Auto-moto saveza Srbije (AMSS) održanoj u tom gradu. "Naš grad je, sa svojim lokalnim Auto-moto društvom, Auto-moto tehničkim centrom i Auto-moto klubom Petrovgrad, oko ove ideje okupio sve sportiste, kako motocikliste, tako i automobiliste i svi će dati svoj dati svoj doprinos u realizaciji ovog projekta", rekao je Janjić.\nNaknada za držač bicikala u Zrenjaninu\nGradska uprava Zrenjanina uvela je novi komunalni namet – naknadu za stalak za parkiranje dvotočkaša ispred lokala u centru grada od 10 dinara dnevno. Gradska uprava rešila je da uvede red na zrenjaninskim ulicama, kada je o parkiranju reč, odnosno, ostavljanju bicikala, a ceh ovog komunalnog uređenja platiće preduzetnici koji ispred svojih lokala drže stalke za dvotočkaše, prenosi B92.\nRekonstrukcija ''Male pijace'' u Zrenjaninu\nU Zrenjaninu su posle više od 35 godina počeli radovi na rekonstrukciji "Male pijace", za šta je gradska vlast izdvojila 30 miliona dinara. Gradonačelnik Čedomir Janjić, koji je obišao radove kaže "da ova pijaca, posle 35-40 godina, zaslužuje jednu veliku rekonstrukciju". "Trgovci zaslužuju da dobiju savremeniji, pokriven prostor i siguran sam da će biti zadovoljni i oni i njihove mušterije", rekao je Janjić, a prenosi Radio televezija Vojvodine.\nOtvaranje "Aviv parka" u Zrenjaninu\n"Aviv park" u zrenjaninskom naselju "Bagljaš" svečano će biti otvoren 29. oktobra, a tim povodom, koncert će održati jedna od najvećih zvezda u regionu Toni Cetinski - najavili su u ponedeljak gradonačelnik Čedomir Janjić i Danka Gladović, iz izraelske kompanije "Aviv Arlon", investitora zrenjaninskog ritejl parka, prenose Novosti.\nStrana 12 od 21 Prva 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18


Vreme 1381 - : Odgovor na demanti -->\nDirektorka sajta www.osiguranik.com Desanka Dejanović u pravu je kad je ukazala na moju grešku da oni nisu osiguravajuća kuća, već sajt za onlajn kupovinu osiguranja.\nGospođa Dejanović, međutim, u svom demantiju te činjenice iz mog teksta "Kratki kurs za Iliju Čvorovića" ("Vreme" br. 1379), iz sasvim nepoznatih razloga, garnira tvrdnjama da smo mi razgovarale, da sam se ja krivo predstavljala kao klijent (dodajući: "ime i prezime drugačije od autorke teksta"), da je razgovor bio nezvaničan, kao i kasniji e-mejl, te da nije "dala saglasnost da objavim njene navode". Uz dodatak: da sam se obratila zvanično i predstavila kao novinar, ne bi imala problem da dâ informaciju/izjavu/intervju, te me "moli da se ubuduće za zvanične informacije, zvanično i obratim".\nTu smo opet na terenu Ilije Čvorovića: nikada nisam razgovarala sa gđom Dejanović, nikada se – pa ni njoj – nisam lažno predstavila kao klijent, nikada nisam ni sa njom, niti sa bilo kime sa njenog sajta imala bilo kakvu, pa niti e-mejl komunikaciju. Objavljeno se temelji na komunikaciji sa Privrednom komorom Srbije i osiguravajućim kompanijama (pa tako i sajtom osiguranik.com i gđom Dejanović) koju je osoba, koja je za osiguranje od profesionalnih upravnika zgrada bila zainteresirana, dostavila redakciji "Vremena" s dozvolom da podatke i objavimo.\nShodno tome, nikakve potrebe ni za nezvaničnim, niti zvaničnim obraćanjem (a kamoli lažno se predstavljajući) gđi Dejanović nije bilo, za njenu izjavu, informaciju ili intervju.\nUostalom, da je gđa Dejanović, direktorka sajta osiguranik.com, provjerila svoju komunikaciju s potencijalnim klijentima, vjerojatno ne bi izvukla ovakve krajnje uvredljive optužbe o lažnom predstavljanju i nepostojećim razgovorima i elektronskoj komunikaciji sa mnom.


„Imajući u vidu da je stopa nezaposlenosti u Preševu, Bujanovcu i Medveđi oko 70 %, a broj siromašnih porodica u porastu, moramo da reagujemo što hitnije da bi stanovništvo imalo od čega da živi“, rekao je Hasani.\nHasani je istakao da će se boriti za to da na ovim prostorima bolje žive i Albanci, Srbi, Romi i ostali pripadnici nacionalnih manjina. On kaže da je albanska nacionalna manjina kroz istoriju prošla kroz vrlo teške trenutke i često ostajala bez podrške.\n„ Hteo bih da i mi budemo prihvaćeni, da postoji uzajamno poverenje i da se živi sa što manje problema“, istakao je narodni poslanik.\nHasani je naglasio da postoji velika razlika u ekonomskom smislu između opština u Srbiji te da to treba država da reši. On očekuje dobru saradnju sa državnim organima.\n„Vreme je da ostavimo sve sa strane i da se razvijamo kao nacije, da počnemo da radimo za ulazak u Evropsku uniju jer je to spas za ceo Balkan“, istakao je Hasani dodavši da će se kroz postupak pristupanja EU, prava manjina rešavati prema Ustavu i Evropskim konvencijama.\nHasani je rekao da mu se mnogi građani obraćaju za pomoć, pre svega po pitanju zaposlenja. Kako je naglasio, ne pitaju za visinu zarade i spremni su da prihvate bilo koji posao kako bi prehranili porodice. On je zaključio da njegovi sugrađani očekuju od njega da im pomogne i da je siguran da će pokrenuti ekonomski razvoj opština Preševo, Bujanovac i Medveđa.


Povećana potrošnja dizela i benzina - Radio Luna\nPočetna Srbija i region Povećana potrošnja dizela i benzina\nPovećana potrošnja dizela i benzina\nU poslednje vreme beleži se povećana potrošnja goriva, pre svega dizela i motornog benzina, u poređenju sa prosekom potrošnje u 2021. godini.\nPrema rečima vršioca dužnosti direktora Uprave za rezerve energenata Ministarstva rudarstva i energetike Petra Ilića, mesečna potrošnja dizela 10. maja bila je 24 odsto uvećana u odnosu na prošlogodišnji prosek, a benzina za više od 30 odsto, pri čemu je čak u jednoj sedmici koja je uključena u taj period potrošnja bila veća i za 50 odsto u odnosu na prosek 2021. godine.\nIma više razloga za povećanu potrošnju, ali se taj porast najviše može pripisati privrednom rastu, a pored toga došlo je i do ujednačavanja cena i sa susednim zemljama, tako da se jedan deo prometa verovatno vratio u Srbiju, objasnio je on.\nIlić je dodao da sistem obaveznih rezervi, bez obzira na potrošnju, prati potrebe države i, uz druge rezerve koje postoje, omogućava stabilno snabdevanje tržišta Srbije.\nU 2021. smo uvećali obavezne rezerve energenata za 30 odsto u odnosu na 2020. godinu. Ove godine, sa aktivnostima koje su u toku, očekujemo da za kratko vreme povećamo rezerve za 55 odsto u odnosu na prethodnu godinu, što daje kumulativno povećanje od 100 odsto u odnosu na 2020. godinu, zaključio je on.


Fon der Lajen ponovila da je budućnost Zapadnog Balkana u EU | EurActiv Serbia\n"Delimo istoriju, delimo sudbinu, Zapadni Balkan nije samo stanica na putu svile", rekla je predsednica Komisije.\n"Potrebni su nam novi počeci sa starim prijateljima na obe strane Atlantika i na obe strane Kanala" rekla je govoreći o transatlantskom partnerstvu i odnosima sa bivšom članicom Unije Velikom Britanijom.\nPonovila je da je EU na strani naroda Belorusije, koji nije "figura na nečijoj šahovskoj tabli", da predsednički izbori nisu bili pravedni ni slobodni i da je odgovor vlasti bio "sraman".\n"Onima koji zagovaraju bliže odnose sa Rusijom, kažem da trovanje Alekseja Navaljnog hemijskim agensom nije izuzetak. Videli smo obrasce u Gruziji i Ukrajini, Siriji i Solsberiju i mešanju u izbore širom sveta. Taj obrazac se ne menja i nijedan gasovod ga neće promeniti", rekla je Fon der Lajen.\nFon der Lajen je najavila da će Evropska komisija ovog meseca objaviti prvi izveštaj o vladavini prava u članicama. Taj izveštaj će poslužiti kao osnova da se obezbedi da nema "nazadovanja" i da će novac iz budžeta EU biti zaštićen od korupcije.\n"Kršenje vladavina prava se ne može tolerisati", dodala je predsednica EK pozivajući se na primat evropskog prava, slobodu štampe, nezavisnost pravosuđa i "zlatne pasoše".\n"Migracije su pitanje o kome se dovoljno dugo razgovaralo... mnogo je urađeno od 2015. ali još mnogo toga nedostaje", rekla je ona.\n"Priznajem da je ovo podizanje cilja sa 40 na 55% previše za neke, a nedovoljno za druge. Ali naša procena jasno pokazuje da naša ekonomija i industrija mogu to da postignu", rekla je Fon der Lajen i dodala da će taj cilj omogućiti da EU postigne klimatsku neutralnost do 2050. i ispuni obaveze Pariskog sporazuma.


Istorija srpske umetnosti XVIII-XXI vek - Slobodan Maldini | Knjiga.ba knjižara\nKnjiga „Istorija srpske umetnosti, od XVIII do XXI veka“ je kapitalan vodič kroz kulturnu prošlost našeg podneblja. Na 848 strana velikog formata knjiga sadrži 259 tematskih poglavlja u kojima su predstavljene istorijska i kulturna zaostavština srpskih likovnih stvaralaca, slikara, vajara, arhitekata, grafičara i ostalih predstavnika likovnih umetnosti na tlu Srbije. Među oblastima srpske kulturne istorije koje svojim sadržajem obuhvata ova knjiga, centralno mesto zauzima graditeljsko – arhitektonsko nasleđe i likovno umetničko stvaralaštvo nastali u periodu od prve Velike seobe Srba 1690. godine, do danas. U ovom kapitalnom izdavačkom poduhvatu predstavljeno je bogatstvo likovne umetnosti i arhitekture Srbije – njena duga i vredna kulturna tradicija, umetnička zaostavština i izuzetni stvaraoci u svim oblastima likovne umetnosti i kulture. Sa naročitom pažnjom opisana je istorija arhitekture i ostalih likovnih umetnosti: slikarstva, vajarstva, grafike, kao i savremenih umetničkih disciplina i primenjenih umetnosti. Posebno su opisane oblasti savremene umetnosti u Srbiji, stilovi, pokreti i umetničke prakse od perioda nakon završetka Drugog svetskog rata do danas. U njoj su predstavljena najznačajnija dela, biografije i vredna dostignuća naših najpoznatijih umetnika i drugih likovnih stvaralaca koja se danas čuvaju u mnogim srpskim muzejima i galerijama. Knjiga je ilustrovana sa više od 3000 fotografija i ilustracija u boji, koje predstavlja istorijski najvrednije primere likovne kulture i umetnosti u Srbiji. Unutar svakog poglavlja knjige predstavljena je jedinstvena galerija fotografija i dokumenata, kao i opisa najznačajnijih dela srpske likovne umetnosti i arhitekture. Ove fotografske galerije sadrže: vredne arhitektonske spomenika, istorijske celine naših gradova, slike poznatih majstora slikarstva, skulpture, grafike, crteže, arhitektonske projekte, savremena umetnička dela, fotodokumentacioni materijal koji predstavlja nove pojave u posleratnoj likovnoj umetnosti, dokumente koji prezentuju umetničke pokrete iz perioda sedamdesetih, osamdesetih, devedesetih i dr. U knjizi su predstavljene koncizno napisane biografije i umetnička dela više stotina najznačajnijih srpskih likovnih umetnika, graditelja i arhitekata. Pisana je jednostavnim i jasnim stilom koji je razumljiv širokoj čitalačkoj publici, a prateće fotografije nose u sebi detaljne i korisne informacije o umetničkim delima. Posebna pažnja posvećena je savremenim izrazima u umetnosti i stvaraocima koji upotrebljavaju savemene medije za svoj umetnički rad. Na sveobuhvatan i faktografski pouzdan način, knjiga je vredan izvor znanja o srpskoj umetnosti koji u svom domu treba da ima svaka porodica u Srbiji. Posebno, namenjena je učenicima, studentima, poslediplomcima i akademskim građanima. Namenjena je svim institucijama iz oblasti kulture i obrazovanja: školama, galerijama i muzejima, bibliotekama i svim ljubiteljima umetnosti i dobre knjige. Konačan rezultat i uticaj ove knjige na našu kulturu su nemerljivi, jer će ona imati veliki udeo u razvoju svesti našeg naroda o bogatom kulturnom nasleđu, tradiciji, istoriji i kulturi Srbije.\nSirija, zemlja mrtvih duša...\nHavijer Espinosa, Monika G...


„Dojče vele“: Beograd i posle izbora nastavlja politiku balansiranja - Sputnjik Srbija\n19:18 16 April 2021\n„Dojče vele“: Beograd i posle izbora nastavlja politiku balansiranja\n10:18 29.03.2017 Preuzmite kraći link\nRusija u Srbiji poseduje veliki simbolički kapital i energetski interes, ali Beograd će nastaviti politiku balansiranja, koja više odgovara Briselu, ocenjuju analitičari za „Dojče vele“ i ističu da predsednički izbori u nedelju neće ništa promeniti.\n„Dojče vele“ podseća da su prošle sedmice nemački mediji preneli izjavu izvestioca Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvida Makalistera koji je za list Velt rekao da „Rusija u Srbiji sledi politiku namerne destabilizacije“, kao i to da pokušava da izvrši „masivan uticaj na medije, deo političara, kao i na civilno društvo“.\nNavodi se i da su mediji pisali o gostovanju šefice evropske diplomatije Federike Mogerini u srpskoj Skupštini koje je propraćeno skandiranjem radikala: „Srbija, Rusija, ne treba nam Unija“ i transparentima poslanika Dveri.\n„Dojče vele“ ukazuje da poseta Aleksandra Vučića Moskvi uoči izbora postavlja pitanje — da li Rusija vrši uticaj pred glasanje u nedelju?\nMeđutim, analitičari sa kojima je „Dojče vele“ razgovarao taj uticaj ne vide, kako se ocenjuje, bar ne u neuobičajenoj meri, niti u većoj meri nego što uticaj vrši i Zapad.\nUostalom, pita nemački radio, nije li Vučić u premijerskoj funkciji nedavno obišao i nemačku kancelarku Angelu Merkel, koja je iznela pohvale koje su Vučiću naklonjeni mediji preneli, ali su prećutali, kako se navodi, doduše blage i diskretne kritike koje je kancelarka iznela zbog dešavanja u Srbiji.\n„Dojče vele“ citira Dušana Reljića iz berlinske Fondacije „Nauka i politika“ koji kaže da je Rusija kao stalna članica Saveta bezbednosti UN i dalje garant da Kosovo neće biti primljeno u tu svetsku organizaciju.\n„Svaka vlast u Srbiji, kakav god stav imala prema Moskvi, moraće da uzme u obzir tu činjenicu“, smatra Reljić.\nOn ocenjuje i da Moskva ispunjava prostor koji sve više zjapi slabljenjem pozicije Evropske unije u Srbiji navodeći da „ukočeno“ proširenje EU, pogotovo posle finansijske krize i „bregzita“, na to ima najviše uticaja, a da je tu i migrantska kriza koja tutnji preko teritorije Srbije.\n„Protok migranata ide iz članica EU, Bugarske i Grčke, ka Srbiji. I tamo često zastaje. Srpski građani su ubeđeni da nema odgovarajuće podrške od strane EU“, ističe Reljić.\nReljić ipak veruje da će podrška Evropske unije među građanima Srbije opet porasti, ukoliko se konjunktura integracija promeni i Beograd priđe bliže članstvu u EU.\nIpak, Reljić, kao i Pavel Kandelj iz Evropskog instituta Ruske akademije nauka, nisu ubeđeni da će se to desiti ubrzo.\nZato ne očekuju nikakve posebne promene ni ako Vučić postane predsednik.\n„Srbija će nastaviti sa politikom balansiranja“, zaključuje Kandelj, „ali taj balans nije u rusku, već u briselsku korist“.\nDojče vele, EU, Srbija


201 Proizvođači i dobavljači od nehrđajućeg čelika - Cijena - Beall Industry Group\nSa širokim iskustvom i stručnjom, Beall Industry Group je jedan od vodećih proizvođača i dobavljača od nerđajućeg čelika od nerđajućeg čelika. Imamo stotine visokokvalifikovanih radnika na usluzi. Molimo vas da budete sigurni da biste dobili konkurentnu cijenu od nehrđajućeg čelika ...\nSa širokim iskustvom i stručnjom, Beall Industry Group je jedan od vodećih proizvođača i dobavljača od nerđajućeg čelika od nerđajućeg čelika. Imamo stotine visokokvalifikovanih radnika na usluzi. Molimo vas da budete sigurni da biste dobili s konkurencijskom cenom od nerđajućeg čelika / ploča od nerđajućeg čelika za prodaju sa nama.\nUz široko iskustvo i stručnost, Beall Industry Group je jedan od vodećih proizvođača i dobavljača od nehrđajućeg čelika od 201 list. Imamo stotine visokokvalifikovanih radnika na usluzi. Molimo vas da budete sigurni da biste dobili s konkurencijom cijenu od nehrđajućeg čelika od 201.\nHot Tags: 201 ploča od nehrđajućeg čelika, proizvođača, dobavljača, cijena, za prodaju


Nebezbednost glavni problem Srba na Kosovu - JUGPRESS\nNebezbednost glavni problem Srba na Kosovu\nOdlazak mladih, politička nestabilnost i porast osećaja nebezbednosti glavni su problemi srpske zajednice na Kosovu, pokazuju najnoviji rezultati istraživanja “Analiza trendova 2021 – stavovi srpske zajednice na Kosovu”, koje je sprovedela nevladina organizacija “Aktiv” iz severne Kosovske Mitrovice.\nIstraživanje pokazuje i pad poverenja Srba u kosovske i međunarodne institucije, kao i to da srpska zajednica sve pesimističnije vidi društveno-političke tokove, bez nade da će se situacija i posle 20 godina poboljšati.\nKako prenosi Glas Amerike (VOA), prema rezultatima istraživanja, Srbi na Kosovu se iz godine u godinu osećaju neslobodnije i nebezbednije, a nešto više od polovine ispitanika, 51 odsto, smatra da je jedan od najvećih problema Srba na Kosovu odlazak mladih.\n“Taj trend se nastavlja i iz godine u godinu ponavlja i tako je već decenijama unazad i on je svojstven čak i albanskoj zajednici sa možda čak zajedničkim imeniteljem poput ekonomije, ekonomskih pitanja, manjka radnih mesta i tako dalje”, rekao je izvršni direktor NVO Aktiv u severnoj Mitrovici Miodrag Milićević.\nIstraživanje pokazuje i da 60 odsto ispitanika ne veruje nijednoj političkoj partiji, niti političaru, kao i da se 70 odsto anketiranih ne oseća slobodno da javno iznese svoje političke stavove, a skoro polovina ispitanika – 47 odsto, ne vidi sebe na Kosovu u narednih pet godina.\n“Srbi su najmanje poverenja ukazali Vladi Kosova, potom Euleksu, zatim Unmiku i Kforu. Pandemija je značajno uticala na percepciju i stavove Srba generalno, zato što su videli da Vlada Kosova u momentu kada je trebalo da prepozna pandemiju, ne samo kao globalnu pretnju već i kao pitanje od javnog interesa i opšteg zdravlja, to nažalost prema manjinskim zajednicama nije najadekvatnije urađeno”, kazao je Milićević.\n“Ne trebaju mi brojke da kazem koliko se taj osećaj lične bezbednosti promenio na gore. Ono što trenutno obeležava stanje srpske zajednice jeste pod jedan apatija i pod dva osećaj nebezbednosti. To je tako porazna dijagnoza”, kazala je Lazarević.\nZamenica premijera Kosova iz redova bošnjačke zajednice Emilija Redžepi kaže da pored institucija i sve zajednice na Kosovu moraju da rade na izgradnji poverenja.\n“To nije pitanje samo za Srbe, to je pitanje za sve nas, to je pitanje za sve građane koji žive u ovoj državi. Dok god ne razmišljamo kosovski i dok god se delimo na etničke grupacije kao Albanci, Srbi, Bošnjaci, Turci i ostali i dok god ne razmišljamo u duhu poštovanja svoje države, u onoj u kojoj živimo, imaćemo ovakvih predrasuda jedni o drugima”, rekla je Emilja Redžepi.\nKako navodi VOA, istraživanje “Analiza trendova 2021- stavovi srpske zajednice na Kosovu” sprovedeno je u svih 10 opština sa većinski srpskim stanovništvom na Kosovu.


SAD: Savet bezbednosti treba da reaguje na dejstva Irana - Sputnjik Srbija\nSAD: Savet bezbednosti treba da reaguje na dejstva Irana\n21:14 14.03.2016 Preuzmite kraći link\nProbno lansiranje balističkih raketa u Iranu „zaslužuje odgovor Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija“, izjavila je stalna predstavnica SAD pri UN Samanta Pauer.\nIran lansiranjem balističkih raketa nije narušio nuklearni sporazum\n„Nastavićemo da podstičemo Savet bezbednosti u formatu (rezolucije) 2231, predstavićemo tehničke informacije koje je Iran sam objavio i koje pokazuju da tehnologije koje su korišćene mogu da nose nuklearno oružje. To, dakle, protivreči rezoluciji 2231. Nećemo se predati u Savetu bezbednosti UN“, rekla je Pauerova.\nOna je precizirala da bi SAD mogle da „razmotre nacionalni odgovor“.\nStalni predstavnik Rusije pri UN Vitalij Čurkin izjavio je da Iran nije narušio rezoluciju 2231 i da toj zemlji ne treba uvoditi nove sankcije.\nlansiranje balističkih raketa, iranski nuklearni sporazum, Savet bezbednosti UN, Samanta Pauer, Iran


Tribina „Mi smo za Evropu“ – Podrinske\nTribina „Mi smo za Evropu“\nu Politika, Šabac moj grad\nU organizaciji Demokratske stranke\nTribina „Mi smo za Evropu“ u organizaciji Demokratske stranke održana je prošlog utorka u sali Kulturnog centra Šabac. Ideja je da se, nakon izbora za Evropski parlament, a naročito nakon prezentacije izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije, razgovara sa građanima i građankama i ojača proevropski front. Govornici na tribini u Šapcu bile su narodne poslanice Vesna Marjanović i Maja Videnović i član resornog odbora DS-a za evropske integracije Marko Čomić.\nVidenovićeva: Cinične i nedostojne izjave premijerke i predsednika\nVidenovićeva je istakla da poslanici i članovi DS-a prethodnih nekoliko nedelja obilaze Srbiju, želeći da skrenu pažnju na izveštaj Evropske komisije o napretku.\n-Taj izveštaj zapravo govori u kakvom su stanju naše društvo i država- da ovo nije slobodna zemlja u kojoj se poštuju zakoni, već zemlja bez institucija i sloboda u kojoj se poštuju volja i interesi jednog čoveka. Imamo neverovatno cinične i nedostojne izjave premijerke i predsednika na ovu temu, gde ona kaže da se strašno iznervirala, da ne razume zašto se političke izjave nalaze u izveštaju o napretku, što pokazuje da ima elementarno neznanje o tome šta zapravo znači izveštaj Evropske komisije. Predsednika nije interesovalo što u izveštaju piše da ovo nije slobodna zemlja, da nemamo nezavisno pravosuđe, slobodu izražavanja, slobodne medije. Njega je jedino iznerviralo što se premijerka iznervirala- istakla je poslanica DS-a.\nOna je podvukla da je cilj da se razjasni koje su obaveze pre Srbijom kako bi, u skladu sa misijom DS-a, napravili uređeno, građansko, demokratsko durštvo, u kome vladaju zakoni i institucije, a ne volja jednog čoveka.\nČomić je govorio o sadržaju izveštaja i podvukao ključne stavke.\nČomić: Protesti su uspeli\n-Prvo, bojkot parlamenta je uspeo, zato što je nasilje koje se dešava u parlamentu Srpska napredna stranka prenela na ulice, pa vrši nasilje nad osmacima i studentima koji protestuju, dešavaju se prebijanja studenata u Novom Sadu. Drugo, protesti su uspeli zato što se u izveštaju govori o njima i Savezu za Srbiju, što znači da treba da nastavimo sa vaninstitucionalnom borbom. Samo jedna stvar je pozitivno ocenjena u izveštaju- fiskalna konsolidacija. To je sasvim u redu, ali je pitanje preko čijih leđa je do toga došlo, a došlo je smanjivanjem penzija i plata u javnom sektoru. Važno je napomenuti da je država najveći poslodavac u zemlji. Kad se smanjuje kupovna moć građana zaposlenih u javnom sektoru, stečena imovina, odnosno penzije, to nije fiskalna konsolidacija, već pljačkanje građana ove zemlje. Govori se i o tome da je SNS obavezna da otvori dijalog u institucijama i da se mi vratimo u institucije, ukoliko uslovi za to postoje. Istovremeno, u Crnoj Gori opozicija takođe bojkotuje parlament, a u izveštaju o njihovoj zemlji je prepotruka toj opoziciji da se vrati u parlament- naglasio je član resornog odbora DS za evropske integracije.\nKako je istaknuto na skupu, Demokratska stranka je uvek bila stub borbe za modernu Srbiju u Evropskoj uniji, mesto okupljanja za sve društvene snage koje to isto žele. Jedino u širokom frontu možemo da ubrzano menjamo Srbiju i pobedimo u borbi za Srbiju u EU, što je oduvek bio naš cilj, poručili su učesnici na tribini u Šapcu.\nNajčitanije vesti i članci\nDajemo pomen našem Šapcu\nPojavila se „nova elita“ u gradu (malo rade puno imaju)\nNa retrogradnom talasu\nŠabac nimalo nema svetlu budućnost


Dnevni horoskop za 17. avgust 2018. Lav na ljubavnim mukama, Devica van kondicije, Vaga mora da se potrudi u ljubavi | Astrosudbina\nNaslovna Dnevni horoskop Dnevni horoskop za 17. avgust 2018. Lav na ljubavnim mukama, Devica van...\nDnevni horoskop za 17. avgust 2018. Lav na ljubavnim mukama, Devica van kondicije, Vaga mora da se potrudi u ljubavi\nDnevni horoskop za 17. avgust 2018. Ovan mora da taktizira, Bik ima podršku na poslu, Blizanci dobro, Rak brzoplet i nepromišljen. Lav na ljubavnim mukama, Devica van kondicije, Vaga mora da se potrudi u ljubavi, Škorpija ambiciozna, Strelac mašta o novom poslu, Jarac zapostavlja partnera, Vodolija rezignirana, Ribe preteruju u svemu.\nOvaj petak nastavite u istom ritmu kao i juče, nemojte se preterano isticati, reagovati, već gledajte da se povučete dok bura ne prođe. Mnogo je izazova napolju na koje ćete se lako upecati, a to neće dobro uticati na vaše buduće planove, piše današnji dnevni horoskop.\nPrethodni tekstStiže srodna duša na velika vrata: Ova 3 horoskopska znaka srešće sudbinsku ljubav do kraja avgusta 2018. godine\nSledeći tekstDnevni horoskop za 16. avgust 2018. Ovnu manje frustracije na poslu, Blizanci da se paze na poslu, Rak sreće Vagu.


Airbnb: Kako će izgledati putovanja u ovoj godini - TU magazin\nAirbnb: Kako će izgledati putovanja u ovoj godini\nKompanija Airbnb objavila je obimno istraživanje o budućim putovanjima i o tome kako će turizam izgledati nakon pandemije. Ovo istraživanje je sprovedeno u Sjedinjenim Državama, ali svakako može poslužiti kao obrazac i osnova i za druge delove sveta\nPrema istraživanju, osnov za dalja putovanja biće povezivanje pre svega porodica, ali i prijatelja. Pandemija je dovela do toga da se većina Amerikanaca oseća manje povezanim sa svim ljudima sa kojima do tada nisu živeli, čak se 53% ispitanika oseća manje povezanima sa svojom širom porodicom, dok se 56% oseća manje povezano sa svojom lokalnom zajednicom. Građani Sjedinjenih Država osećaju udaljenost i nepovezanost sa ostatkom sveta, čak 59% njih prema istraživanju Airbnb-a.\nOni su spremni da uz pomoć vakcine krenu da putuju ponovo, ali njihova putovanja će se u velikoj meri razlikovati od perioda pre pandemije. Na prvom mestu oni biraju ličnija, smislenija putovanja sa fokusom na porodici ili prijateljima, dok je manji fokus na avanturističkim putovanjima i agencijski organizovanim turama.\nMeđu ispitanicima postoji snažna želja da se izbegnu gužve popularnih destinacija, pa njihov izbor neće biti vrhunac turističke sezone, kao ni destinacije koje masovno posećuju turisti. Osim toga, odmori će biti duži nego do sada i destinacije koje se biraju se uglavnom nalaze u prirodi ili u manje poznatim krajevima i gradovima.\nAirbnb beleži sve više rezervacija za boravke od 20 do 28 noćenja, uglavnom se radi o smeštajnim jedinicama i velikim kućama koje su predviđene za više ljudi. Njihov prvi izbor je uvek destinacija do koje se može doći automobilom. Osim toga, putnike danas odlikuje fleksibilnost, prilagođavaju se situacijama i spremni su da naprave kompromis.\nPrethodni tekstGrad sa hiljadu prozora\nSledeći tekstDa li ste dovoljno hrabri za vožnju ovim liftom?


Diplomatski pasoši osvajačima medalja u individualnim sportovima na Olimpijskim igrama u Riju i Londonu - Avionom - avio karte, vizni režim, putovanje avionom, čekiranje, izgubljeni prtljag, lowcost\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić svečano je danas uručio diplomatske pasoše osvajačima medalja u individualnim sportovima na Olimpijskim igrama u Riju i Londonu, koji su time postali ambasadori dobre volje.\n„Velika mi je čast da vam danas u ime Ministarstva spoljnih poslova uručim diplomatske pasoše, čiji ćete biti nosioci u zvanju ambasadora dobre volje“, rekao je ministar Dačić na svečanosti u Ministarstvu spoljnih poslova. On je naglasio da danas samo 27 sportista ima diplomatske pasoše, i da se saglasnost za njihovo izdavanje daje samo najzaslužnijim.\nŠef srpske diplomatije objasnio je da diplomatski pasoši sportistima važe pet godina i omogućiće da putuju u zemlje sa kojima Srbija još ima vizni režim, kao i povoljniji tretman u inostranstvu.\n„Očekujemo da ćete kao ambasadori dobre volje u najboljem svetlu predstavljati Srbiju. Vi ste svojim ponašanjem, čvrstom voljom i rezultatima pokazali da ste pravi ambasadori naše zemlje i doprineli da se ime naše zemlje čuje daleko“, istakao je ministar Dačić.\nMinistar omadine i sporta Vanja Udovičić rekao je da je iza nas rekordna godina po osvanju medalja – 37 olimpijskih i paraolimpijskih. Naglasio je da sportisti doprinose promociji Srbije i kada je reč o imidzu Srbije, ali i dolasku stranih investitora.\n„Ovim danas ulazite u malu grupu ambasadora dobre volje i nadam se da ćete ovo prihvatiti ne samo kao nagradu za uložen trud i dostignute rezultate već i kao obavezu i privilegiju koju morate postaviti pred mlađim generacijama i da edukativno delujete na svoje kolege i da budete idoli koje celokupna Srbija zaslužuje“, rekao je ministar Udovičić.\nMinistri su najavili da se dodela diplomatskih pasoša razmatra i kada je reč o kolektivnim sportovima, ali i paraolimpijcima.\nSvečanosti je prisustvovao i generalni sekretar Olimpijskog komiteta Srbije Djorđe Višacki koji se zahvalio Vladi Srbije koja je i ovim gestom pokazala na koji način podržava sportiste.\n„Bez ovakve podrške i saradnje srpski sport ne bi mogao da funkcioniše“, rekao je Višacki.\nU ime sportista zahvalio se Davor Štefanek koji je rekao da je Vlada Srbije prepoznala značaj ovih pasoša za njihova putovanja na takmičenja i pripreme.\n„Mi kao sportisti i ambasadori Republike Srbije ćemo dati maksimum na svim tim takmičenjima da predstavljamo najbolje Srbiju i da vas obradujemo novim medaljama“, naglasio je Davor Štefanek.\nambasador dobre volje, diplomatski pasoš, medalja, sportisti


Obeležavanje Međunarodnog dana potrošača | APOS Potrošački Reporter\nAsocijacija potrošača Srbije - APOS je obeležila Međunarodni Dan Potrošača, 15.mart u Gradskoj kući Grada Novog Sada Održavanjem konferencije za medije je APOS sa saradnicima predstavio ciljeve kampanje "IZBORI SE DA ZNAŠ" koju trenutno sprovodi, ali i ostale aktivnosti iz različitih oblasti.\nPovodom 15. marta Svetskog dana potorošača u Gradskoj kući u Novom Sadu najavljen je bio javni skup pod nazivom ''Potrošač–ogledalo privrede'' koji je bio održan u okviru kampanje ''IZBORI SE DA ZNAŠ'', 17. marta 2016. godine u Novom Sadu u tržnom centru BIG. Manifestaciju je podržala Uprava za privredu Grada Novog Sada, a cilj kampanje je poboljšanje informisanosti potrošača o mogućem prisustvu supstanci koje izazivaju zabrinutost u robi široke potrošnje, koja se svakodnevno koristi (igračke i oprema za bebe, oprema za domaćinstvo, podne obloge, kablovi ili školski pribor). Šef Kabineta gradonačelnika Novog Sada Aleksandar Petrović podsetio je prisutne na Zakon o zaštiti potrošača iz 2014. godine koji po prvi put obavezuje lokalnu samoupravu da podrži aktivnosti organizacije potrošača.\n- Projekat treba da doprinese unapređenju primene relevantnih zakona i obuhvaćene su sve interesne strane koje mogu da pomognu da se oblast upravljanja hemikalijama u Srbiji popravi i uskladi sa standardima EU – istakao je Tadić. Prema rečima Aleksandre Rašović iz Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Zakon o hemikalijama donet je 2009. godine i ima cilj da poboljša nivo zaštite zdravlja ljudi i životne sredine.


Počela montaža klizališta - Ozonpress :: internet portal\nNa otvorenim terenima Sportskog centra Mladost danas je počela montaža klizališta. Osmu godinu za redom klizalište će predstavljati jedan od najpopularnijih sportsko rekreativnih sadržaja u ovom periodu godine za naše sugrađane svih generacija. Radnici preduzeća ”Alfako inženjering” su danas počeli sa radovima kako bi sezona počela na vreme.\n”I ove zime će verujem brojni naši sugrađani posetiti sportski centar i uživati u čarima klizanja. Počeli smo sa radovima kako je planirano, jer kao i prethodnih godina želimo da klizališna sezona startuje pre početka zimskog raspusta. Znamo da je klizalište jedan od retkih sadržaja u ovo doba godine, pa ćemo se ponovo potruditi da opravdamo poverenje naših brojnih posetilaca” – rekao je direktor Sportskog centra Mladost Aco Jakovljević.


Svaki četvrti mladi Amerikanac misli da je holokaust mit ili da je priča o njemu preuveličana\nIstraživanje rađeno u pedeset država otkrilo je da postoji uznemirujuće veliki broj mladih Amerikanaca koji su poverovali u teorije zavere o holokaustu sa društvenih mreža, a koje govore da se on nije desio.\n17 Septembar 2020, 12:12pm\nTo je bio najveći zločin dvadesetog veka, ali generacija Z i milenijalci u Americi gotovo da ne veruju da se holokaust desio.\nJedan od deset mladih Amerikanaca veruje da se holokaust nije desio, a gotovo četvrtina — 23% — veruje da je u pitanju mit, ili da je broj Jevreja ubijen tokom ovog perioda preuveličan.\nU međuvremenu, 12% učesnika u istraživanju reklo je da nikada ranije nisu čuli, ili da misle da nisu čuli reč “holokaust” pre ovog istraživanja.\nOvo su šokantna otkrića prvog istraživanja na ovu temu sprovedenog među Amerikancima između 18 i 39 godina.\nNeka od ovih otkrića su pokazala da mladi Amerikanci ne samo da ne razumeju šta se desilo u Nemačkoj tokom Drugog svetskog rata, već su poverovali u teorije zavere koje se poslednjih nekoliko godina šire društvenim mrežama kao pošast.\nNa primer, 11% učesnika u istraživanju veruju da su Jevreji bili odgovorni za holokaust, a ukoliko pogledamo samo stanovnike države Njujork, u ovo veruje čak 19% ispitanika. Na nacionalnom nivou, 49% ispitanika reklo je da su o poricanju holokausta čitali na društvenim mrežama.\nTakođe, otkriveno je i da mnogi ne znaju detalje o holokaustu.\nGotovo dve trećine ispitanika — 63% — nisu bili svesni činjenice da je šest miliona Jevreja ubijeno u holokaustu, a više od trećine — 36% — veruje da ih je ubijeno manje od dva miliona.\nGotovo polovina — 48% — nije mogla da navede naziv nijednog od gotovo četrdeset hiljada koncentracionih logora i geta u Evropi tokom holokausta, a samo 6% ispitanika čuli su za ozloglašeni Dahau logor.\n“Rezultati su i šokantni i tužni, a oni pokazuju zbog čega moramo da krenemo u akciju sada, dok su osobe koje su preživele holokaust i dalje žive da ispričaju svoje priče,” rekao je u saopštenju Gideon Tejlor, predsednik organizacije koja se bori za to da Jevreji oštećeni tokom Drugog svetskog rata dobiju nazad svoju imovinu (Conference on Jewish Material Claims Against Germany).\n“Moramo razumeti zbog čega je edukacija mladih o temama iz prošlosti, pa samim tim i o holokaustu važna,” dodao je Tejlor. “Treba da se probudimo i da nateramo zvaničnike da delaju.”\nOvo istraživanje takođe je pokušalo da sazna u kojim državama ljudi najmanje znaju o ovim temama.\nKako bi ovo učinili, rezultati poznavanja o holokaustu izračunati su koristeći procenat ispitanika koji su definitivno čuli o holokaustu i koji mogu da imenuju bar jedan koncentracioni logor, logor smrti ili geto i koji su znali da je šest miliona Jevreja ubijeno u holokaustu.\nFlorida (20%), Misisipi (18%) i Arkanzas (17%) su na dnu ove liste, a Viskonzin (42%), Minesota (37%) i Masačusets (35%) na vrhu liste.\nPoricanje holokausta je konstantan problem na društvenim mrežama, i jedno istraživanje objavljeno prošlog meseca pokazalo je da Fejsbukov algoritam za preporuku “aktivno promovisao” ovaj materijal.\nSada Tejlorova organizacija želi da upozori direktora Fejsbuka Marka Zakerberga na ovaj problem, time što će osobe koje su preživele holokaust kačiti na ovu mrežu video snimke u kojima direktno apeluju na Zakerberga da ukloni ovaj štetan kontent.\n“Jasno je da se moramo boriti protiv ovakvog menjanja priče o istoriji, i treba da učinimo sve što možemo da osiguramo da oni koji upravljaju najvećim društvenim mrežama prestanu da dozvoljavaju da se ovakav kontent nađe na njihovim platformama, rekao je u saopštenju Greg Šnajder, podpredsednik ove organizacije. “Oni koji su preživeli izgubili su svoje porodice, prijatelje, domove i zajednice; ne smemo poricati njihovu istoriju.”\nNaslovna fotografija: Aušvic, Poljska, 25. avgust 2020. Fotostand / Dostmann/picture-alliance/dpa/AP Images


Opštinama fali para i za pristup EU fondovima - Vijesti.me\nUGOVORE O REPROGRAMU DUGA SA VLADOM IMA 15 OPŠTINA\nOpštinama fali para i za pristup EU fondovima\nVlada najavila rješenje višegodišnjeg problema formiranjem posebnog fonda u kome će godišnje biti dva miliona eura da bi lokalne uprave mogle realizvati projekte koje finansira EU Edit\nrefik bojadžić (Foto: Zoran Đurić)\nMarija Mirjačić 26. novembar 2018, 20:55 ažurirano 17. maj 2019, 14:11\nDržavne institucije, javna preduzeća i nevladine organizacije imaju bolji pristup novcu iz evropskih IPA fondova nego opštine, a da bi lokalne uprave mogle više da koristiti ta sredstva za projekte potrebna im je pomoć države kroz uspostavljanje rivolving fonda.\nIz Zajednice opština (ZO) “Vijestima” su rekli da bi se iz tog fonda davale kratkoročne pozajmice lokalnim vlastima u procesu pripreme i implementacije projekata koje finansira EU.\nDa bi lokalna vlast mogla da koristi novac iz evropskih fondova za svoje projekte mora da učestvuje u njihovom pretfinansiranju i u tom dijelu im je potrebna pomoć jer lokalne vlasti imaju problema sa svojim finansijama. Opštine su više godina unazad ukazivale na ovaj problem i tražile pomoć države u kofinansiranju projekata koji se finansiraju iz evropskih fondova. Vlada je novim rješenjima u nacrtu zakonu u lokalnoj samoupravi, koji je u formi nacrta, planirala da naredne godine osnuje taj fond u kome bi se na godišnjem nivou našlo oko dva miliona eura pomoći opštinama.\n“U proteklom periodu opštine su prošle kroz program jačanja kapaciteta u korišćenju EU fondova. Stečenim iskustvom, kao i uspostavljenom saradnjom sa inostranim partnerima, stvoreni su kvalitetni preduslovi za aktivno učešće naših opština u prekograničnim i transnacionalnim EU programima saradnje, kao i drugim programima EU. Međutim, kada je riječ o kapacitetima opština da apsorbuju taj novac, glavni izazov sa kojim se susreću je pretfinansiranje projekata EU. Naime, za realizaciju projekata u velikom dijelu ovih programa, opštine moraju da predfinansiraju najčešće i do 90 odsto iznosa EU doprinosa (bespovratni novac), odnosno da iz sopstvenih sredstava finansiraju projektne aktivnosti do trenutka refundacije od strane EU”, objasnili su iz ZOP, čiji je generalni sekretar Refik Bojadžić.\nTa refundacija traje i do godinu dana u redovnoj proceduri što predstavlja, kako su rekli u ZO, veliko opterećenje za njihove budžete, naročito imajući u vidu tešku finansijsku situaciju u kojoj se nalazi većina opština i činjenicu da se više od 2/3 opština nalazi u procesu finansijske konsolidacije.\n“Zbog toga je bilo veoma važno uspostaviti instrument finansijske podrške opštinama u procesu pripreme i implementacije projekata finansiranih od strane EU. Uspostavljanjem rivolving fonda znatno će se osnažiti apsorpcioni kapacitet opština u dijelu korišćenja bespovratnog novca iz EU fondova, što bi značajno doprinijelo unapređenju kvaliteta života građana u lokalnim zajednicama”, istakli su iz ZO.\nbijelo polje(Foto: Jadranka Ćetković)\nPrema nacrtu zakona o lokalnoj samoupravi novac za rivolving fond u prvoj godini od osnivanja obezbijedio bi se u državnom budžetu i izdvajao bi se na posebni račun. Pravo na povlačenje imala bi opština odnosno javno preduzeće, ustanova ili drugo pravno lice čiji je osnivač opština koji su potpisali ugovor o realizaciji projekta sa donatorom ili vodećim partnerom na projektu.\nOpština bi vršila povraćaj novca u taj fond nakon refundacije od strane donatora najkasnije u roku od godinu dana od dana povlačenja novca iz rivolving fonda.\nVećina opština posljednjih godina su u teškoj materijalnoj situaciji, a nekim od njih su i računi bili blokirani. Vlada je još 2015. odlučila da zbog teške finansijske situacije dozvoli opštinama, njihovim javnim preduzećima i ustanovama da reprogramiraju obaveze prema državi. Ugovori o reprogramu su potpisani sa opštinama Bijelo Polje, Berane, Danilovgrad, Pljevlja, Rožaje, Plav, Budva, Bar, Nikšić, Žabljak, Kolašin, Mojkovac, Ulcinj, Šavnik i Cetinje.\nVlada je za 12 opština dozvolila reprogram duga na 20 godina (Berane, Bijelo Polje, Danilovgrad, Kolašin, Mojkovac, Nikšić, Plav, Pljevlja, Rožaje, Šavnik i Cetinje) od ukupno 74,44 miliona eura, a za dvije opštine (Bar i Budva) da reprogramiraju ukupno 14,62 miliona na pet godina.\nNajveći dug za reprogram je imala Opština Nikšić 17,7 miliona,zatim Pljevlja 10,82 miliona, Berane 9,4 miliona, Bijelo Polje 8,7 miliona. Danilovgrad 3,9 miliona, Cetinje 8,35 miliona, Budva 8,3 miliona, Plav 3,1 milion, Bar 6,32 miliona, Ulcinj 5,9 miliona,Kolašin2,7 miliona, Rožaje 1,3 miliona, Mojkovac 940 hiljada i Šavnik 594,13 hiljada.\nPoreska uprava (PU) je više puta isticala da opštine uredno ne izmiruju obaveze iz reprograma, zbog čega su i održani pojedinačni sastanci direktora PU Miomira M.Mugoše sa predsjednicima opština, njihovim saradnicima i direktorima javnih preduzeća. Mnoge od njih su i povećale broj zaposlenih u administraciji.\n46,6 miliona eura su crnogorske opštine od 2007. godine ostvarile podršku iz IPA fodova. Od te sume, 37,7 miliona je dobijeno kroz 21 infrastrukturni projekt iz nacionalnih programa i 8,9 miliona kroz 46 projekata prekogranične i transnacionalne saradnje.\nSvim opštinama nije dostupan evropski novac\nU programima podrške do 2020. godine opštine mogu da učestvuju na četiri programa bilateralne prekogranične saradnje, dva programa trilateralne saradnje i tri programa transnacionalne saradnje. Iz ZO su kazali da kada je riječ o iznosima koji su im na raspolaganju i njihovim mogućnostima da povlače novac treba imati na umu da ne mogu sve opštine da učestvuju u svim ovim programima. Uz to, iako je ukupna vrijednost svih ovih programa oko 860 miliona eura samo manji dio je namijenjen zemljama korisnicama IPA.\n“Tako je, na primjer, vrijednost transnacionalnih programa više od 650 miliona eura, ali je samo nepunih 50 miliona namijenjeno IPA zemljama (Crna Gora, Srbija, BiH, Albanija). Dalje, u svim ovim programima učestvuje veći broj država i iz svih država učesnica pravo da apliciraju, pored opština, imaju i državni organi, javna preduzeća i ustanove, naučne i obrazovne institucije, NVO, čak i međunarodne organizacije. Dakle, postoji velika konkurencija kada su ovi programi u pitanju”, rekli su u ZO.\nKako su objasnili, u eksternoj evaluaciji IPA II od juna 2017. godine, navedeno je da opštine IPA države imaju samo umjereni pristup EU fondovima, te da su lokalne samouprave su u najslabijem položaju u pogledu pristupa novcu u poređenju sa nacionalnim institucijama i civilnim društvom.\n“I pored ovih ograničenja, naše opštine su sve uspješnije u apsorpciji EU fondova, ali za blagovremenu i uspješnu implementaciju predviđenih aktivnosti neophodna je podrška kroz rivolving fond”, kazali su u ZO.


Novi Virus Dade Polumente - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nNovi Virus Dade Polumente\nU poslednjih nekoliko meseci Dado Polumenta postao je definitivno najtraženiji pevač u dijaspori - angažovan je svakog vikenda mesecima unapred, a za njegove nastupe uvek se traži karta više. Sigurno je među prvima ugovorio svoj novogodišnji nastup, budući da je još letos znao da će za najluđu noć pevati u diskoteci Palma u Lisahu, u Švajcarskoj.\n14:25 7. NOV 2011.\nPre toga, Polumenta krajem novembra odlazi na turneju po Americi, gde će od 23. do 27. novembra nastupati u Vaterlou, Čikagu, Sent Luisu, Atlanti i Njujorku. Dado je rešio da se brojnim fanovima u zemlji i dijaspori oduži i obraduje ih novim albumom, a portal svet.rs vam ekskluzivno donosi promo fotografije koje će ga pratiti. Takođe, kako svet.rs ekskluzivno saznaje, album koji će se zvati "Virus", biće objavljen za "Grand" produkciju. Pevač je odlučio i da publiku obraduje novim vizuelnim identitetom, te je za to angažovao Kekija, iz studija "Visual Infinity", a kako će sve u paketu izgledati, saznaćemo veoma uskoro.


Milion evra od države za osnivanje IT firmi\n14.01.2013. 14:54h 04.03.2017. 16:18h\nDržavni program podrške domaćoj IT industriji biće završen do kraja februara i pored subvencija do 25.000 evra za "početnike" imaće još tri komponente\nBEOGRAD - Država Srbija će za pomoć osnivanju informacionih tehnoloških (IT) firmi u 2013. izdvojiti ukupno do milion evra, najavila je savetnik u srpskom ministarstvu finansija i privrede Jasna Matić.\nOna je rekla da će državni program podrške domaćoj IT industriji biti završen do kraja februara i da će će, pored subvencija do 25.000 evra za "početnike" (start ap), imati još tri komponente.\nTo su, kako je precizirale, podrška firmama koje se bave autsorsingom, odnosno izradom programa za strane kompanije, podrška za razvijanje sopstvenih programa i rad na privlačenju velikih stranih firmi da otvaraju razvojne centre u Srbiji.\nPrema rečima Matićeve, planirano je da se uvedu i olakšice za zaposlene za preduzeća koja se bave autsorsingom, odnosno pisanjem samog programskog koda, za softver koje je već osmislio strani partner.\nMatićeva je kazala da ima mišljenja da je autsorsing niži stepen vrednosti, nešto kao lon posao u tekstilnoj industriji, ali je ocenila da je za zemlju koja tek treba da doživi veliki razvoj IT-a, kao što je Srbijim, važno da se podrži sve komponente.\nPrema njenim rečima, Srbija će se u pomoći novoosnovanim (start-ap) preduzećima osloniti na takozvani čileanski model. Po tom modelu, precizirala je, raspisuju se konkursi za najbolje IT ideje koje se onda podržavaju sa 25.000 evra, na period od šest meseci, uz obavezu da se najđe i poznati finansijer koji bavi informacionim tehnologijama.\n"Srpskim firmama treba pomoći i da osvoje nova tržišta, da nađu klijente i u autsorsing biznisu i u proizvodnji sopstvenih programa", istakla je Matićeva i dodala da će država pomoći kroz organizaciju izložbi ili slanje delegacija na potencijalna izvozna tržišta.\n"Za naše autsorsig firme treba da nalaze partnere na razvijenim tržištima, pre svega u Americi, a onda za nas specifično i u Nemčkoj, dok za otove proizvode tržišta treba tražiti u zemljama u razvoju, sa kojima imamo tradicionalno dobre odnose", navela je ona. Kako je istakla Matićeva, na tržištima Bliskog istoka, Afrike i srednje Azije srpske firme sa svojim banakrskim proizvodima, proizvodima za upravljanje poslovanjem zaista mogu da nađu dobro tržište.


Izetbegović o sastanku sa Erdoganom i Vučićem: Mogući istorijski rezultati – NovostiDana.rs\nIzetbegović o sastanku sa Erdoganom i Vučićem: Mogući istorijski rezultati\nČlan Predsedništva BiH Bakir Izetbegović izjavio je da bi rezultati današnjeg trojnog sastanka Turska-BiH-Srbija u Istanbulu mogli biti istorijski pošto je postignut dogovor o autoputu.\n„Dakle da se napravi autoput ili većinom autoput, kombinovan sa ‘brzom cestom’, koji bi napravio krug Sarajevo-Zenica-Tuzla-Brčko-Bijeljina-Beograd, pa onda na Požegu i Višegrad nazad do Sarajeva. Da se potpuno završi krug“, kazao je Izetbegović za N1 u Istanbulu.On je rekao da je turski predsednik Erdogan obećao da će se iznaći način da se takva stvar uradi.\n„To je ogroman projekat, ali Turska država je velika i veliko je ono što su oni napravili. Mislim da su hiljade kilometar uradili u zadnjih desetak godina.Druga stvar, ono što je insistirao gospodin Vučić. On je rekao da nikada više Bosna i Hercegovina neće imati problema sa Srbijom“, kazao je Izetbegović za N1.\nForum: Okrugli stolovi o Kosovu nisu rezultirali realnim predlozima


MINISTAR MALI O ODLUCI UPRAVNOG SUDA: Želim da moja deca znaju da njihov otac nije plagijator (FOTO) | Happy BSC portal\nIzvor: Happy BSC/tanjug\nDrago mi je što je pravda pobedila, ipak, želim da naglasim da mi titula nikad nije bila najvažnija, a mislim da nije ni građanima Srbije, naveo je danas ministar finansija Siniša Mali, povodom presude Upravnog suda kojom je poništeno rešenje Odbora za profesionalnu etiku Univerziteta u Beogradu da je utvrđeno neakademsko ponašanje prilikom izrade doktorske disertacije Malog.\n- Završio sam magistraturu u SAD, bio najbolji student Ekonomskog fakulteta u Beogradu, ali isto tako poznajem mnoge ljude koji su veoma uspešni u svom poslu i sa srednjom školom. Zato su mi najvažniji znanje i sposobnosti da radim svoj posao, da vodim finansije naše zemlje i u vremenima krize, kao što je to bio slučaj u poslednjih godinu dana. Verujem da je to važno i građanima Srbije - napisao je ministar Mali na svom nalogu na Instagramu.\nOn je dodao da je danas srećan, jer je dokazao da nije ništa ukrao, baš kao što je dokazao i u slučaju priče o 24 stana.\n- Želim da moja deca znaju da njihov otac nije plagijator, a da građani Srbije znaju da imam znanje. To mi je mnogo važnije od titule, pogotovo posle toliko godina mukotrpnog procesa, lažnih optužbi i političkih napada - napisao je Mali.


PDV na usluge koje pruža strano lice domaćem privrednom društvu - Biljana Trifunović\nOdređivanje mesta prometa usluge obuke zaposlenih koju strano lice, koje nije obveznik PDV u Republici Srbiji, pruža privrednom društvu sa sedištem u Republici Srbiji\nKada strano lice, tj. lice koje u Republici Srbiji nema sedište ni stalnu poslovnu jedinicu, a pod pretpostavkom da to strano lice nije obveznik PDV u Republici Srbiji, pruža uslugu obuke zaposlenih privrednom društvu koje je registrovano za obavljanje delatnosti zastupanja u osiguranju, sa sedištem u Republici Srbiji, smatra se da strano lice pruža uslugu poreskom obvezniku iz člana 12. stav 3. tačka 1) Zakona o PDV. Mestom prometa predmetne usluge, bez obzira da li se obuka zaposlenih faktički realizuje u Republici Srbiji ili u inostranstvu, smatra se mesto u kojem primalac usluga ima sedište, tj. u konkretnom slučaju Republika Srbija.\n(Mišljenje Ministarstva finansija, br. 430-00-111/2018-04 od 27.5.2019. godine)\nSaglasno navedenom, kada strano lice, tj. lice koje u Republici Srbiji nema sedište ni stalnu poslovnu jedinicu, a pod pretpostavkom da to strano lice nije obveznik PDV u Republici Srbiji, pruža uslugu obuke zaposlenih privrednom društvu koje je registrovano za obavljanje delatnosti zastupanja u osiguranju, sa sedištem u Republici Srbiji, smatra se da strano lice pruža uslugu poreskom obvezniku iz člana 12. stav 3. tačka 1) Zakona. Mestom prometa predmetne usluge, bez obzira da li se obuka zaposlenih faktički realizuje u Republici Srbiji ili u inostranstvu, smatra se mesto u kojem primalac usluga ima sedište, tj. u konkretnom slučaju Republika Srbija.\nS tim u vezi, nezavisno od toga što u konkretnom slučaju, privredno društvo – primalac usluge nije obveznik PDV, to lice (privredno društvo – primalac usluge) je poreski dužnik za promet predmetne usluge koji mu vrši strano lice, što znači da je dužno da po osnovu navedenog prometa obračuna PDV, da podnese poresku prijavu (Obrazac PPPDV) i da plati obračunati PDV u skladu sa Zakonom.\nPrema odredbi stava 4. istog člana Zakona, ako se promet usluga vrši poreskom obvezniku, mestom prometa usluga smatra se mesto u kojem primalac usluga ima sedište, ili stalnu poslovnu jedinicu ako se promet usluga vrši stalnoj poslovnoj jedinici koja se ne nalazi u mestu u kojem primalac usluga ima sedište, odnosno mesto u kojem primalac usluga ima prebivalište ili boravište.”


Rakić posetio napadnutu srpsku porodicu u Gojbulji - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 27. aprila 2021. 13:47\nAlbanac iz porodice Ademi napao je Lazara Đorđevića u selu Gojbulja, u opštini Vučitrn, dok je obrađivao njivu.\nMinistar za povratak i zajednice u kosovskoj vladi Goran Rakić posetio je porodicu Đorđević.\n"Imajte moje uverenje da ću razgovarati s kim god bude bilo potrebno kako meštani Gojbulje u narednom periodu ne bi nailazili na probleme kao što je to bilo juče. Mi smo uvek slali i uvek ćemo slati poruku mira i zajedničkog suživota na ovim prostorima", istakao je Rakić.\n"Želimo da i naša deca, ne samo u Gojbulji i Banjskoj već u svim mestima, bezbrižno odrastaju i žive mirno. Srpske porodice u ovakvim mestima moraju imati bolju zaštitu i za tako nešto ću se lično zalagati", kazao je Rakić u Gojbulji.\nOsim sa porodicom Đorđević, razgovarao je i sa protom Simom Čumburovićem i ostalim meštanima.\nTokom posete selu Banjska, Rakić je u porti Crkve Svetog Nikole sa okupljenim meštanima osim o bezbednosnoj situaciji razgovarao i o tome na koji drugi način može da im pomogne i istakao da je Sprska pravoslavna crkva stub opstanka Srba i da će zajedničkim snagama, okupljeni oko crkve prevazići sve prepreke na putu opstanka i ostanka na Kosovu.


Jedna video igra na dan - oradio.rs\nJedna video igra na dan\nModernim ljubiteljima video igara sve je teže da izdvoje više vremena za ovu aktivnost, pa se zbog toga odlučuju na igre koje mogu da završe za nekoliko sati. Platforma Meditations jedna je od vodećih na ovom polju i korisnicima nudi 360 igara od različitih developera.\nPlatforma je od 1. januara počela sa novom akcijom: igračima svakoga dana nudi novu igru koju mogu da igraju samo određeno vreme, a svaka od njih traje po nekoliko minuta i može da se igra samo 24 sata od objavljivanja.\nOni koji propuste određeni sadržaj moraće da sačekaju sledeću godinu da bi se ponovo pojavio na platformi. Igračima se na taj način nudi zanimljiva dinamika, bez osećaja da nešto propuštaju čak i kada im neka igra promakne. Igre su ponekad apstraktne, komplikovane, pa je u okviru svake ponuđeno objašnjenje kreatora uz pomoć kojeg se korisnici orijentišu.\nKako prenosi The Verge, Meditations igre koncentrišu se na određeno osećanje, pre nego na proces igranja. Tako ih igrači porede sa motivacionim citatima, koji nude drugačiji ugao gledanja i različit pristup običnim stvarima koje nas okružuju.


Priča o referendumu je postala degutantna: Miodrag Živanović, univerzitetski profesor (na slici: pristalice Saveza nezavisnih socijaldemokrata SNSD slave nakon održanog referenduma, Banjaluka)\nU Republici Srpskoj (RS) ne jenjavaju reakcije na Odluku kojom je Ustavni sud Bosne i Hercegovine poništio rezultate referenduma o Danu RS održanog 25. septembra. Dok se najavljuju "adekvatni odgovori" na takvu odluku Suda, poznavaoci političkih prilika ocjenjuju da su sva dešavanja oko referenduma potpuno obesmišljena i služe isključivo za skretanje pažnje sa realnih problema i dizanje tenzija.\nZa predsjednika RS-a Milorada Dodika odluka Ustavnog suda o poništavanju rezultata referenduma je očekivana, ali sramna.\nDodik je, reagujući, najavio obilježavanje, takođe pred Ustavnim sudom osporenog 9. januara kao Dana RS na "najvišem niovu", te je ponovo pozvao na okupljanje stranaka sa srpskim predznakom kako bi se insistiralo na donošenju zakona o Ustavnom sudu BiH.\n"Svakako je ovo sad znak više da mi u Republici Srpskoj moramo da se okupimo oko toga da se donese zakon u BiH o Ustavnom sudu koji podrazumijeva da stranci odu iz tog suda, da se taj monopol stranaca i muslimana razbije i da, naprosto, taj sud postane sud pravde, a ne za političko šikaniranje", istakao je Dodik.\nPredsjednik RS-a je precizirao da bi "jedino bilo ispravno da predložimo zakon kao što smo se dogovorili na zajedničkom sastanku".\n"Da, ukoliko se u četiri mjeseca ne uspostavi zakon, mi ćemo dalje donositi druge odluke. Predlažem da pored prisustva u organima BiH ni o čemu ne odlučujemo, dok se ne odluči o Ustavnom sudu", dodaje Dodik.\nMediji prenose i izjavu predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine Mladena Ivanića u kojoj poručuje da se rezultati referenduma o Danu Republike Srpske ne mogu poništiti, već da se mogu poništiti samo posljedice tog referenduma.\n"Ovu odluku smatram nastavkom sage u kojoj Ustavni sud trenira strogoću, a od svega toga nema ništa, jasno je koji su rezultati i da Ustavni sud ne može da ih poništi. Jasno je da će se 9. januar i dalje slaviti, i to još ozbiljnije nego što je to Vlada predvidjela, i sve je samo prazna priča, osim što nas i dalje drži u prošlosti umjesto nda nas okreće budućem vremenu", navodi Ivanić.\nŠef Kluba Bošnjaka u Vijeću naroda Republike Srpske Mujo Hadžiomerović ističe da je Ustavni sud samo u kontinuitetu donio odluku kojom je nastavio da poništava antidejtonsko djelovanje.\n"Kao Klub i ja lično, a i svi delegati doživljavamo ovo kao jednu potvrdu i satisfakciju za sav ovaj jedan naš trud na entitetskom nivou i ovu borbu koju vodimo kada je u pitanju sve ovo što je u vezi sa 9. januarom", ističe Hadžiomerović.\nI pored oštrih reakcija pojedini mediji su ovih dana zapazili da ni vlasti u Republici Srpskoj nisu ozvaničili rezultate referenduma o 9. januaru, odnosno oni nisu objavljeni u entitetskom Službenom glasniku.\nKako je navedeno u članu 5 Odluke o konstatovanju rezultata republičkog referenduma, "rezultati referenduma će biti objavljeni u formi izvještaja u Službenom glasniku RS najkasnije u roku od 30 dana od konstatovanja rezultata referenduma".\nRezultati referenduma su tom odlukom konstatovani 11. oktobra 2016. godine, ali oni u formi izvještaja nisu objavljeni u Službenom glasniku RS u zadanom roku. Tako se već i navodi kako se provedeni referendum može smatrati samo skupim istraživanjem javnog mnijenja u Republici Srpskoj.\nMediji to povezuju sa političkim kalkulacijama i istragom Tužilaštva BiH oko referenduma protiv članova Komisije za referendum i predsjednika RS Milorada Dodika.\nU Narodnoj skupštini Republike Srpske su reagovali saopštenjem u kome se navodi "navedeni mediji pokazuju nepoznavanje Ustava Republike Srpske i proceduru donošenja akata, kao i da će Izvještaj o konstatovanju rezultata republičkog referenduma biti objavljen u Službenom glasniku Republike Srpske u skladu sa Ustavom RS – čim bude okončana procedura u Ustavnom sudu Republike Srpske".\nZa Muju Hadžiomerovića je, ipak, cijela situacija sa Službenim glasnikom čudna, jer se oko nekih odluka nije poštovala "ustavna procedura".\n"Mi smo skoro problematizirali tri odluke, među kojima su ona o prihvatanju Izvještaja o referendumu, i onaj zaključak kojim Narodna skupština obavezuje Vladu RS-a da pomogne članovima Komisije za referendum pri istražnim radnjama Tužilaštva BiH. Apsurd je da su te odluke, prije no što su došle na razmatranje u Vijeće naroda RS-a, bile objavljene u Službenom glasniku RS-a. Dakle, Narodna skupština je prekršila i ono što je Ustav RS-a normirao. Zaista je neshvatljivo u kakve su upali vrtložne struje, pa ne znaju ni sami kako će izaći iz ovoga", konstatuje Hadžiomerović.\nAnalitičari, pak, svu situaciju oko referenduma, nazivaju "sagom bez kraja" s odličnim povodom poigravanja sa narodom.\n"Moram reći da je postalo degutantno i da je mene lično sramota da govorim o takvim igrama jer su besmislene, kao što je i sam referendum bio besmislen i odluke Ustavnog suda BiH. Kao da se mala djeca, nasuprot i pored ovih, doista teških životnih problema, igraju lego kockicama", riječi su Miodraga Živanovića, profesor Univerziteta u Banjaluci.\nMiodrag Živanović: Referendum je bio besmislen\nUrednik web magazina "Buka" Aleksandar Trifunović ističe da "slučaj referendum" može da bude beskonačna politička igranka i da se, očigledno, ide u tom pravcu.\n"Iduće godine BiH treba da vrati milijardu maraka (više od 511 miliona eura). Jednu milijardu maraka! Pojma nemam gdje će se naći te pare. Ako se ne vrati taj dug, postoje mehanizmi kako će se taj dug prinudno naplatiti. Zanimacija sa referendumom, uspješno skreće pažnju sa svih životnih problema. Većini ne smeta što je to tako. Držim, bez ikakve relativizacije, da ova cijela situacija sa, da tako kažem, obe strane u priči, jednostavno ima sve uslove da potraje dovoljno dugo da se ne riješi uskoro", kaže Trifunović.\nU obrazloženju Ustavni sud navodi da je referendum sproveden na osnovu Odluke o raspisivanju referenduma od 15. jula za koju je takođe utvrđeno da nije u saglasnosti sa Ustavom BiH, te suprotno nalogu Ustavnog suda iz Odluke o privremenoj meri od 17. septembra.\nReferendum je proveden uz protivljenje i međunarodnih institucija, te regiona, uz činjenicu da ni premijer Srbije Aleksandar Vučić nije dao podršku njegovom održavanju.


Pravo na prigovor - Raiffeisen Premium Banking\nPočetnaPravo na prigovor\nKorisnik finansijske usluge ima pravo na prigovor Raiffeisen banci ad beograd (u daljem tekstu: Banka) ako smatra da se Banka ne pridržava odredaba Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga, drugih propisa kojima se uređuju ove usluge, opštih uslova poslovanja ili dobrih poslovnih običaja koji se odnose na te usluge ili obaveza iz ugovora zaključenog s korisnikom.\nPrigovor se može podneti u pismenoj formi - u poslovnim prostorijama Banke, poštom, preko internet prezentacije http://www.raiffeisenbank.rs/, odnosno na imejl reklamacije@raiffeisenbank.rs. Korisnik prigovor može da podnese na bilo koji od navedenih načina.\nAko je korisnik podneo prigovor preko internet prezentacije Banke, imejlom ili na drugi odgovarajući način u elektronskom obliku (kod finansijskih usluga koje su ugovorene korišćenjem sredstava komunikacije na daljinu) , Banka može odgovor na prigovor dostaviti u elektronskom obliku, potpisan kvalifikovanim elektronskim potpisom, u smislu zakona kojim se uređuje elektronski potpis.\nBanka će korisniku u odgovoru na prigovor ukazati na njegovo pravo da podnese pritužbu Narodnoj banci Srbije ukoliko nije zadovoljan odgovorm na prigovor ili mu Banka taj odgovor nije dostavila u roku.\nKorisnik može, pre pokretanja sudskog spora, podneti pritužbu Narodnoj banci Srbije ako je nezadovoljan odgovorom Banke ili mu taj odgovor nije dostavljen u zakonom propisanom roku, i to u pismenoj formi - poštom ili imejlom na adresu za prijem elektronske pošte Narodne banke Srbije označenu na njenoj internet prezentaciji.\nPritužba mora da sadrži podatke koji omogućavaju identifikaciju korisnika (ime, prezime i adresa i banke (poslovno sedište, MB i ime i prezime zakonskog zastupnika), utvrđivanje odnosa korisnika s bankom, kao i razloge za podnošenje prtužbe, tj. šta se pritužbom zahteva.


Bespovratna sredstva do 25% investicije | ProCredit Bank\nRačun za studente\nSubvencionisani krediti 2021.\nProCredit banka je i ove godine jedan od partnera Ministarstva privrede Republike Srbije u okviru Programa podrške malim preduzećima za nabavku opreme. Program omogućava izuzetno povoljne uslove za kreditiranje nabavke opreme, uz bespovratna sredstva države do 25% investicije.\nOve godine država je za bespovratna sredstva domaćim privrednicima izdvojila iznos od 1,55 milijardi dinara, što je 55% više nego prošle godine. Bespovratna sredstva činiće do 25% neto troškova nabavke opreme (maksimalno do 5 miliona dinara). Obaveza privrednog subjekta je da pri kupovini učestvuje sa 5% neto vrednosti, a da ostatak do punog iznosa investicije, koji uključuje iznos 70% neto vrednosti, može da finansira povoljnim kreditom ProCredit banke. Ostale troškove, koji se ne mogu finansirati sredstvima programa, banka takođe može finansirati sredstvima predmetnog kredita.\nTokom proteklih godina ProCredit banka je bila jedan od najaktivnijih, a u poslednje tri godine svakako najuspešniji učesnik u programima podrške nabavke opreme, odnosno banka sa najvećim učešćem u kreditnoj podršci. Prošle, 2020. godine bili smo banka broj 1 kako u iznosu, tako i broju finansiranih klijenata sa više od trećine ukupnih investicija. Podrška domaćim privrednicima u njihovom razvoju i unapređenju proizvodnje je ono čime se ProCredit banka uspešno bavi već gotovo 20 godina. Iznos koji je država izdvojila ove godine iznosi čak 1,55 milijardi dinara, što samo znači da će mnogo više privrednika moći da iskoristi ovu podršku, kao i da će investicije biti veće i značajnije - kaže Ana Milić, direktorka Sektora za privredu ProCredit banke.\nOsim veoma povoljnih kamatnih stopa, velika specifičnost Programa je i obezbeđenje koje će privrednicima biti potrebno kako bi dobili povoljnu pozajmicu ProCredit banke. Naime, ovim programom je predviđeno da sredstvo obezbeđenja može biti sam predmet nabavke, što će mnogim privrednim subjektima omogućiti da pod znatno jednostavnijim uslovima modernizuju svoju proizvodnju. Takođe, predviđeno je da svaka pozajmica koju odobre banke u okviru Programa, ima grejs period od šest meseci.\nS obzirom na benefite koje pruža Program, logično je da je interesovanje privrednika izuzetno veliko. I naši klijenti su čekali ovaj konkurs, zato je sad pravi trenutak da nas kontaktiraju, kako bismo zajedno na vreme isplanirali naredne korake – dodaje Milić.\nSve potencijalne investicije biće moguće realizovati nakon raspisivanja Javnog poziva za klijente od strane Ministarstva privrede i Razvojne agencije Srbije, što se očekuje u najkraćem roku.\nPogledajte više o bespovratnim sredstvima\nProCredit Bank Srbija kontakt za medije:\ntel.: +381 62 620 439\nWebinar ProCredit banke - Energetsko i vodoefikasna oprema i sistemi za čišćenje\nPročitajte više: Webinar ProCredit banke - Energetsko i vodoefikasna oprema i sistemi za čišćenje\nPročitajte više: Banka sa svetskom potvrdom sigurnog poslovanja\nPročitajte više: Kako do subvencionisanih kredita države?


EXPRES VESTI - RAZORAN zemljotres u centralnoj Italiji, najmanje 10 mrtvih\nRAZORAN zemljotres u centralnoj Italiji, najmanje 10 mrtvih\nRIM - Snažan zemljotres, jačine 6,2 stepeni po Rihterovoj skali, pogodio je rano jutros planinski deo centralne Italije, pri čemu je poginulo najmanje deset osoba, javili su lokalni mediji, prenose agencije.\nZemljotres je pričinio ozbiljnu štetu izvesnom broju varošica i sela, ali izgleda da nije pogodio gušće naseljene oblasti, prenosi Rojters.\nZemljotres je registrovan u 03.36 sati, nedaleko od Peruđe, a pogodio je oblast koja se nalazi oko 170 kilometara od Rima i osetio se na širokom području središnje Italije nakon čega su mnogi ljudi istrčali na ulice, navodi AP.\nPrvi potres zabeležen je nešto posle 03.30 sati, kako je saopštio Američki geološki zavod, dok je sat vremena kasnije usledio još jedan, jačine 5,4 stepeni.\nAlesandro Petrući, gradonačelnik susedne Arkvate del Tronto, kaže da je Peskara jedno od dva do tri sela koja su potpuno razorena.\nItalija je jedna od seizmički najaktivnijih zemalja u Evropi, navodi Rojters, podsećajući da je najpogubniji zemljotres od početka 20. veka pogodio tu zemlju 1908, kada je u potresu koji je izazvao i cunami poginulo oko 80.000 ljudi u južnim oblastima, dok je poslednji veliki zemljotres zabeležen u L'Akvili 2009. odnevši više od 300 života.\nK2_MORE_IN_THIS_CATEGORY « Švedska: Ubačena bomba u stan, poginuo dečak\tSAD dobile zvaničan zahtev Turske za izručenje Gulena »


Atos doprinosi razvoju IT strategije Beograda\nBeograd, 18. Juni 2014. PR Objave: Saopštenje -\nKompanija Atos aktivno učestvuje u pripremi predloga akcionog plana koji treba da pomogne razvoju IT strategije Beograda učešćem na Okruglom stolu sa temom IT u funkciji razvoja grada. Stručni skup, čiji je cilj prikupljanje predloga za IT unapređenje Beograda, održaće se 19. juna u Privrednoj komori Beograda u organizaciji Udruženja informatičke delatnosti, Društva za informatiku Srbije i Privredne komore Beograd.\nKompanija Atos aktivno učestvuje u pripremi predloga akcionog plana koji treba da pomogne razvoju IT strategije Beograda učešćem na Okruglom stolu sa temom IT u funkciji razvoja grada. Stručni skup, čiji je cilj prikupljanje predloga za IT unapređenje Beograda, održaće se 19. juna u Privrednoj komori Beograda u organizaciji Udruženja informatičke delatnosti, Društva za informatiku Srbije i Privredne komore Beograd. U ime Atos kompanije, na skupu će govoriti Damir Baralić, rukovodilac prodaje za javni sektor.\nNakon održanog sastanka u maju ove godine, na kojem je gradonačelnik Beograda dr Siniša Mali istakao značaj i neophodnost informacione tehnologije u strategiji razvoja grada, kompanija Atos se ubrzo odazvala pozivu da svojim predlozima podrži pripremu i rad Okruglog stola.\nKompanija Atos redovno participira na svim konferencijama koje imaju za cilj unapređivanje i implementiranje najnovijih IT trendova na srpskom tržištu. Ovaj skup predstavlja idealnu priliku da Atos još jednom pokaže svoju orijentaciju ka dobrobiti zajednice u kojoj posluje.\nit, beograd, atos, it strategija\nJUBILARNI 15. Beogradski dani inženjera - EBEC Beograd 2022\nJubilarnu petnaestu godinu za redom, Udruženje studenata tehnike Evrope - Beograd organizuje projekat... Više...\nInteresuje te svet informacionih tehnologija? Želiš da budeš u toku sa najnovijim trendovima u... Više...\nq: 19 - t: 0.03474 sec


Ujedinili se sirijski pobunjenici\nVojne vođe pobune u Siriji su u subotu odlučile da se ujedine pred sastanak političkih krila opozicije, i da jedinstveno nastupe protiv sirijskog režima koji i dalje artiljerijski gađa gradove pod opozicionom kontrolom.\nInicijativa za ujedinjenje je objavljena uoči odlaska izaslanika Arapske lige i UN, Kofija Anana, u nedelju u Moskvu, na razgovore sa rukovodstvom Rusije, saveznika predsednika Sirije Bašara al-Asada.\nPukovnik Riad Asad, šef "Vojske Slobodne Sirije" (ASL), sastavljene od dezertera, obavestio je agenciju AFP o formiranju Vojnog saveta zajedno sa snagama generala Mustafe Al Šeika.\nAsad je rekao da je Savet "korak ka garantovanju jedinstva (opozicione) vojske na sirijskom tlu" i pozvao sve da se stave pod tu komandu.\nGeneral Al Šeik će predsedavati Vojnim savetom, ali pukovnik Asad će ostati "zadužen za sve vojne operacije, bataljone i sve vojne savete gradova koji treba da se stave pod njegovu vlast", rekao je Kaled Ali, blizak generalu Al-Šeiku.\nSirijske vlasti zvanično ne priznaju veličinu problema i tvrde da se bore protiv "grupa terorista".


Održan okrugli sto "eUprava na lokalnom nivou" u Požarevcu\nOdržan okrugli sto “eUprava na lokalnom nivou” u Požarevcu – Personal magazin\nOdržan okrugli sto “eUprava na lokalnom nivou” u Požarevcu\nKao rezultat saradnje Republičkog zavoda za informatiku i Internet (RZII) i MSP-NE Srbija održan je poslednji u nizu okruglih stolova na temu eUprave. Sprovođenje aktivnosti u okviru saradnje započeto je…\nKao rezultat saradnje Republičkog zavoda za informatiku i Internet (RZII) i MSP-NE Srbija održan je poslednji u nizu okruglih stolova na temu eUprave. Sprovođenje aktivnosti u okviru saradnje započeto je početkom decembra meseca organizovanjem okruglog stola u Zrenjaninu, u okviru InCoTeh sajma, nakon čega je održan okrugli sto u Kikindi, a sve u cilju izgradnje kapaciteta Banatskog, Braničevskog i Podunavskog okruga za dalji razvoj lokalne elektronske uprave.\nDomaćin skupa ovoga puta bio je grad Požarevac, a učešće u okruglom stolu, pored predstavnika GU Požarevac, uzeli su i predstavnici lokalnih samouprava (Smederevska Palanka, Kučevo, Žabari, Veliko Gradište, Malo Crniće, Smederevo, Petrovac na Mlavi, Golubac i Žagubica).\nOkrugli sto je otvorio William P. Lewis, tim lider Programa podrške opštinama severoistočne Srbije – MSPNES koji je istakao značaj saradnje koja je ostvarena i pohvalio napore RZII da i na ovakav način promoviše razvoj lokalne elektronske uprave.\nPrisutnima se obratio direktor Republičkog zavoda za informatiku i Internet, Damir Baralić, koji je govorio o aktuelnim projektima na kojima RZII radi u saradnji sa Ministarstvom za telekomunikacije i informaciono društvo – Portal eUprava, razvoj i implementacija elektronskog sistema za kancelarijsko poslovanje i upravljanje dokumentacijom, kao i projekat eNabavki. Portal eUprava je jedinstveni elektronski šalter na Internetu na kojem korisnici Portala, nakon pristupanja, imaju mogućnost elektronske identifikacije, postavljanja upita, popunjavanja elektronskih formulara, elektronskog plaćanja taksi, praćenja toka rešavanja predmeta i, na kraju procesa, dobijanja traženog dokumenta. Lokalne samouprave imaju mogućnost da koriste Portal kao infrastrukturu za razvoj i implementaciju svojih lokalnih servisa na visokom nivou sofisticiranosti.\nSkupu se obratila i Marija Kujačić, rukovodilac grupe za razvoj elektronske uprave Republičkog zavoda za informatiku i Internet. G-đa Kujačić je govorila o prioritetima razvoja lokalne eUprave. Posebno je istaknut značaj telekomunikacione infrastrukture i razvoja elektronskih usluga na lokalnom nivou, kao i saradnja između lokalne i republičke uprave. Predstavljene su i ključne teme iz brošure ,,Priručnik za informaciono komunikacione tehnologije u lokalnim upravama” koji je RZII izdao.\nOvo izdanje Republičkog zavoda za informatiku i Internet okrenuto je unapređenju eUprave u jedinicama lokalne samouprave a u njemu su date i smernice vezane za izradu Internet prezentacija lokalnih samouprava, sa akcentom na ePristupačnost i eInkluziju. Priručnik je podržan od strane Delegacije Evropske komisije u Srbiji u okviru Programa podrške opštinama severoistočne Srbije.\nPrisutni su pokazali posebno interesovanje za prezentaciju funkcionalnosti Portala i generatora servisa, koji je dizajniran za jednostavno korišćenje. Funkcija plaćanja preko Interneta takođe je ocenjena kao jedan značajan korak u razvoju elektronske uprave, kako na nacionalnom tako i na lokalnom nivou. Pažnju prisutnih je privukla i mogućnost autentifikacije i elektronskog potpisivanja, kao i neophodni tehnički koraci koje treba preduzeti da bi se ova značajna funkcija mogla primeniti u lokalnim samoupravama, kako za potrebe rada sa Portalom, tako i kao infrastrukturni resurs koji bi mogao da se koristi za različite aplikacije.\nRZII je predstavnicima lokalnih samouprava ponudio tehničku pomoć za različite aktivnosti koje su u cilju daljeg razvoja moderne lokalne elektronske uprave.\nOdržan okrugli sto “eUprava na lokalnom nivou” u Požarevcu was last modified: June 6th, 2010 by Redakcija\neInkluzijuePristupačnosteUpravaInCoTehlokalna vlastMSP-NE Srbijaokrugli stoPožarevacRZII\nSony u Beogradu predstavio budućnost 3D zabave


Napadnut aktivista Građanskog fronta u Nišu - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Napadnut aktivista Građanskog fronta u Nišu\nNapadnut aktivista Građanskog fronta u Nišu\nNiš, 31. januar 2019. – Građanski front saopštio je da je napadnut njihov aktivista i člana Udruženog pokreta slobodnih stanara (UPSS) iz Niša Borisav Perić.\nPodsećamo, Građanski front je formiran 2016. dogovorom sedam organizacija civilnog društva iz pet gradova Srbije.\nKako su naveli u saopštenju, u noći 30. januara razbijeno je staklo na Borisovom automobilu dok je vozilo bilo parkirano ispred niške autobuske stanice.\nIz automobila nije odneto ništa od vrednosti, ali je pocepana nalepnica #1od5miliona, koja je bila zalepljena na komandnoj tabli. Incident je odmah prijavljen niškom MUP-u.\n„Ponovo smo svedoci nasilja prema političkim neistomišljenicima koje se ovoga puta ogleda u napadu na imovinu i ugrožavanje bezbednosti Borisava Prelića“, ocenjuje Građanski front, platforma koja okuplja veliki broj građanskih lokalnih inicijativa širom Srbije i najoštrije osuđuje napad na svog člana i zahteva od vladajućih struktura da odmah odustanu od nasilja kao načina političke borbe.\n„Borisav je bio izuzetno aktivan na niškim protestima #STOP teroru, i može se videti u prvom planu video-izveštaja Južnih vesti sa poslednjeg protesta, kako svirajući bubanj uzvikuje parole. Ne želeći da prejudiciramo rezultate istrage, moramo, na osnovu svih prethodno navedenih detalja, da izrazimo svoju zebnju da se radi o politički motivisanom napadu. Članovi UPSS-a aktivno učestvuje u građanskim protestima #STOP teroru, a tokom protekle četiri godine UPSS je organizovao brojne građanske proteste, na kojima nikada nije bilo nijednog incidenta“, ističu iz Građanskog fronta.\nPodsećaju da je nedavno na sličan način oštećeno i vozilo Predraga Voštinića člana Lokalnog fronta iz Kraljeva, kao i da su njihovi aktivisti na konstantnom udaru režimskih medija koji za cilj, kako kažu, ima stvaranje atmosfere linča u kojoj su ovakvi i gori napadi opravdani jer se izvode protiv „izdajnika“, „rušitelja države“, „stranih plaćenika“ kako nas u tabloidima nazivaju.\nKao najradikalniji potez vlasti navode pokušaj otmice Ksenije Radovanović iz Inicijative Ne davimo Beograd, čiji vinovnici, uprkos reakciji policije na terenu, nisu čak ni privedeni već su nakon poziva iz vrha policije pušteni na slobodu.\nPrethodno NKD na listi najboljih istraživačkih organizacija u svetu\nSledeće Vasilić: Pretpostavljam da Vlada Srbije i ne čita izveštaje Saveta za borbu protiv korupcije\nBeograd, 24. jun 2019. – Sociolog Jovo Bakić optužio je vlast u Srbiji da je povezana sa m…\nTop Tags evropske integracije vladavina prava OCD Pravosuđe Evropska komisija lokalna samouprava mediji Politika Društvo konkurs Srbija i Evropska unija mladi Vlada Republike Srbije Evropska unija Civilno društvo


Izjava Komesara Saveta Evrope za ljudska prava | Izbrisani - Informacije i dokumenti\nTreba zadovoljiti pravdu za sve izbrisane\nProšle su 22 godine od brisanja više od 25.000 osoba iz registra stalnih stanovnika Slovenije, od odluke koja je prouzrokovala ozbiljne povrede ljudskih prava i teške posledice po oštećene pojedince i njihove porodice. Izbrisani su tako postali nezakoniti imigranti – bez dokumenata, socijalnog osiguranja i pristupa zdravstvenom sistemu, bez prava na rad, u neprekidnom strahu od progona, i kao takvi iskorišćavani. Ovih dana je u slovenačkom parlamentu u razpravi zakon o odštetama izbrisanima koji bi trebalo da ispravi ta kršenja ljudskih prava. To je istorijska prilika za Sloveniju da poravna dugove iz prošlosti i prekine patnje hiljadama ljudi.\nEvropski sud za ljudska prava je u slučaju izbrisanih 2012. presudio protiv države Slovenije i odlučio da Slovenija mora do jula ove godine da isplati odštete šestorici tužitelja, i pored toga pripremi odštetnu shemu za sve ostale izbrisane. Očekuje se da će Slovenija tu presudu izvršiti u sledeća tri meseca. Taj rok daje poseban značaj trenutnoj parlamentarnoj raspravi koja ne treba da se fokusira samo na odštete, već da raširi pravni okvir tako da obezbedi potpunu ispravku počinjenih povreda ljudskih prava. Tu vidim tri prioriteta koje treba uzeti u obzir.\nPrvo, svim izbrisanima treba obezbediti nadoknade i omogućiti ponovno uključenje u slovenačko društvo, onima koji to žele. Do danas je manje od polovine izbrisanih bilo u mogućnosti da uredi svoj status iako je Ustavni Sud Republike Slovenije presudio da je brisanje bilo protivzakonito, s obzirom da nisu bile uzete u obzir individualne okolnosti u kojima su se pojedinci nalazili. Pošto je svim izbrisanima bila učinjena nepravda, podele na osnovu prebivališta ili iz drugih razloga, kao što to predviđa nacrt odštetnog zakona, bi stvorile novu nepravdu.\nDrugo, posebnu pažnju treba posvetiti ljudskim pravima najranjivijih grupa, pre svega dece izbrisanih. Oni takođe moraju dobiti pravo na ispravljanje neprevdi kao i posebna prava. Pored toga, mogućnost ponovnog upisa u registar nikako ne sme prouzrokovati razdvajanje porodica izbrisanih u inostranstvu. Dozvolu boravka treba dodeliti svim članovima porodice kako bi im bio osiguran neometan povratak u Sloveniju i ponovno uključivanje u društvo.\nTreće, Slovenija mora osigurati rešenje za one koji su pri raspadu Jugoslavije ostali bez državljanstva i čiji položaj se dodatno pogoršao brisanjem. To je dodatno pogoršalo položaj osoba iz posebno ranjivih društvenih grupa, kao što su deca, Romi i stariji. Još gore je to da se u Sloveniji toj temi posvećivalo vrlo malo pažnje.\nSlovenačke vlasti su se trudile da preduzmu bitne korake za izvršavanje presude Evropskog suda za ljudska prava i za garantovanje ispravljanja štete učinjene brisanjem. Međutim, država nije odgovarajuće uključila izbrisane u razgovore koji se tiču njihove sopstvene sudbine. Otvoren, konstruktivan dijalog sa civilnim društvom, izbrisanima i njihovim zagovaračima, uključijući njihovo učešće u tekućem zakonodavnom procesu, bi obezbedio bolji, dalekosežan rezultat.\nSlovenačka vlada, parlament i civilno društvo sada moraju da učine završan, zajednički pokušaj u rešavanju otvorenih pitanja i traženju trajnog rešenja za sve žrtve brisanja. Usvajanje novog zakona sa navedenim poboljšanjima nije samo ključan korak za celokupno ispravaljanje grešaka iz prošlosti, već je i neophodan čin kojim bi država preuzela odgovornost za brisanje i sprečila da se slične povrede ljudskih prava dogode u budućnosti.\nKomesar Saveta Evrope za ljudska prava


Zajedno sa “kraljicom džeparoša” uhapšen je i njen muž Mirsad Džindo, piše Srpskainfo.\nKrađa u frizerskom salonu prijavljena je 2. septembra ove godine. Prema navodima iz prijave, nepoznata osoba došla je u frizerski salon u Banjaluci, iskoristila nepažnju, te iz novčanika oštećenog koji se nalazio iza pulta ukrala novac u iznosu od 2.350 KM.\nUhapšeni Mirsad Džindo sumnjiči se da je pomogao supruzi Sabaheti u izvršenju krivičnog dela, na način da je “kraljicu džeparoša” dovezao do Banjaluke. Nakon odrađenog “posla” osumnjičeni su se odvezli za Sarajevo.\nIz Policijske uprave Banjaluka danas je saopšteno da je Džindo 12. septembra uz izveštaj o počinjenom krivičnom delu sprovedena u Okružno javno tužilaštvo Banjaluka, dok je njen suprug nakon kriminalističke obrade pušten da se brani sa slobode.\nMeđutim, banjalučko tužilaštvo zatražilo je od Osnovnog suda u Banjaluci da Sabahetu Džindo “kraljicu džeparoša” smesti u zdravstvenu ustanovu nakon što je uhapšena zbog nove krađe u kojoj je Banjalučanina ojadila za 2.350 maraka.


Prvi put u poslednjih deset godina manje od 100.000 nezaposlenih u Beogradu - Istinomer\n“U ovoj godini u junu u odnosu na prethodni mesec imamo smanjenje broja nezaposlenih za 2,6 odsto, odnosno 92.806 lica na evidenciji koja su nezaposlena na birou, i to je prvi put u poslednjih deset godina da je broj nezaposlenih u Beogradu pao ispod sto hiljada.”\nhttps://www.istinomer.rs/izjava/prvi-put-u-poslednjih-deset-godina-manje-od-100-000-nezaposlenih-u-beogradu/ 2017-07-18 3 5 0 Poluistina Istinomer\nNa otvaranju Sajma zapošljavanja u Lazarevcu gradski mendažer Goran Vesić pohvalio se dobrim uspesima gradske vlasti u smanjenju nezaposlenosti u glavom gradu. Prema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje, u junu se zaista nalazilo 92.806 nezaposlenih lica u Beogradu. Ova brojka je takođe značajno manja u odnosu na prethodni period. Na primer, u junu prethodne godine na birou se nalazilo 102.973 nezaposlenih, što je 10 odsto više nego u junu ove godine. Od početka 2017. godine broj lica na evidenciji NSZ je takođe u opadanju – u januaru ih je bilo 100.848 i od tada se iz meseca u mesec smanjuje.\nIpak, ovo nije prvi put u poslednjih deset godina, kako kaže Vesić, da je nezaposlenost pala ispod 100.000. Gradonačelnik Siniša Mali već se prošle godine hvalio podatkom da je u septembru 2016. na birou bilo prijavljeno manje od 100.000 ljudi. Istinomer je tada ovu izjavu ocenio kao poluistinu, jer iako je na evidenciji NSZ bilo 99.980 lica, već narednog meseca ova brojka je ponovo premašila 100.000, a gradonačelnik je i pored dostupnih podataka za naredne mesece ipak izabrao da se pohvali najpovoljnijim podatkom i tako izbegne da prikaže realnu sliku.\nZa razliku od situacije prethodne godine, u ovoj zaista postoji trend opadanja broja lica na birou i on je od marta ispod 100.000.\nMeđutim, i dalje je deo Vesićeve izjave da je ovo prvi put u poslednjih deset godina da je broj nezaposlenih ispod 100.000, daleko od istine uzimajući u obzir ne samo septembar 2016, već i činjenicu da je u nekim mesecima 2008, većim delom 2009. i u celoj 2010. i 2011. godini na evidenciji NSZ bilo između 92 i 97 hiljada lica. Najmanje ih je bilo u decembru 2009. godine – 92.185, što je i jedini mesec u poslednjih deset godina kada je bilo manje prijavljenih na birou nego u junu 2017 – o mesecu o kom priča Vesić.\nDakle, s obzirom na to da je gradski menadžer zaista govorio o tačnim brojkama i da očigledno postoji trend smanjenja broja nezaposlenih na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, ali da to zasigurno nije prvi put u poslednjih deset godina da je ova brojka ispod 100.000, izjava Gorana Vesića dobija ocenu poluistina.\nTreba imati u vidu i da broj nezaposlenih nije isto što i broj prijavljenih na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku koji kontinuirano sprovodi Anketu o radnoj snazi, u Beogradu je u prvom kvartalu 2017. godine bilo 101.900 nezaposlenih. Sa druge strane, prosek broja prijavljenih na birou za isti period je 97.814, dakle za oko 4.000 manje nego što je broj nezaposlenih.\nTakođe, ne mora da znači da svako smanjenje broja evidentiranih lica u NSZ znači i srazmerno smanjenje nezaposlenosti. Neko može biti izbrisan sa biroa ne samo kada pronađe posao, već i ukoliko se ne javlja redovno Nacionalnoj službi, ukoliko odbije posredovanje ili se ne javi poslodavcu za odgovarajuće zaposlenje, ukoliko ispuni uslov za penziju ili napuni 65 godina, kao i u ostalim uslovima koji su definisani Zakonom o zapošljavanju i osiguranju u slučaju nezaposlenosti.\nIpak, prema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje broj zaposlenih sa evidencije kontinuirano raste od 2010. godine (period za koji smo dobili podatke). Sa evidencije je 2010. godine bilo zaposleno ukupno 41.078 lica, da bi svake naredne godine bez izuzetka ova brojka rasla. Prošle godine bilo je 80.675 zaposlenih sa evidencije, a u prvih šest meseci 2017 – 42.428 zaposlenih. Ovi podaci pokazuju da se stanje iz godine u godinu poboljšava, ali i da je to trend koji je počeo i pre dolaska sadašnje vlasti na čelo gradske uprave.\nGoran Vesić nezaposlenost Beograd Nacionalna služba za zapošljavanje


29. novembar 2018. Učesnici sastanka\nNa početku sastanka, zamenica predsednika Odbora za evropske integracije Elvira Kovač poželela je dobrodošlicu delegaciji italijanskog parlamenta i ukazala na činjenicu da pridruživanje Evropskoj uniji predstavlja strateško opredeljenje Srbije i dodala da u Narodnoj skupštini postoji većinska podrška po pitanju evropskih integracija.\nKovač je istakla da su poslednja dešavanja na Kosovu i Metohiji veoma nepovoljna, ne samo za proces pridruživanja Srbije EU, već i celog Zapadnog Balkana. Srbija je spremna da otvorena pitanja rešava dijalogom i mirnim putem i kako navodi Kovač, potpisani sporazumi moraju se poštovati.\nTokom sastanka, upoznala je sagovornike sa radom Odbora za evropske integracije, istakavši da je Srbija otpočela pregovore o članstvu početkom 2014. godine, a u decembru 2015. godine su otvorena prva pregovaračka poglavlja. Do sada je otvoreno 14 pregovaračkih poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena.\nIstakla je da je prema poslednjim istraživanjima, podrška građana za članstvo u EU oko 52 odsto, dok reforme podržava oko 70 odsto naših građana.\nMarta Grande, predsednica Odbora za spoljne i evropske poslove Poslaničkog doma Parlamenta Republike Italije istakla da je Srbija ključna zemlja za stabilnost Zapadnog Balkana.\nGovoreći o političkoj situaciji Srbije, Grande je istakla da je Srbija svojim stavom, svojom uravnoteženošću, povodom odluke privremenih institucija samouprave u Prištini da poveća takse na 100 odsto na uvoz srpske robe, pokazala svoj nacionalni ponos i pokazala na kom je političkom nivou.\nGrande je izrazila nadu za produbljivanjem međuparlamentarne saradnje, i upoznala srpsku delegaciju da je u parlamentu Italije nedavno formirana Poslanička grupa prijateljstva sa Srbijom. Takođe, delegacija Italije je pohvalila reoforme koje Srbija sprovodi i istakla da je Italija spremna i dalje da pruža podršku Srbiji na putu ka EU.\nU razgovoru su učestvovali članovi i zamenici članova Odbora: Ivana Nikolić, dr Muamer Bačevac, Dušica Stojković, Gordana Čomić, Zvonimir Đokić i Žarko Mićin koji su tokom sastanka upoznali delegaciju Italije sa spoljnopolitičkom situacijom Srbije, otvorenim pitanjima u dijalogu sa Prištinom i o reformama koje Srbija sprovodi u cilju dostizanja evropskih standarda.


Bogojević i Glintić poslednja pojačanja\nBEOGRAD - Košarkaški klub Partizan Mobtel 063, jedini jugoslovenski predstavnik u ovogodišnjoj Suproligi, juče je i zvanično prestavio dva poslednja pojačanja za narednu sezonu - Vladimira Bogojevića, dosadašnjeg plejmejkera berlinske Albe i Aleksandra Glintića, koji je karijeru započeo u mlađim kategorijama Partizana, a afirmaciju stekao kao centar Beobanke. Bogojević, sin nekadašnjeg prvog trenera Partizana Milovana, potpisao je ugovor na '1+1' godinu, dok se povratnik Glintić, koji je bio član crno-belih 1994. godine kada je osvojen Kup Jugoslavije, obavezao na dve sezone.\n- Za Partizan je prelazni rok završen. Drago mi je da smo već sada uspeli da formiramo tim, koji će, nadam se sa uspehom, sledeće sezone predstavljati naš klub i doprineti ostvarenju glavnog cilja, a to je vraćanje titule prvaka Jugoslavije koju nismo osvojili u poslednje tri godine - rekao je sportski direktor Dragan Todorić.\nVladimir Bogojević, istakao je da su mu se dolaskom u ekipu zvaničnog osvajača Kupa Jugoslavije ostvarile dve želje.\n- Pre svega, zaigraću u dresu jednog od najtrofejnijih klubova u Evropi, ali i za tim, za koji navijam od malih nogu. Morao sam malo da sačekam, da se otac skloni sa mesta prvog trenera, kako me ne bi kritikovali, ali sam tu i nadam se da je ovo početak jedne plodonosne saradnje - rekao je Bogojević, koji je od 1996. do danas odigrao 40 utakmica za nemačku reprezentaciju, a u Partizanu će nositi dres sa brojem četiri.\nAleksandar Glintić izrazio je zadovoljstvo zbopg povratka u matični klub.\n- Šest godina sam čekao na ovo. Većinu igrača iz današnjeg sastava poznajem, igrao sam sa njima i mislim da posedujemo vrlo dobar tim, koji ove sezone može mnogo - zaključio je Glintić, nova crno-bela 'jedanaestica' .\nZa poslednja 24 sata u Jemenu poginulo 150 ljudi\nPOSLEDNJA IKONA VELIKOG RATA Čuvar srpskog groblja u Solunu napunio 90 godina


Ovo je sažetak izveštaja o stanju organizovanog kriminala u Italji, u prvoj godini pandemije kovida 2020, koji je parlamentu dostavila Direkcija za borbu protvi mafije, a čije detalje prenose italijanski mediji.\nPrema izveštaju, u drugoj polovini 2020 godine smanjen je broj ubistava i gangsterskih obračuna bandi, ali zahvaljujući njihovoj preduzetničkoj sposbnosti i orgromnom kapitalu sa kojim raspolažu porastao je uticaj i inflitracija organizovanog kriminala u ekonomiji, koruptivnim aferama u javnoj administraciji, piše u izveštaju.\nOrganizovani kriminal nije više ograničen samo na južne delove Italije, već je prodoro i raširio se na celoj nacionalnoj teritoriji, a svoje filijale je kao pipke proširio je na mnoge evropske i zemlje u svetu.\nGlobalno najraširenija je Ndrageta, koja je lider u rasturanju kokaina i uspešno povezana sa narko kartelima Južne Amerike, ali i sa političarima, preduzetnicima i osobama koje se bave raznim vidovima slobodne profesije.\nU godini pandemije kovida19, 2020. kriminalne organizacije su još više prodrle i kapilarno se raširile u ekonomski i socijalni život društva, a to su im olakšali javni službenici, o čemu govori podatak da je u 46 italijanskih opština lokalna vlada raspuštena zbog inflitracije kriminalnih organizacija.\nDruga mafijaška organizacija Koza Nostra i dalje svoje uporište ima na Siciliji i bavi se svojim tradicionalnim poslovima: lihvarenjem, rasturanjem droga, kontrolom kockarskih igara i sve više prodire u zone finansirane javnim novcem, kao što je poljoprivreda i proizvodnja obnovljive energije.\nFoto: MISCELLANEOUSTOCK / Profimedia\nNovac i oružje\nRegija Kampanja pored svoje tradicionalne Kamore se suočava sa porastom takozavanih bejbi gang, kriminalnih grupa maloletnika koje su cešto protagonisti ekstremnih formi urbanog gangsterizma.\nPored svojih, Italija se suočava i sa uvezenim, kriminalnim organizacijama došljaka.\nNigerijske kriminalne organizacije kontrolišu prostituciju i trgovinu ljudima, a sve povezano sa crnom magijom koja je deo tradicije Nigerije. Albanski kriminalci, u saradnji sa italijanskim partnerima, kontrolišu rasturanje droge na malo, rumunske mafije svoju kriminalnu delatnost koncentrišu na trgovinu ljudima za rad u poljoprivredi i prostituciji.\nPrema izveštaju, mafijaške organizacije su se prilagodile i prihvatile mogućnosti koje pruža globalizovani svet, između ostalog isplatu i prenos novca u takozvani kripto valutama, kao što je Bitkoin i Monere, čije tokove za sada nije moguće kontrolisati niti pratiti kao što je to moguće putem tradicionalnog bankarstva.\n"Ovo je istorijski korak za žene": U Meksiku abortus više NIJE krivično delo


BiH pojačava kontrolu granica sa Crnom Gorom i Srbijom - CdM\nCikotić je, poslije dvodnevne posjete Unsko-sanskom kantonu, u kome je smješteno najviše migranata u BiH, rekao da je sa lokalnim vlastima dogovorio mehanizme i konkretniju i efikasniju saradnju lokalnih i kantonalnih vlasti sa institucijama BiH, kako bi građani “osjetili veći stepen bezbjednosti”.\nOn je istakao da je cilj da se u budućnosti migrantskom krizom upravlja sa nivoa BiH i da se tako rasterete kantonalne vlasti, dodavši da “nema mađioničarski štapić” i da će se rezultati budućih aktivnosti na prevenciji migrantske krize osjetiti za izvjesno vrijeme.\nPrema njegovim riječima, plan upravljanja migrantskom krizom u BiH sadrži sedam prioriteta, 21 mjeru i 116 aktivnosti, naglasivši da se migrantska kriza ne može odmah riješiti.\n“Nastojaćemo da iz domaćih i međunarodnih fondova povećamo ukupan iznos budžetskih sredstava za ove aktivnosti, probaćemo da popravimo koordinaciju policijskih agencija u BiH koje nedovoljno sarađuju, kako bi se teret migrantske krize rješavao na teritoriji cijele BiH”, naveo je ministar bezbjednosti.\nOn je dodao je da BiH ima obećanje EU da će podržati opremanje i obuku institucija BiH koje su zadužene za kontrolu granice.\n“Međutim, smatram da i mi sami imamo još mnogo kapaciteta koje možemo iskoristiti”, kaže Cikotić.\nTagsBiH Crna Gora granica migranti Selmo Cikotić