Evropa će doživeti debakl ako udovolji američkoj opsesiji prema Iranu - Sputnjik Srbija\n04:39 16 Maj 2021\n18:01 18.02.2019 Preuzmite kraći link\nEvropska unija ne odustaje od podrške nuklearnom sporazumu sa Iranom, uprkos sistematskim nastojanjima SAD da pridobiju što više zemalja protiv Islamske Republike. Koliko dugo će EU moći da odoleva pre nego što se i sama okrene protiv Teherana?\nVeć 40 godina Amerika traži način kako da pobedi Iran. To joj nije pošlo za rukom ni tako što je nahuškala Sadama Huseina na tada mladu Islamsku Republiku, podstičući njegove megalomanske ambicije i uzrokujući desetogodišnji krvavi rat. Nije uspevalo ni drugim merama, političkom izolacijom i ekonomskim sankcijama.\nSan o svrgavanju režima u Iranu lagano se, tokom godina, pretvarao u opsesiju američkih političara. Zahvaljujući upornom odbijanju da se povinuje, Iran je postao najbolniji kamen u američkoj cipeli.\nZa razliku od američkih administracija u prošlosti, ova aktuelna, čini se, zauzela je protiv Irana sistematičniji pristup. Prvo je početkom godine američki državni sekretar Majk Pompeo otišao na bliskoistočnu turneju kako bi ubedio američke saveznike u arapskom svetu da podrže Trampovu politiku prema Islamskoj Republici.\nPotom je usledila konferencija u Varšavi. Međutim, prema ocenama analitičara, ta konferencija imala je u najmanju ruku ograničen uspeh. Upravo je EU doprinela da Varšavska konferencija ne uspe. Dominantne članice EU, Nemačka, Francuska, Italija i Velika Britanija odbile su da zauzmu proamerički antiiranski stav.\nZbog toga su i ciljevi konferencije morali da budu izmenjeni i da budu podignuti na viši nivo opštosti. Zbog toga su evropske zemlje i pristale da prisustvuju konferenciji, ali su poslale diplomate nižeg ranga, što je zbunilo organizatore i bilo na veliko zadovoljstvo Irana, ocenjuje izraelski novinar Ron Ben Jišaj.\nZarif Evropi: Ili ćemo zajedno plivati, ili ćemo zajedno potonuti\n„Međutim, SAD su doživele pravi šamar na samoj konferenciji, kada je EU odbila da povuče podršku nuklearnom sporazumu i kada je odbila da poništi ekonomski mehanizam koji je uveden kako bi se zaobišle američke ekonomske sankcije Iranu“, piše Ben Jišaj.\nIran je svega nekoliko dana po okončanju američkog pokušaja formiranja široke antiiranske koalicije imao priliku da odgovori na Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji. Iranski ministar spoljnih poslova Mohamad Džavad Zarif održao je četrdesetominutni govor u kojem je izneo osnove pogleda Teherana na svetska zbivanja.\n„Bila je to upečatljiva izvedba na tečnom i kolokvijalnom engleskom jeziku, koja je bila najposećenija prezentacija na Minhenskoj konferenciji, zbog svoje otvorenosti, drskosti i pravovremenosti“, ocenjuje novinar „Politika“ Dejvid Heršcenhorn. „Zarif je iskoristio tenzije u transatlantskim odnosima, nepredvidljive spoljnopolitičke odluke Donalda Trampa i generalno se igrao nervozom političara koji ne znaju kako da se nose sa nizom novih pretnji.“\nZarif je pobrao simpatije učesnika Minhenske konferencije parirajući moderatorki, glavnoj spoljnopolitičkoj novinarki Bi-Bi-Sija Lizi Duset, koja je na sve načine pokušala da optuži Iran za niz međunarodnih nepočinstava, ali je razgovoru dodao i kvalitet više, pozivajući EU da se više angažuje na održanju nuklearnog sporazuma.\n„Evropa mora da bude voljna da se pokvasi ukoliko želi da pliva protiv opasne plime američkog unilateralizma“, naglasio je Zarif.\nEvropska unija pokazala je u Varšavi da ne odustaje od svog stava da nuklearni sporazum sa Teheranom treba očuvati, a u Minhenu je Zarif njen stav iskoristio da je pozove da u svojim nastojanjima bude još čvršća. Štaviše, njegovo iznošenje podataka da iranska javnost sve slabije podržava sporazum može se tumačiti i kao pretnja da će Iran, ukoliko EU ne podrži sporazum dovoljno jako, morati da napusti sporazum pod pritiskom javnog mnjenja.\nUkoliko bi se tako nešto dogodilo, bio bi to ne samo debakl evropske politike prema Iranu, već i urušavanje kredibiliteta spoljne politike EU.\nSa druge strane, koliko će EU čvrsto stajati na svojim stavovima kada je u pitanju podrška nuklearnom sporazumu zavisi i od njenih odnosa sa SAD, odnosno od toga koliko će dugo moći da odoleva američkom pritisku.\nU monolitnoj evropskoj politici već su se pojavile pukotine. Vlada Holandije optužila je Iran da je umešan u ubistvo dvojice iranskih opozicionih aktivista u toj evropskoj zemlji 2015. i 2017. godine, Danska je saopštila da je osujetila zaveru da se ubije jedan iranski opozicionar na njenom tlu prošle godine, a Francuska je objavila da sumnja da iza neuspelog napada na miting iranskih opozicionara nedaleko od Pariza prošle godine stoji Teheran, koji odbija umešanost u bilo koji od tih zločina.\nRanije ovog meseca Evropski savet izdao je pismeni zaključak u kojem se ističe zabrinutost zbog iranske uloge u Siriji, korišćenja raketa i „neprijateljskih aktivnosti koje je Iran sproveo na teritoriji nekoliko država-članica EU“.\nZa sada, zvaničan evropski stav je da se te stvari ne mešaju sa nuklearnim sporazumom, ali pitanje je dokle će tako nešto trajati i u kojem trenutku će neki od navodnih ubistava, masakra ili nekog drugog zločina za koji je Iran optužen, biti iskorišćen kao povod za povlačenje EU iz sporazuma?\nNiko ne zna koliko će EU biti imuna na američke pritiske povodom Irana, kaže Pavel Kandelj, naučni saradnik Evropskog instituta u okviru Ruske akademije nauka (RAN).\n„Štaviše, EU do danas nije počela sa primenom onih mera koje su smislili kako bi zaobišli efekte američkih sankcija Iranu i realno ih nisu implementirali. Zato se može reći da se Evropa za sad samo teoretski suprotstavlja američkim sankcijama, a realno ništa ne čine“, naglašava on.\nIza evropskog insistiranja na nuklearnom dogovoru sa Iranom, prema njegovom mišljenju, stoje mnogo širi razlozi.\nPompeova evropska turneja – bahatost, neznanje i širenje imperijalnih interesa\n„Radi se o tome da se Evropa plaši da će u slučaju potpune blokade nuklearnog sporazuma doći do porasta regionalnih napetosti, što može da poveća šanse da dođe i do novog oružanog konflikta“, smatra Kandelj. „Da ne govorimo o tome da bi to pojačalo želje i namere drugih država da nabave nuklearno oružje i da rade na slabljenju kontrolnih mehanizama koji i tako već stoje na klimavim nogama. Zato EU insistira da ipak dođe do sprovođenja nuklearnog sporazuma.“\nKoliko će EU biti istrajna u insistiranju da se nuklearni sporazum poštuje, zavisi od niza okolnosti, objašnjava Kandelj.\n„Na primer, zavisi od toga koliko je verovatno da će EU uspeti da se dogovori sa SAD u smislu uzajamne trgovine, a to je pitanje daleko značajnije za EU, nego što Evropu brinu trgovinski odnosi sa Iranom.“\nI prema rečima Karine Gevrogjan, stručnjaka za Bliski istok, prognoziranje razvoja odnosa EU i SAD u ovom trenutku je nemoguće.\n„Jasno je samo da će se ova kriza na relaciji Brisel-Vašington sigurno produbljivati. Zato će svaka će država sama za sebe odlučivati i birati neku svoju paradigmu za rešenje, u zavisnosti od toga koliko toj određenoj evropskoj državi znače odnosi sa Iranom. Indikativna je u tom smislu Pompeova evropska turneja. Očigledno je da čak i države Istočne Evrope, koje ne raspolažu političkim potencijalom kao Nemačka ili Francuska, sada vrlo jasno stavljaju do znanja da će se truditi da brane svoje interese.“\nPored političkih i geostrateških, radi se i o zamršenim komercijalnim interesima između pojedinih zemalja EU i Irana, tako da će se zemlje, pored političkih, voditi i svojim ekonomskim interesima, zaključuje Gevrogjanova.\nKeri, Zarif i Mogerinijeva kandidati za Nobelovu nagradu za mir\nLavrov i Zarif: Važna koordinacija uoči sastanka u Astani\nZarif: Oslobodimo svet od vehabizma\nZarif: Normalizacija odnosa Irana i SAD je moguća\npodleganje, bezbednosna konferencija, Varšava, Minhen, izbegavanje, ciljevi, mehanizam, interesi, izlazak, geopolitika, pritisak, nuklearni sporazum, konferencija, ekonomija, sankcije, Karine Gevrogjan, Majk Pompeo, Pavel Kandelj, Mohamad Džavad Zarif, EU, Iran


Svetozar Mihajlović povrijedio policajca prilikom pokušaja bijega od bijeljinske policije - Zvornicki.ba\nSvetozar Mihajlović povrijedio policajca prilikom pokušaja bijega od bijeljinske policije\nPolicijska uprava Bijeljina reagovala je danas na navode Svetozara Mihajlovića u medijima da su policijski službenici neprofesionalno postupali prema njemu, ističući da je zakon isti prema svim građanima i da se prema svima isto primjenjuje. Iako je Svetozar Mihajlović imao bogatu političku karijeru zbog koje je u senatu RS aktivan član, to nije bilo dovoljno da se izbjegne veliki skandal sa policijskim službenicima.\nPripadnici policije su 15. avgusta u 14.00 časova, prilikom redovne kontrole vozila u Majevičkoj ulici u Bijeljini, zaustavili i kontrolisali automobil “škoda” kojim je upravljao Mihajlović i uočeno je da ne koristi sigurnosni pojas.\nU saopštenju policije se navodi da je prilikom uručenja prekršajnog naloga Mihajlović odbio da ga primi, zatvorio je prozor i samovoljno startovao automobil, pri čemu je povrijeđen policajac.\n“Napominjemo da policija postupa po zakonima i propisima, a ukoliko su građani nezadovoljni radom policije svoje nezadovoljstvo mogu iskazati usmenim ili pismenim putem Inspektoratu za unutrašnju kontrolu”, navodi se u saopštenju.\nTagged BiH, Bijeljina, crna hronika, hapsenje, policijska uprava Bijeljina, saobracaj\nPrevSrednjoškolci sutra kreću sa popravnim ispitom\nNextKada imate pravo na novi uređaj umjesto pokvarenog, detalji o vašim pravima


Veroljub Stevanović: Rado ću otići kod sudije za prekršaje - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Veroljub Stevanović: Rado ću otići kod sudije za prekršaje\nVeroljub Stevanović: Rado ću otići kod sudije za prekršaje\nsreda, 22 februar 2012 08:41\nGradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović izjavio je danas da će "rado otići" kod sudije za prekršaje zbog prijave koju je protiv njega podnela Državna revizorska institucija. "Meni je drago što se ovo desilo, rado ću otići kod sudije za prekršaje i videćemo šta će da bude", rekao je Stevanović Radio televiziji Kragujevac. Rekao je da je važno da javnost zna da su rashode istovremeno kontrolisali revizor i budžetska inspekcija, i da nema nepravilnosti koje povlače krivičnu odgovornost.\nDRI je juče objavila spisak lica protiv kojih su podnete prekršajne i prijave za privredni prestup zbog nenamenskog raspolaganja budžetom za 2010. godinu. Na spisku su i gradonačelnik Kragujevca i još šest načelnika gradskih uprava, direktora javnih preduzeća i ustanova.\nStevanović je rekao su "svi gradovi" obračunavali plate na isti način kao i Kragujevac zbog nelogičnosti pravilnika iz 2001. godine. Na primedbe da je Grad mimo propisa plaćao karte za prevoz 500 Kragujevčana koji rade u "Juri" u Rači i finansirao izgradnju školskih sala, Stevanović je rekao da se on time ponosi.\n"Ono što je bila primedba kod nas, jeste bila primedba svuda, a to je nešto čime se ja ponosim da sam uradio - da budžet koristim da moji ljudi idu u Raču, ili da napravim salu u školi, ili da adaptiram nešto u Kliničkom centru što treba da radi Vlada Srbije", rekao je Stevanović.\nOn je ocenio da je nekorektno objavljivanje spiska prijavljenih bez objašnjenja čime su, uprkos mogućim različitim prekršajima, svi na njemu izjednačeni. Prema njegovim rečima, pažnja javnosti se usmerava na to pitanje jer bi, kako je rekao, pošto se otope sneg i led, u fokus mogle da dođu teme veoma neprijatne za Vladu Srbije, poput nezaposlenosti.\nČlan Gradskog veća za investicije Nebojša Vasiljević rekao je na konferenciji za novinare da je lokalna uprava u Kragujevcu samo primenjivala obračun plata iz doba prethodnog saziva gradske vlasti, iz 2003. godine.\nVasiljević je dodao da je, po uredbi, zaposlenima sa srednjom stručnom spremom trebalo da bude isplaćeno oko 19.500 dinara mesečno, a grad im je plaćao u proseku oko 25.000, za višu stručnu spremu bilo je predviđeno 22.500, a primali su prosečno 30.700 dinara.\n"Za zaposlene sa visokom stručnom spremom propisana je zarada od blizu 29.000 dinara za godinu dana staža, odnosno oko 28.000 za pet godina staža, a lokalna uprava je isplaćivala u proseku od 41.900 do 44.200 dinara", rekao je Vasiljević.


Prvi komercijalni DNA kompjuter\nPojam DNA kompjuteri nastao je pre oko 10 godina, kada je Leonard Adleman sa Univerziteta Južne Kalifornije počeo da koristi molekule DNA (dezoksiribonukleinske kiseline) u epruveti kako bi rešavao matematičke probleme.\nGenetika je otkrila da u našem organizmu postoje „kompjuteri“ mnogo savršeniji od onih koji su trenutno u upotrebi: dezoksiribonukleinska kiselina, koja ima primarnu genetičku ulogu, po jednom kubnom centimetru sadrži više informacija nego bilion CD-ova. „Molekularne mašine“ koje postoje u našem organizmu, a koje obrađuju ove podatke, postale su centar interesovanja nove naučne dicipline, u kojoj se kombinuju kompjuterske nauke i biologija.\nU novembru 2001. godine su u časopisu Nature objavljeni rezultati istraživanja izraelskih naučnika, na čijem se čelu nalazi profesor Ehud Šapiro, a koji su uspeli da proizvedu DNA kompjuter. Dimenzije ovakve mašine su toliko male, da njih bilion može da stane u običnu epruvetu, pri čemu mogu da izvode milijardu operacija u sekundi sa preciznošću od 99,8%. Kompjuteri su napravljeni od biomolekula i toliko su malih dimenzija da je nemoguće da rade zasebno, već isključivo u velikim „kolonijama“. Prema rečima vođe projekta, podaci u ovakvim kompjuterima definisani su parom molekula u lancu DNA, a prirodni enzimi služe kao hardver, tj. čitaju, kopiraju i koriste te informacije.\nEhud Šapiro je tada napomenuo da još uvek nije moguće praviti originalne DNA kompjutere primenjujući prirodne zakone i principe funkcionisanja, ali je izvodivo da se iz živih organizama izdvajaju grupe molekula koje, smeštene u epruvetu, čine jednu vrstu „softvera“ i „hardvera“ koji može da izvodi najjednostavnije operacije, tj. da na određena pitanja odgovara sa „da“ ili „ne“. Ipak, samo nekoliko meseci posle članka u pomenutom časopisu i izjave izraelskog naučnika, dolazi vest o prvom komercijalnom DNA kompjuteru, koji je proizvela japanska kompanija Olympus Optical.\nZa razliku od sadašnje tehnologije, nova vrsta kompjutera umesto mikroprocesora i električnih impulsa za svoj rad koristi hemijske reakcije koje nastaju između molekula DNA. Predstavljen prototip japanske kompanije nastao je udruživanjem snaga sa Univerzitetom u Tokiju, jer je bilo potrebno povezati znanja iz oblasti informatike i molekularne biologije. Pre svega namenjen analizi gena, DNA kompjuter će biti testiran i usavršavan do 2003. godine, kada će se naći na tržištu.


Najnovija istraživanja koja su sproveli naučnici u SAD upozoravaju da bi amazonska prašuma mogla da bude skoro uništena do 2020. godine. Ovakav zaključak je izveden na osnovu primene kompjuterskog modela koji je, na osnovu trenutnog tempa seče šuma u Brazilu i daljih razvojnih planova njihove vlade, pokazao da će od današnjih „Zemljinih pluća“ preživeti jedva 5%.\nBrazilska će vlada, u okviru svojeg projekta pod nazivom „Napredni Brazil“, u narednih sedam godina uložiti 40 milijardi dolara u izgradnju puteva, železnica, hidroelektrana i novih naselja. Ovakav plan prati intenzivna seča šuma kojom se stvara prostor za tako nešto i trenutno se iskrči oko 2 miliona hektara šume godišnje. Novi planovi i predviđanja ističu da će se ova brojka u budućnosti značajno povećati.\nPredviđanja su alarmantna, jer bi njihovo ispunjenje značilo značajne poremećaje u ekosistemu naše planete, pojačavajući fenomene „staklene bašte“ i globalnog zagrevanja koji, i bez seče amazonskih prašuma, stvaraju dovoljno problema. Amazonska džungla je poznata i po tome što nju nastanjuje najveći broj životinjskih i biljnih vrsta naše planete i sve one bi nestale ispunjenjem predviđanja američkih naučnika.\nDa li postoji rešenje za ovakvu situaciju? Scott Bergen, jedan od učesnika u pomenutom istraživanju, upozorava na činjenicu da seča šuma nije u dovoljnoj meri kontrolisana od strane brazilske vlade i da legalno krčenje prati i ilegalno uništavanje šuma, koje nastaje formiranjem novih naselja duž novoformiranih trasa za puteve. Ipak, on smatra da je kontrola teško izvodiva na ovako ogromnom području i da je, u cilju očuvanja šuma, potrebno smišljati nove i efikasnije pristupe.\nStoji činjenica da je brazilski ekonomski razvoj i prosperitet usko povezan sa projektom „Napredni Brazil“ i da vlada ne može da se od njega odrekne. Zato Scott Bergen predlaže rešenje koje ne bi smanjilo prihode ove zemlje, a istovremeno bi smanjilo seču i uništenje šuma. Pošto već postoje ugovori između najrazvijenijih država sveta kojim se ograničava produkcija i emitovanje ugljen-dioksida u atmosferu, mogli bi da se uvedu tzv „CO2-krediti“.\nOvaj gas je glavni uzročnik pojave globalnog zagrevanja i na svetskom nivou već postoje norme o tome koju količinu ugljen-dioksida države koje su pristupile projektu borbe protiv ovog problema mogu da emituju u atmosferu. One koje prekoračuju ovaj prag bi mogle da kupuju neiskorišćene „kredite“ od drugih zemalja i na taj način bi brazilska vlada, tvrdi Scott Bergen, mogla godišnje da zaradi i do 2 milijarde dolara. Na taj način bi novi prihodi omogućili smanjenje i ograničavanje seče amazonske prašume.


Kijev: Sukobi s policijom, desetine povrijeđenih – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nKijev: Sukobi s policijom, desetine povrijeđenih\nMinistarstvo je, takođe, saopštilo da je pokrenuta krivična istraga protiv demonstranata po optužbama za remećenje javnog reda i mira, za šta je, prema novom setu zakona, zaprijećena zatvorska kazna do 15 godina.\nIzvještač AFP je prenio da su najmanje dva demonstrata, takođe, povrijeđena.\nGrupa radikalnih demonstranata počela je sukob napadom na policiju pokušavajući da se probije do ulaza u zgradu parlamenta koji je bio zapriječen policijskim autobusima i jedinicama za razbijanje demonstracija, prenijela je agencija AP.\nMnogi učesnici demonstracija na glavama su nosili lonce i druge vrste maski, izrugujući se odredbi prema kojoj je demonstrantima zabranjeno da pokrivaju lica, izvještava AP.\nKličkov portparol je na Tviteru napisao da je predsjednik Viktor Janukovič pristao da se sa Kličkom sastane odmah u predsjedničkoj rezidenciji blizu Kijeva, ali sa Janukovičeve strane nije bilo potvrde.\nProšle nedjelje predsjednik Viktor Janukovič je izazvao negodovanje i na međunarodnom i na domaćem terenu, odobrivši jedan broj zakona kojim se Ukrajincima ograničava pravo na proteste, građanski aktivizam i slobodu govora.\nProtesti, izazvani Janukovičevom odlukom da zamrzne odnose sa EU i okrene se Rusiji, već gotovo dva mjeseca potresaju Kijev i druge ukrajinske gradove, a dodatno ih je podstaklo oštro reagovanje policije.\nOpozicija i neki građanski i vjerski lideri pozvali su danas Ukrajince da nastave proteste i borbu za demokratiju.\n“Proglašavamo zakon usvojen u četvrtak nelegalnim. Janukovič i njegove marionete hoće da nam ukradu zemlju”, rekao je okupljenim demonstrantima Vitalij Kličko, bivši svjetski bokserski šampion i jedan od opozicionih lidera, prenosi AFP.\n“Parlament je izgubio legitimitet, što znači da treba da formirano narodni savjet koji će se sastojati od opozicionih političara”, poručio je okupljenima drugi opozicioni lider Arsenij Jacenjuk.\nEP: Francuzi prvi u grupi


August 2010\tINVESTICIJE U ZNANJE\nU skladu sa osnovnim principima našeg poslovanja koji obuhvata i kontinualno edukovanja zaposlenih, u prostorijama naseg preduzeća održan ja dvodnevni stručni seminar na temu usklađivanja sistema menadžmenta kvalitetom sa zahtevim najnovijeg standarda ISO 9001:2008 za čiju resertifikaciju se uveliko pripremamo. Obuci su prisustvovali zaposleni koji imaju položeni ispit za…\tDetaljnije\tApril 2010\tTRADICIONALNO NA NOVOSADSKOM SAJMU\nod 15. do 22. Maja na 77. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu, naše preduzeće predstaviće svoju ponudu iz oblasti poljoprivredne mehanizacije i rezervnih delova za poljoprivredne mašine.\nPozivamo sve naše partnere i kupce da nas posete na ovoj prestižnoj sajamskoj manifestaciji na našoj staroj lokaciji N-2.\tDetaljnije\tMarch 2010\tTERMOMETAL IZLAŽE U HANOVERU\nI ove godine sa svojom ponudom izrade specijalnih mašinskih delova i usluga mašinske obrade predstavićemo se na prestižnom sajmu Hannover messe 2010 - Industrial Supply - od 19. do 23. Marta 2010. Pozivamo sve zainteresovane da nas posete Hala 4, štand 58 u okviru Sippo kolektivnog…\tDetaljnije\tDecember 2009\tCE DEKLARACIJA\n1.Decembra 2009. izvršena je sertifikacija svih naših priključnih mašina CE znakom, čime je potvrđena njihova usaglašenost sa zahtevima\nEU Direktive za mašine 98/37/EC a koje se odnose na bezbednost upotrebe mašina. Detaljnije\tNovember 2009\tU poseti sajmu EMO u Milanu\nNa poziv Italijanskog Instituta za Spoljnu Trgovinu (ICE), u organizaciji Italijanskog Udruženja proizvodjača mašina alatki, robota i opreme za automatizaciju (UCIMU), posetili smo sajam EMO 2009 u Milanu. Detaljnije\tStranica 5 od 7\tprethodna\t1234567\tsledeća\tVrh strane


Aerodrom Nikola Tesla Beograd / Airport Nikola Tesla Belgrade\nInfo broj telefona: 011/209-44-44Â Internet stranica: www.beg.aero Medjunarodna oznaka: BEG\nMedjunarodni aerodrom Nikola Tesla u Beogradu je najveća vazduhoplovna luka u Srbiji.Imenovan je po velikom srpskom naučniku Nikoli Tesli i nalazi se na teritoriji opštine Surčin,oko 20km zapadno od centra Beograda na 98m nadmorske visine.\nIstorija Beogradskog aerodroma datira još iz 1910 godine kada je napravljen prvi aerodrom u Beogradu na Banjici.Tadašnji aerodrom služio je više za rat protiv turske vojske nego za putnički saobraćaj.Aerodrom Banjica nakon Prvog Svetskog Rata je korišten za poštanski saobraćaj na relaciji Beograd - Niš - Skopje, Beograd -Sarajevo- Mostar.Na mestu tadašnjeg aerodroma sad se nalazi Vojno-medicinska Akademija (VMA).Aerodrom se narednih godina selio na podnožje Kalemegdana,zatim u okolinu Pančeva da bi 1927 godine bio izgradjen Medjunarodni aerodrom "Beograd" na tzv Dojnom polju koje se nalazilo izmedju Bežanijske Kose i leve obale Save.Taj aerodrom imao je četiri uzletno-sletne travnate piste.U toku tridesetih godina prošlog veka na tom aerodromu su napravljena moderna pristanišna zgrada i nabavljena je oprema za sletanje pri slabijoj vidljivosti. Za vreme II Svetskog rata aerodrom su koristili nemci i oni su ga porušili 1944.godine kad su se povlačili iz Beograda.\nPo završetku rata Beograd ima potrebu za novim aerodromom.Tada je izabrana lokacija na kojoj se i sada nalazi aerodrom Nikola Tesla.Aerodrom je pušten u rad 1962.godine i imao je pistu dužine 3000m,zgradu za prijem putnika i kontrolni toranj.\nAerodrom danas poseduje dva putnička i jedan VIP terminal,na prizemlju se nalaze 33 saltera za prijem putnika i u mogućnosti je da obavi prihvat do 1000 putnika na sat,vazduhoplovni muzej,uredjeni parking prostor i garažu.Trenutno godišnje aerodrom Nikola Tesla obsluži oko 3.500.000 putnika koji iz Beograda lete redovnim ili čarter linijama na sve strane sveta.\nAerodrom Nikola Tesla Beograd se nalazi na oko 80km južno od Novog Sada i do njega se može stići koristeći tri različite rute (o čemu smo pisali ovde ). cena taxi transfera na relaciji Novi Sad - Aerodrom Nikola Tesla Beograd je od 3500RSD do 4000RSD.NS Prevoz Putnika nudi uslugu prevoza putnika od i do aerodroma Nikola Tesla i isto tako i prevoz sa aerodroma do Novog Sada i drugih destinacija.Uslugu pružamo u vidu individualnih transfera po sistemu "od vrata do vrata".\nOvde možete pogledati kompletan cenovnik naših usluga.


PORUKA IZ LOVĆENCA: „Ugovor sa SPC pogubni čin po Crnu Goru i Crnogorce“ – Portal Luca\nPORUKA IZ LOVĆENCA: „Ugovor sa SPC pogubni čin po Crnu Goru i Crnogorce“\nCrnogorsko društvo „Lovćen“ iz Lovćenca pozvalo je Vladu Crne Gore da ne potpisuje Temeljni ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom (SPC).\n„Pitanje potpisivanja Temeljnog ugovora između Vlade Crne Gore i SPC je po nama iz Crnogorskog duštva “Lovćen” iz Lovćenca od izuzetnog značaja za opstanak crnogorske nacionalne zajednice i u Srbiji Koja je svedena na 38 hiljada, imajući u vidu da je SPC glavni nosilac svih projekata asimilacije pravoslavnih Crnogoraca, kako u matici tako i u dijaspori“, navodi se u saopštenju društva „Lovćen“.\nOni napominju da je SPC i njeno svještenstvo višedecenijskim činjenjem nedvosmisleno stavilo do znanja svim građanima Crne Gore kako doživljava državu i crnogorski narod.\n„Zato je i smatramo najodgovornijom za trenutni broj Crnogoraca u Srbiji. Apelujemo na Vladu i njenog premijera da još jednom razmisle prije nego stave paraf na taj, po nama iz CD “Lovćen-a pogubni čin po Crnu Goru i Crnogorce. Takođe apelujemo i na poslanike pokreta URA koji je predstavljaju kao građansku partiju, da svojim potezima pokažu i dokažu da im je stalo i do dijela građana koji sebe doživljavaju kao Crnogorce i vjernike CPC“, piše u saopštenju.\n„Ne dozvolite da CPC i Crnogorci u svojoj državi ostanu bez svojih hramova i time podržite ono što svi znamo – da je jedina i osnovna namjera SPC da svojom politikom pravoslavne Crnogorce svede na manjinski narod u sopstvenoj državi. Vjerujemo da će razum prevladati i da će se pronaći rješenje koje neće biti na štetu CPC i njenih vjernika“, dodaje seu saopštenju crnogorskog društvo „Lovćen“ iz Lovćenca.\nEkologijaprije 45 minuta


Radnici Kombinata aluminijuma Podgorica ispred fabrike nakon najave vlasnika da će otpustiti sve zaposlene (5. mart)\nVlasnik Kombinata aluminijuma Podgorica (KAP) Veselin Pejović potvrdio je 5. marta da će otpustiti 600 radnika KAP-a, nezadovoljan odnosom nove Vlade.\nUkoliko se ova najava realizuje, biće to kraj privrednog giganta iz vremena bivše Jugoslavije, kojim je tokom tranzicionih godina (od 2005 do 2013) upravljala firma ruskog oligarha Olega Deripaske. Nakon što je doveden do stečaja, KAP je preuzela Pejovićeva firma Uniprom.\nRasprava u skupštini dala kontraefekat\nProblem je eskalirao kada je dio radnika, nezadovoljan uslovima u Kombinatu, ali i neki otpušteni, tražio pomoć skupštinske Komisije za praćenje i kontrolu postupka privatizacije. Radnici su se žalili da od jula 2013. godine, od kada je firma u stečaju, nemaju godišnji odmor, beneficirani radni staž ni sistematske ljekarske preglede.\nSjednica koja je 4. marta održana na njihov zahtjev nije donijela rješenje problema već je, kako je rekao Pejović, ga natjerala da zatvori fabriku.\n„Znači, vi ćete spasiti radnike iz čeljusti Uniproma, ja ću imati ličnu i korporativnu štetu“, poručio je Pejović.\nPejović je blizak bivšoj vlasti Demokratske partije socijalista (DPS), koja je od parlamentarnih izbora krajem avgusta 2020., nakon 30 godina, prešla u opoziciju.\nBlokada saobraćajnice kao podrška upravi\nDio radnika lojalan je Upravi, što su 5. marta demonstrirali kratkom blokadom saobraćajnice na putu Podgorica - Petrovac u blizini fabrike. Radnik KAP-a Elvir Rastoder potvrdio je da radnici nemaju pravo na godišnji odmor.\n„Prema Zakonu o stečaju, tako su nam rekli, nemamo pravo na godišnji odmor. Što se tiče plaćenog odsustva, poslodavac je dao prije dvije godine 12 dana godišnje koje možemo koristiti“, naveo je Rastoder.\nNjegova koleginica Jelena Prelević kaže da radnici imaju mnoge benefite.\n„Svakom radniku je plaćeno svako odsustvo, svaka bolest, sve moguće, doručak, ručak, večera, prevoz, sve. Mi smo tu da pružimo podršku našem vlasniku. I smatramo da se ovo više politički radi, nego generalno – ekonomija iliti preduzetništvo ili šta već. Jer mi sasvim dobro, super funkcionišemo, što se mene tiče“, poručuje Prelević.\nRadnici koji podrzavaju Upravu KAP-a blokirali saobraćajnicu nakon najave vlasnika da će otpustiti sve zaposlene, Podgorica (5. mart)\nOtpuštanja i politika\nAnlitičar tržišta aluminijuma Goran Đukanović za RSE kaže da se najava o otpuštanju radnika dešava u trenutku političkih prepucavanja.\n„Djeluje mi da je i ono u tu svrhu političkih prepucavanja iskorišćeno, ali ovakve stvari se moraju rješavati bez posljedica, kako za firmu tako i za državu, ako je to moguće“, navodi Đukanović.\nOn je pojasnio da gašenje proizvodnje u KAP-u nije jednostavan proces.\n„Ukoliko bi se naglo ugasila struja, tečni metal koji se nalazi u ćelijama bi se stvrdnuo i ne bi bilo moguće bez oštećenja ćelija pokrenuti proizvodnju. Tu bi bio neophodan generalni remont za šta bi bila neophodna ogromna ulaganja koja se mjere milionima eura“, navodi Đukanović.\nPrema procjeni vlasnika kombinata Veselina Pejovića otpremnine za 600 radnika državu će koštati oko deset miliona eura.\nKombinat od preuzimanja u stečaju\nPosljednjih šest i po godina koliko Uniprom upravlja KAP-om, u kompaniji traje stečajni postupak, jer država nije riješila imovinske sporove koji su nastali između dvije privatizacije, što je bila u obavezi.\nStečajni postupak u Kombinatu aluminijuma nikada nije završen zbog brojnih sudskih postupaka koji se vode pred crnogorskim sudovima, a odnose se na potraživanja i imovinsko pravna pitanja iz perioda upravljanja Deripaskine firme.\nTakav pravni status ima nepovoljne posljedice na položaj radnika.\nSandra Obradović iz Sindikata KAP-a objašnjava da su zaposleni do prošle godine imali samo po šest dana odmora, nakon čega je taj broj povećan na 12, i da im je uskraćeno pravo na sindikalno organizovanje.\nPogled na KAP (fotoarhiv)\nU izjavi za Radio Slobodna Evropa Obradović kaže da Pejović ne bi smio da realizuje namjeru o otpuštanjima.\n“I da 600 porodica ostavi bez primanja. To bi bila katastrofa za sve. Radnici osam godina rade u teškim ekstremnim uslovima i naravno da će da traže svoja prava“, poručila je Obradović.\nPejović je u dopisu medijima dostavio i potvrdu da je uredan poreski platiša a da je prosječna plata do njegovog preuzimanja Kombinata bila 472 eura, a danas je 792.\nOn tvrdi i da je u razvoj KAP-a uložio i više od 100 miliona eura.\n„U posljednje dvije godine bila je velika kriza u metalskoj industriji, četiri kombinata aluminijuma u Evropi su zatvorena a jedan od njih je i kombinat u Mostaru“, naveo je Pejović.\nRadnik KAP-a (fotoarhiv)\nZaostavština iz Deripaskinog perioda\nNeriješeni status Kombinata aluminijuma Podgorica traje od 2012. godine kada je tu kompaniju napustila ruska aluminijumska kompanija Rusal, oligarha Olega Deripaske, koja je gazdovala KAP-om od 2005. godine kada su kupili većinski paket akcija Kombinata aluminijuma,\nVlada Crne Gorei iz vremena vladavine DPS koja je i sklopila posao sa sa Rusima 2012. godine je odlučila da raskine ugovor. Naredne godine su Mađarska OTP i ruska VT banka aktivirale garancije crnogorske Vlade date na kredit Kombinatu aluminijuma vrijedne 102 miliona eura, što je primoralo tadašnju Vladu na rebalans budžeta i na pozajmice za pokriće tih dugova.\nOve garancije predmet su istrage Specijalnog državnog tužilaštva koja traje godinama.\nDeripaska ponovo tužio Crnu Goru\nGodinama kasnije, konzorcijumi Olega Deripaske Enplus grupa, Centralno evropska aluminijumska kompanija (CEAC), su podnijele više tužbi protiv Crne Gore pred međunarodnim arbitražnim sudovima za naknadu štete. Dio sporova su izgubili a za dio su se sudovi proglasili nenadležnim.\nNakon odlaska Rusa, suočavajući se sa mogućnošću bankrotstva KAP-a, Vlada Crne Gore je dva puta raspisivala tender za prodaju imovine kompanije.\nNikšićka kompanija Uniprom čiji je vlasnik Veselin Pejović, preuzima KAP 2014. godine za ukupno 28 miliona eura koliko je ponudio na tenderu. Ipak on do danas ostaje u statusu stečaja zbog neriješenih pravno ekonomskih sporova. Naime pred crnogorskim sudovima vodi se oko 70 sudskih i upravnih postupaka, vezano za KAP od kojih su neki od višemilionske vrijednosti.


Razumevanjem do tolerancije (8): PREDRASUDA KAO OSNOVNI RAZLOG NETOLERANCIJE - GLAS OPOVA\nRazumevanjem do tolerancije (8): PREDRASUDA KAO OSNOVNI RAZLOG NETOLERANCIJE\nPREDRASUDA KAO OSNOVNI RAZLOG NETOLERANCIJE\nOpovo, 28. decembar 2014;\nProjekat „Razumevanjem do tolerancije“ finansiran je od strane Ministarstva kulture i informisanja“.\nTokom ove godine u rubrici (projektu) „Razumevanjem do tolerancije“ obradili smo ukupno pet tema, kojima smo analizirali globalne društvene probleme na lokalnim primerima. Objavljene su reportaže o latentnoj diskriminaciji osoba sa invaliditetom, položaju i obrazovanju romske etničke grupe, osobama koje su zaražene HIV virusom, nacionalnoj i verskoj netrpeljivosti i nasilju u porodici.\nPrvobitna ideja projekta je bila da se obrade četiri teme sa po dve reportaže od kojih bi prva bila priča iz „subjektivnog kadra“ neposrednog učesnika priče, njegovim iskustvima u vezi analiziranog problema, dok bi se druga reportaža sastojala iz analize opšteg problema iz vizure relevantnih institucija i organizacija i načina rešavanja na lokalu.\nMeđutim, osim prve dve teme (latentna diskriminacija osoba sa invaliditetom i položaj romske etničke grupe) nismo uspeli da pronađemo sagovornike koji bi pristali da otvoreno pričaju o svojim iskustvima na ovu temu, posebno što smo u planu imali i teme kao što je LGBT populacija i bolesti zavisnosti (narkomanija, alkoholizam i kockanje).\nTo su osnovni razlozi što dinamika objavljivanja priloga nije bila ujednačena, a drugi deo projektnih reportaža se zasnovao samo na tekstovima koji su obrađivali opštu temu sa lokalnim podacima. Ipak, i sama nespremnost i strah ljudi da direktno pričaju o ovim temama daje nam značajan podatak za analizu.\nHteli to priznamo ili ne, u našoj sredini još uvek vladaju predrasude, a netolerancija je izražena u većoj ili manjoj meri u zavisnosti od problema. Postoje teme o kojima se javno ne priča, odnosno nema razumevanja za javno deklarisanje seksualne orijentacije, bolesti zavisnosti ili HIV-a.\nNa osnovu istraživanja i anketiranja na terenu, zatim reakcija čitalaca preko komentara i društvenih mreža, može se vrlo jasno potvrditi prethodna konstatacija. Kao primarni razlozi netolerancije može se izdvojiti stereotipno zaključivanje zasnovano na predrasudama, koje su rezultat neobrazovanja i neinformisanosti. Dobra strana je činjenica da su ovi stereotipi u mnogo manjoj meri zastupljeni kod mlađeg stanovništva i u visoko obrazovanoj populaciji, što daje nadu da se ovi problemi vremenom ipak mogu prevazići.\nBitna stvar ovog projekta jeste da se o ovim problemima otvoreno govori, da se jasno determinišu i na taj način prizna da oni zaista postoje. Objavljene reportaže ovog projekta su samo početak i inicijalna kapisla kojom smo želeli da ih pokrenemo sa „mrtve tačke“ i u saradnji sa relevantnim institucijama, ustanovama i nevladinim organizacijama, nastavimo proces rešavanja, a to je ukazivanje na probleme, njihova analiza i konačno demistifikacija stereotipa i predrasuda.\nUdruženje paraplegičara i kvadriplegičara Opovo: NOVOGODIŠNJI PAKETIĆI ZA MALIŠANE\nJune 25, 2022, 04:28


Direktno traženje i selekcija kadrova | Amrop | Leaders For What's Next\nDirektno traženje je najuspešniji metod popunjavanja menadžerskih pozicija odgovarajućim kandidatima. Proces koji se fokusira na sistematskom istraživanju koje je orijentisano na specifičnu industriju ima 5 faza: procena potreba, istraživanje, selekcija, prezentacija kandidata i pregovori u vezi sa ugovorom.\nProcena potreba je pripremna faza i uključuje detaljnu procenu klijentovih potreba i profil upražnjenog radnog mesta. Ključne informacije potiču iz ove analize koja se zatim dopunjava našim znanjem o kompaniji i njenoj trenutnoj poziciji na tržištu koje se integriše u proces traženja. Na osnovu ovih informacija definišemo ciljane oblasti poslovanja, kompanije i kandidate. Ovakva analiza predstavlja osnovu i ključni element za uspešno izvršenje zadatka.\nU fazi traženja kandidata pažljivo istražujemo tržište i uz identifikaciju ciljanih kompanija i pojedinaca pripremamo dodatne informacije o samom potencijalu tržišta ljudskih resursa za potrebe našeg klijenta. Po završetku faze traženja kandidata pripremamo preliminarnu listu kandidata koju predstavljamo klijentu i po potrebi je usaglašavamo zajedno sa klijentom.\nPri selekciji finalnih kandidata, kontaktiramo potencijalne kandidate u potpunoj diskreciji sa ciljem da ih informišemo o poziciji i dobijemo povratnu informaciju da li postoji interesovanje sa njihove strane za dalje razgovore. Shodno tome, u direktnim razgovorima sa kandidatima procenjujemo i analiziramo njihova profesionalna i društvena znanja i veštine, razmatramo njihove poslovne uspehe i dostignuća u karijeri, analiziramo njihovu motivaciju i profil ličnosti. Ove informacije sumiramo u detaljnim poverljivim izveštajima o kandidatu i sastavljamo finalnu listu kandidata. Kandidati mogu biti na finalnoj listi samo u slučaju da smo uvereni da njihova znanja, veštine, iskustvo i karakter odgovaraju potrebama našeg klijenta.\nPredstavljanje kandidata klijentu počinje sa prosleđivanjem finalne liste kandidata i detaljnog izveštaja za svakog kandidata sa finalne liste. Nakon toga organizujemo razgovore između kandidata i klijenta. Po zahtevu klijenta naši predstavnici takođe mogu prisustvovati razgovorima. Nakon obavljenih razgovora sa kandidatima, sa našim klijentom detaljno razgovaramo o predstavljenim kandidatima, ocenjujemo ih i zajedno pravimo listu najboljih kandidata. Uz saglasnost najbolje ocenjenih kandidata proveravamo njihove reference.\nU završnoj fazi obezbeđujemo podršku našim klijentima u pregovorima oko potpisivanja ugovora sa izabranim kandidatom. I kandidati i klijenti mogu da se oslone na naše iskustvo i poznavanje tržišta ljudskih resursa u svakoj fazi pregovora oko potpisivanja ugovora. Po potpisivanju ugovora naši konsultanti održavaju redovan kontakt sa klijentom i kandidatom kako bi bili sigurni da se kandidat što uspešnije integriše u novo radno okruženje.


Od danas prijave za subvencije u poljoprivredi | ZLATIBORSKE NOVINE\n“Registrovano poljoprivredno gazdinstvo na terotiriji grada Užica u aktivnom statusu i izmirene obaveze po osnovu poreza osnovni su preduslovi za učešće na javnom pozivu koji obuhvata niz mera. I ove godine Grad će subvencionisati nabavku poljoprivredne mehanizacije, grla stoke, voćarstvo, protivgradne mreže, opremu za navodnjavanje, muzilice. Maksimalni iznos subvencije je 280 hiljada dinara u oblasti stočarstva, odnosno 100 hiljada dinara za voćarstvo. Poljoprivredni proizvođači mogu konkurisati po više osnova, ali je maksimalni iznos subvencije koju grad daje 280 hiljada dinara”, kaže Kuzmanović.\nVišesava pobedila, Perućac poražen\nNa inicijativu rukovodstva lokalne samouprave, predsednika Opštine, Lazara Rvovića i narodnog poslanika Krsta Janjuševića, a kroz plan redovnog godišnjeg održavanja, JP “Putevi Srbije”, krajem protekle sedmice krenuli su radovi na…


Obradović: Vrh vlasti isisava državni novac kroz trgovinu oružjem - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Obradović: Vrh vlasti isisava državni novac kroz trgovinu oružjem\nUzbunjivač koji je ukazao na nezakonitosti u vojnoj fabrici Krušik u Valjevu za Danas\nZoran Radovanović09.11.2019. 07:28\nŠta god pipnete i gde god zagrebete u Krušiku trulo je i iza toga stoji sam vrh vlasti koji se upleo u trgovinu oružjem i isisava novac iz vojnih fabrika koji delom odlazi u privatne džepove, a delom u stranačke fondove.\nPosledica toga je da Krušik već duže ispipava dno finansijsko-poslovne rupe u koju je upao, rekao je juče za naš list uzbunjivač iz Krušika Aleksandar Obradović, komentarišući aktuelnu situaciju u toj valjevskoj fabrici, u kojoj je zaposlen godinama. Ističe, pritom, da je Ministarstvo odbrane znalo i da zna za sve što se dešava u Krušiku.\nObradović kaže i da ima saznanja de je poslovodstvo Krušika nedavno obavestilo nadležne u Ministarstvu odbrane da je u fabrici oko 700 radnika tehnološki višak, te da su im u MO rekli da prebrojni budu otpušteni.\n„Ako holding kompanija „Krušik“ nije pred bankrotom, već kako tvrdi „nastavlja trend rasta i razvoja poslovanja koji je započet od 2014. godine pa do danas“, zašto je u sistemu dužnika Narodne banke Srbije (NBS) u prinudnoj naplati, upitao je juče Savez za Srbiju (SzS). Dodaje se da je „Krušik“ na sajtu NBS među dužnicima u prinudnoj naplati, a od 2016. do danas se nalazi u blokadi u iznosu od više od 500 miliona dinara (4,3 miliona evra).\nPeticija u Požegi protiv progona Obradovića\nPožega – Građani Požege juče su potpisivali peticiju kojom zahtevaju da se pusti na slobodu Aleksandar Obradović, uzbunjivač iz valjevskog Krušika, koji je privremeno ostao bez posla u toj fabrici i trenutno je u kućnom pritvoru. Takođe, tokom potpisivanja peticije koje je na gradskom trgu organizovao požeški Savez za Srbiju, zatraženo je da se prekine pravni i politički progon Obradovića. Za jedan sat, peticiju je potpisalo oko 100 Požežana, a ta akcija, tokom koje nije bilo obraćanja političara, na vreme je prijavljena policiji i protekla je bez provokacija i incidenata. N. K.\nAleksandar Obradovićdržavni novacFabrika KrušikTrgovina oružjemUzbunjivačKraljevo\nPolitika • 15.06.2022. 10:35\nVukašin Obradović: Danila Vučića zloupotrebljava jedino njegov otac\nEkonomija • 09.06.2022. 11:03\nNIN: Krušik u minusu, rezultati firme gori nego nakon NATO bombardovanja\nPolitika • 01.06.2022. 15:07\nObradović: Institucije uzurpirane da bi Vučić bio jedina vlast\nTata. Reč koja u meni i danas budi buru emocija... Pripremao si svoju mezimicu za sve lepe stvari koje se mogu desiti, ali me nisi pripremio za jedno - nedostajanje.\nU toku noći u Beogradu su se desile dve...


Kokoškov uspešan na debiju/Početak Igorovih "orlova" – ako se po jutru dan poznaje…\nIgor Kokoškov debitovao je pobedom na klupi selekcije Srbije. "Orlovi" su u Finskoj savladali domaćina sa 80:58 i pokazali da kvalifikacije za Evropsko prvenstvo 2021. godine ne bi trebalo da predstavljaju krupan zalogaj, bez obzira na sastav. dalje\nLegendarni "Terminator" podneo je ostavku na mesto selektora muške rukometne reprezentacije, koja je na nedavnom EP zauzela 20. mesto, uz sva tri poraza. dalje\nNenad Krstić: “Kokoškov je najbolji izbor”\nMislim da je veoma počastvovan time što je selektor Srbije. I dalje je relativno mlad trener, koji može dosta da doprinese srpskoj košarci – kaže nekadašnji kapiten. dalje\nSelektor Srbije Igor Kokoškov pozvao je 15 igrača za prve dve utakmice kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2021. koje će biti odigrane 20. februara u Finskoj i, tri dana kasnije, sa Gruzijom, u beogradskoj dvorani "Aleksandar Nikolić". dalje\n277: Kad Novak može da stigne Samprasa, a kad Federera?\nNovak Đoković u ponedeljak je počeo svoju ukupno 277. nedelju na prvom mestu na ATP listi – srpski teniser ima 9.720 bodova, a na drugoj poziciji je Rafael Nadal sa 9.395. dalje\nŽenska košarkaška reprezentacija Srbije učestvovaće na Olimpijskim igrama u Tokiju predstojećeg leta – Srbija je na kvalifikacionom turniru u beogradskoj hali Aleksandar Nikolić rezultatom 76:48 bila bolja od selekcije Mozambika i definitivno potvrdila plasman na olimpijski turnir. dalje\nKošarkaški klub Crvena zvezda podneo je tužbu Trgovačkom sudu u Zagrebu, kojom zahteva poništavanje odluka Skupštine ABA lige. dalje\nŽenska košarkaška reprezentacija Srbije izgubila je večeras od SAD sa 88:69 na početku kvalifikacionog turnira za Olimpijske igre. dalje\nAko 5. oktobar 2000. nije ispunio očekivanja, možda će isti datum 20 godina kasnije da ostvari jedan od snova Novaka Đokovića i ostane upamćen po apsolutnom rekordu profesionalnog tenisa. dalje\nKošarkaši Crvene zvezde pobedili su u Beogradu Panatinaikos sa 78:73 (9:21, 26:11, 11:25, 32:16), u utakmici 23. kola Evrolige. dalje\nBOLONjA - Košarkaši Partizana pobedili su u Bolonji Virtus sa 84:82 (13:18, 22:19, 28:21, 21:14), u utakmici petog kola Top 16 faze Evrokupa i obezbedili prvo mesto u Grupi E. dalje\nSrpski teniser Novak Djoković osvojio je osmu titulu na Otvorenom prvenstvu Australije, pošto je danas u finalu pobedio Austrijanca Dominika Tima sa 6:4, 4:6, 2:6, 6:3, 6:4. dalje\nNovak preuzeo tron\nSrbin je ponovo tamo gde pripada. Na prvom mestu ATP liste. Posle pobede u finalu Australijan opena protiv Dominika Tima (3:2) se vratio na tron. dalje\nSvi su te 1996. ostajali nemi na majstorije koje su kasnije i odredile njegovu sudbinu, kaže selektor Srbije Igor Kokoškov. dalje\nPuleni Andree Trinkijerija savladali turski klub u veoma važnom meču za narednu fazu takmičenja. dalje\nĐoković je na korak do osme krune na Australijan openu, ali i do povratka na prvo mesta svetske rang-liste. dalje\nNovak Đoković savladao je kanadskog tenisera Miloša Raonića sa 3:0 u setovima (6:4, 6:3, 7:6), u četvrtfinalu Australijan opena. dalje\nĐoković je bez većih problema savladao Dijega Švarcmana sa 3:0 i izborio plasman u četvrtfinale prvog grend slema u sezoni. dalje\nIzabranici Dejana Savića su u meču za plasman savladali selekciju Italije posle preokreta. dalje


OVO SU NAJTEŽE BORBE OD SAMOG POČETKA: Rezervisti Arcaha napravili čudo (VIDEO)\n13-10-2020 21:35 Ratni izveštaji Nagorno Karabah Svet Planeta Video\nNa severu karabaškog fronta, u utorak, 13. oktobra, vodile su se najžešće borbe od početka eskalacije sukoba.\nOvu izjavu dao je večeras portparol jermenskog Ministarstva odbrane Arcrun Ovanisjan.\n„Danas su se odvijale vrlo teške borbe u severnom pravcu, možda jedna od najtežih od početka neprijateljstava“, rekao je portparol ministarstva vojnog.\n„Jermenske trupe su dokazale da se ne mogu slomiti. Danas su vojnici, rezervisti i milicije Jermenije učinili čuda “, naglasio je Ovanisjan.\nKako je odbijen napad azerbejdžanskih specijalaca, pogledajte OVDE.


Evropska komisija vrši procenu Programa ekonomske reforme na Kosovu - Evropska služba za spoljnu akciju\nEEAS > Kosovo* > Evropska komisija vrši procenu Programa ekonomske reforme na Kosovu\nPriština, 20/02/2020 - 15:44, UNIQUE ID: 200220_6\nDelegacija Evropske komisije na visokom nivou posetila je Kosovo u misiji vršenja procene Programa ekonomske reforme (PER). Delegacija se sastala sa Besnikom Bisljimijem, kosovskim ministrom finansija i transfera i koordinatorom za Program ekonomske reforme te članom Vlade. Strana EU podvukla je da je PER sve veći prioritet za Evropsku komisiju i da će biti ključni element za buduću pomoć EU. Strana EU je preporučila Kosovu da ga koristi kao sredstvo za konkurentnost i rast. Kosovo je obećalo da će povećati svoje napore u borbi protiv neformalne ekonomije, održavanju fiskalne discipline, nastaviti sa reformama u oblasti energetike u skladu sa načelima Zelenog sporazuma, povećati ulaganja u prosvetu, unaprediti uslove na tržištu rada posebno za žene i mlade. Misija se odvija u kontekstu procene PER-a na Zapadnom Balkanu i u Turskoj i godišnjeg multilateralnog dijaloga sa ministrima finansija država članica EU i institucijama EU.\nDejvid Kulen (David Cullen), šef jedinice za Kosovo i Severnu Makedoniju u DG NEAR-u, podsetio je da vežba PER-a obezbeđuje najviši stepen angažovanja ekonomske politike koju EU ima sa svim regijama, dok je prioritet Evropske komisije. "Kao koordinatori PER-a posvećeni smo angažovanju s vama u pripremi ovog procesa i računamo na snažno kosovsko opredeljenje da PER postane moćan instrument koji će podsticati konkurenciju i rast ekonomije na Kosovu", rekao je Kulen.\nMinistar finansija i transfera, Besnik Bisljimi, izrazio je spremnost za nastavak saradnje i zahvalio Komisiji na kontinuiranoj podršci. Ministar Bislimi je upoznao Komisiju sa prioritetima sa posebnim fokusom na: zdravstvo, obrazovanje, vodni sektor i energetsku efikasnost. On je izrazio otimizam u pogledu reformi koje će se preduzeti u budućnosti, a za koje veruje da će odražavati ekonomski razvoj izvan onoga što se očekuje u narednim godinama, a koje će uticati na smanjenje nezaposlenosti i stvaranje novih razvojnih potencijala.\nNakon sastanka, usledilo je plenarno zasedanje između Evropske komisije i resornih ministarstava na kome su razgovarali o prioritetima Vlade i njihovom razmišljanju o programu ekonomskih reformi.\nPodaci o PER:\nSve zemlje kandidati i budući kandidati Evropskoj komisiji dostavljaju program ekonomske reforme (PER) od 2015. god. PER sadrži srednjoročna makro ekonomska predviđanja (uključujući za rast BDP, inflaciju, trgovinski bilans i protok kapitala), budžetske planove za naredne tri godine i agendu strukturalne reforme. Agenda strukturalne reforme obuhvata reforme za podizanje konkurentnosti i unapređenje uslova za inkluzivni rast i stvaranje radnih mesta.\nProgram ekonomske reforme glavni je instrument EU za dijalog o socio-ekonomskim stvarima. Osnove prvog pristupa proširenju EU podstiče buduće članove da prvo reše ekonomske osnove: makroekonomska stabilnost, podsticajno poslovno okruženje, funkcionalno tržište rada i finansijsko tržište, dobar stepen i kvalitet obrazovanja, infrastruktura, inovacije i ekonomska integracija sa EU i svetom.\nI Evropska komisija i Evropska centralna banka (ECB) vrše procene PER, a koji se dostavi Savetu ministara na neposredno razmatranje sa zemljama proširenja. Svih sedam partnera u proširenju svake godine učestvuje na multilateralnom skupu za dijalog sa ministrima finansija zemalja članica EU, EU i ECB. Učesnici usvajaju zajedničke zaključke sa smernicama za politiku svake zemlje pojedinačno, a u kojima se navode prioriteti ekonomske politike za narednih 12 meseci.


Kuresvi programiranja za osnovce u Startit Centru Zrenjanin\nU Startit Centru Zrenjanin će ove nedelje osnovci imati prilike da budu polaznici na jednom od dva kursa programiranja. Prvi kurs traje tri dana i polaznici će imati prilike da nauče da programiraju igrice u Scratch-u, a drugi je jednodnevni i namenjen je devojčicama koje će imati prilike da nauče da upravljaju robotima preko pametnih telefona.\nOd 18. do 20. oktobra u Startit Centru Zrenjanin realizovaće se peti po redu kurs pravljenja igara na ˝Scratch˝ platformi za decu. Pohađanje kursa je besplatno, a kurs je namenjen učenicima od III do VIII razreda osnovne škole.\nsreda/četvrtak/petak od 9 do 12 časova\nsreda/četvrtak/petak od 14 do 17 časova\nVaše dete možete prijaviti ovde.\nRedovno proveravajte mail jer ćete u utorak dobiti odgovor da li je vaše dete primljeno na kurs.\nU petak, 20. oktobra će se u Startit Centru Zrenjanin uz podršku Ambasade Sjedinjenih Američkih Država održati radionica programiranja malih robota za devojčice iz III, IV, V i VI razreda osnovne škole.\nPolaznice će imati priliku da se upoznaju i poigraju sa malim robotima koji mogu da trče, skaču, crtaju, plivaju, igraju i izvode razne druge akrobacije. Tokom radionice u trajanju od dva sata, polaznice će uz pomoć instruktora naučiti male robote kako da izvode ove radnje, koristeći jednostavan programerski kod.\nPrijava za radonicu programiranja robota\nTagovi:kurs za decu, programiranje, roboti, scratch, startit centar zrenjanin


"Ja mu dođem kao Fonjini, a Konte kao Ðoković..." - Infobrif\n„Ja mu dođem kao Fonjini, a Konte kao Ðoković…“\nPredsednik Srbije uz osmeh odgovorio na pitanje italijanskog novinara\nObjavljeno 6.03.2019. u 16:37\nBEOGRAD – Inspirisan teniskim parom i dvojicom prijatelja, Novakom Ðokovićem i Italijanom Fabijom Fonjinijem, italijanski novinar pitao je danas predsednika Srbije Aleksandra Vučića da li je moguća takva saradnja na političkom planu sa premijerom Italije Ðuzepeom Konteom.\nNajbolji teniser sveta Novak Ðoković igraće na predstojećem teniskom turniru u Indijan Velsu i u paru sa Fabijem Fonjinijem.\n„Da li bi odnos Ðoković – Fonjini mogao da bude i odnos između vas predsedniče i premijera Kontea, kako bi se konkretno rešio kosovski čvor, olakšala evropska integracija i olakšao privredni rast Srbije“, pitao je novinar italijanskog „24sata“.\nVučić je uz osmeh odgovorio da razume da je u toj situaciji on Fonjini, a Konte – Ðoković.\n„Ja mu dođem kao Fonjini, a Konte kao Ðoković… Uz svo poštovanje, možemo da radimo kao dobar tim“, kazao je Vučić na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Konteom.\nAleksandar VučićĐuzepe KonteFabio FonjiniNovak Ðoković\nSindikati RGZ se sutra obraćaju Vučiću, u ponedeljak – protest\nOdžić: Vojvođanski front dobija nove članove


NAPETO U AMERICI! NEREDI U KONGRESU, PA GLASANJE ZA OPOZIV LIDERA SAD Može li Tramp pomilovati samog sebe pre napuštanja funkcije?\n17:40h MIRNA EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA U MALOM ZVORNIKU: Opuštanje ne sme da bude\n17:35h BLIZAK IZVOR OTKRIVA: Tramp nikako ne želi na inauguraciju, putuje na Floridu, objavljeno gde će imati oproštajni događaj\nDIREKTOR MODERNE: Korona će biti tu zauvek, živećemo sa ovim virusom 40\t101\nNORVEŠKA AGENCIJA ZA LEKOVE: Posle vakcinisanja Fajzerovom vakcinom preminule 1\t194\nAMERIKANAC U VENE UBRIZGAO ČAJ OD HALUCINOGENIH PEČURAKA: Ubrzo su gljive 5\n14.01.2021. 11:51h 14.01.2021. 11:51h\nNekada ograničena na naučne krugove, debata o tome može li se predsednik SAD pomilovati, postala je bitna nakon prošlonedeljnog nasilnog napada pristalica predsednika Donalda Trampa na Kapitol.\nNeredi su ove nedelje doveli do drugog istorijskog opoziva Trampa i podstakli pozive demokrata na federalnu istragu o njegovoj ulozi u podsticanju na nasilje.\nTo je zauzvrat obnovilo pitanje da li Tramp može iskoristiti moć predsedničkog pomilovanja na sebe kako bi izbegao buduće krivično gonjenje, prenosi Glas Amerike.\nTu temu je Tramp pokrenuo u prošlosti, tačnije 2018. godine, suočavajući se sa istragom specijalnog istražitelja o vezama svoje kampanje 2016. godine sa Rusijom. Tramp je tada rekao da ima "apsolutno pravo" da pomiluje samog sebe.\nAli koliko god to zvučalo preterano, samopomilovanje ne mora nužno biti u Trampovom najboljem interesu, a savetnici su, kako se izveštava, pokušali da ga od toga odgovore.\nNaime, kako su rekli, samopomilovanje se može smatrati priznanjem krivice. Štaviše, to bi, navode, moglo da ima kontraefekat i da podstakne inače nevoljni Sekretarijat za pravosuđe pod rukovodstvom Džoa Bajdena da ospori pomilovanje i podigne optužnicu protiv Trampa, tvrde pravni stručnjaci.\nKada se postavlja pitanje da li Tramp može da pomiluje sebe pre nego što napusti funkciju, Ustav SAD je nem po tom pitanju.\nČlan II povelje daje predsedniku moć da "odobri odštetu i pomilovanje za prestupe protiv Sjedinjenih Država, osim u slučajevima impičmenta".\nTaj široko sročen tekst ostavio ga je otvorenim za tumačenje, piše Glas Amerike.\n"Nijedan predsednik nikada nije pokušao da pomiluje samog sebe, tako da nemamo nikakav presedan", rekao je Džefri Krauč, profesor prava na Američkom univerzitetu i autor knjige o predsedničkom pomilovanju. "Predsednik Nikson je razmišljao o tome, ali je na kraju odlučio da to ne učini".\nOni koji veruju da predsednik može sam sebi oprostiti tvrde da u Ustavu nema ništa u suprtnosti sa tim. Lider Amerike, kažu, ima moć pomilovanja federalnih zločina, a ako i sam počini federalni zločin, onda bi trebalo da bude u mogućnosti da sebe pomiluje za takvo delo.\nAli oni koji zastupaju suprotno gledište, a takvi su u većini, tvrde da sam čin "davanja pomilovanja" podrazumeva bilateralni potez koji uključuje dvoje ljudi.\n"Upotreba reči pomilovanje obično označava da jedna osoba pomiluje drugu. To je način na koji se to u istoriji shvatalo", smatra Steve Malroj, profesor prava na Univerzitetu u Memphisu.\nŠtaviše, rekao je Malroj, samopomilovanje je u suprotnosti sa dugogodišnjim američkim pravnim principom, ukorenjenim u engleskom pravu, da čovek ne može biti sudija u sopstvenom slučaju.\n"Iz tog razloga, iako je moć pomilovanja vrlo široka, a Vrhovni sud nikada nije definitivno presudio, većina ustavnih eksperata rekla bi da ne možete sami sebe da pomilujete", rekao je Malroj.\nGodine 1974. Sekretarijat za pravosuđe razmatrao je to pitanje i odgovor do kojeg je došao bio je - ne.\nSamopomilovanje bilo bi u suprotnosti sa "osnovnim pravilom da niko ne sme biti sudija u sopstvenom slučaju", napisano je u belešci Odeljenja Kancelarije pravnog savetnika na dokument na engleskom jeziku).\nDopis ostaje politika Sekretarijata za pravosuđe.\nNaravno, to ne znači da predsednik možda neće pokušati da samog sebe pomilije, navodi Glas Amerike.\nAko se odluči za samopomilovanje, verovatno bi sebi izdao "potpuno i bezuslovno pomilovanje", procenjuju pravni stručnjaci.\nPo pravilu, kada predsednik pomiluje nekoga u dokumentu o pomilovanju preciziraju se optužbe zbog kojih je taj neko pomilovan, kao što je bio slučaj sa nedavnim pomilovanjem koje je Tramp primenio na nekoliko bivših saradnika.\nTramp bi se u slučaju sopstvenog pomilovanja verovatno odlučio za pomilovanje, po uzoru na pomilovanje bivšeg predsednika Ričarda Niksona, za sve zločine protiv Sjedinjenih Država, rekla je Karolim Mala Korbin, profesorka prava na Univerzitetu u Majamiju.\nS obzirom da nikad ranije nije pokušano, Trampovo samopomilovanje moglo bi da stvori potencijalno opasan presedan za buduće ponašanje predsednika, smatraju neki pravni stručnjaci.\n"Predsednička samopomilovanja bila bi užasan presedan i omogućila bi predsednicima da počine najgroznija federalna krivična dela i jednostavno se samopomiluju", rekla je Korbin.\nOni koji misle da se predsednik može samopomilovati, međutim, ne slažu se sa tim i podsećaju da postoje druge provere predsedničke moći, poput opoziva koji sprovodi Kongres.\nOsim toga, pomilovanje ne štiti predsednika od državnog gonjenja.\nIako su predsednička pomilovanja trajna i ne mogu se poništiti, Trampovo eventualno pomilovanje moglo bi da se u budućnosti suoči sa pravnim izazovima.\nDžo Bajden je jasno rekao da ne podržava da Sekrerarijat za pravosuđe istražuje njegovog prethodnika.\nAli ako bi se Tramp pomilovao, to bi moglo podstaći Sekreratijat da podigne optužnicu protiv njega, makar samo da bi testirao ustavnost samopomilovanja.\nOsporavanje bi moglo ići do Vrhovnog suda, koji nikada nije odmeravao takvo pitanje, kažu stručnjaci.\n"Moglo bi se tvrditi da je ovo pitanje ustavnog zakona koje su morali da reše sudovi, a ne oni politički motivisani", rekla je Korbin.\nPretnja akcijom Sekretarijata za pravosuđe kao odgovor na samopomilovanje mogla bi odvratiti Trampa od razmišljanja o pomilovanju, dodala je ona.\nPitanje da li Tramp može podneti ostavku, pa da ga pomiluje potpredsednik Pens, ostaje mogućnost, iako Tramp nije nagovestio da planira da podnese ostavku pre isteka mandata 20. januara.\nPostoji presedan da predsednik dobije pomilovanje od svog naslednika. Naime, 1974, nakon što je Nikson podneo ostavku zbog afere Votergejt, njegov potpredsednik i naslednik Džerald Ford izdao mu je pomilovanje za sve zločine nad Sjedinjenim Državama.\nI dok je Ford insistirao da to čini u nacionalnom interesu, kritičari su pomilovanje uvek smatrali Niksonovim samopomilovanjem.\nPELOSI POTPISALA REŠENJE O OPOZIVU TRAMPA: Nakon glasanja poručila da on predstavlja prisutnu pretnju za naciju\nTRAMP PONOVO OSUDIO NASILJE U KAPITOLU, O OPOZIVU NI REČ: Svi koji su učestovovali u napadima biće izvedeni pred lice pravde\nDonald TrampSADAmerikapredsednik SADnerediVašingtonKongresKapitoldebatanasiljeprotestidemonstracije\nOCENA ŠTABA ZA VANREDNE SITUACIJE\nMIRNA EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA U MALOM ZVORNIKU: Opuštanje ne sme da bude\nBLIZAK IZVOR OTKRIVA: Tramp nikako ne želi na inauguraciju, putuje na Floridu, objavljeno gde će imati oproštajni događaj\nNORVEŠKA AGENCIJA ZA LEKOVE: Posle vakcinisanja Fajzerovom vakcinom preminule 23 osobe, sve starije od 80 godina 1\t194


Vreme 1067 - Regionalna saradnja: Mnogo dobre volje\nOrganizacije koje se bave političkim obrazovanjem u regionu okupile su se na panel diskusiji o regionalnoj saradnji. Cilj diskusije bio je da se utvrdi mesto u regionu na kom se nalazi Srbija u oblasti političkog obrazovanja i šta je do sada urađeno. Takođe, učesnicima panela svoj rad prezentovali su predstavnici organizacija iz regiona koje se bave političkim obrazovanjem. Svi uvodničari panela saglasili su se da je učvršćivanje regionalne saradnje i tešnje povezivanje organizacija dobra ideja i da je to jedan od glavnih zadataka u budućnosti. Govoreći o regionalnoj saradnji u budućnosti, Tamara Petrović iz Centra za studije socijalne demokratije rekla je da je to svakako dobra ideja i da treba raditi na njenoj realizaciji, zato što je to potrebno, a ne zato što je nečime uslovljeno: "Ne bih volela da naša saradnja bude nekakav uslov za nešto drugo u oblasti politike. Ako nam se ona postavi kao uslov, trebalo bi da svi preispitamo svoju ulogu."\nDijalog na život i smrt\nCIVILIZOVANO NESLAGANJE: Ana Radičević\nAna Radičević iz Nacionalnog demokratskog instituta (NDI) rekla je da je do sada na ovom planu urađeno mnogo, naročito u saradnji sa Demokratskom strankom i drugim strankama u Srbiji koje neguju socijaldemokratsku orijentaciju. Zajedno sa njima, negde tokom 2007. godine, prema njenim rečima, NDI je uvideo da je politička edukacija na planu veština u Srbiji u velikoj meri realizovana, da postoje organizacije, centri za edukaciju, ali "i sami smo procenili da su vrednosti zanemarene". Radičevićeva je dodala da je osim vrednosti zanemareno i pitanje kako se vrednosti i ideologije reflektuju na praktičan rad: "Mi radimo i sa liberalima, a u manjoj meri i sa strankama konzervativnog opredeljenja. Nedavno je sa univerziteta u Ljubljani izašla prva generacija studenata koja je tokom školovanja učila kako se pišu praktične politike." Prema njenim rečima, NDI namerava da nastavi sa dosadašnjim kursom akcije, a u političkom obrazovanju podjednako su bitni i znanja i veštine. "Postoji nešto o čemu ne govorimo dovoljno, a to je nedostatak demokratske tradicije i kulture dijaloga. To nas dovodi do toga da nam debate izgledaju kao da su pitanje života i smrti. Ili ne kažemo sve što imamo, ili se konfrontiramo preko mere", rekla je Radičevićeva i predložila organizacijama koje se bave političkim obrazovanjem da na planu veština, ubuduće više pažnje posvete veštini debate i izražavanju neslaganja na civilizovan način.\nProgres institut za socijaldemokratiju, Makedonija\nPopuniti političku prazninu\nZAINTERESOVATI NEZAINTERESOVANE: Aleks Spasov\nAleks Spasov iz makedonskog Progres instituta za socijaldemokratiju, koji radi pri Socijaldemokratskom savezu, rekao je da Makedonija, za razliku od ostalih bivših jugoslovenskih republika, dugo nije imala nacionaliste na vlasti, nije imala rat, a politike koje su sprovođene bile su liberalne. "Mi smo nastali kako bi se popunila praznina na političkoj sceni koja nije imala nijednu socijaldemokratsku organizaciju", rekao je Spasov. Progres institut se bavi političkim obrazovanjem, pa u okviru ove organizacije funkcioniše Politička akademija, sa interkulturnim učenjem i dijalogom i učenjem veština kao što su odnosi sa javnošću i medijski treninzi. Osim toga, ova organizacija se bavi i pisanjem praktičnih politika i istraživanjem javnog mnjenja. Iako je Progres institut afiliran Socijaldemokratskom savezu, on nije deo stranke. Spasov objašnjava da je takva odluka doneta da bi Institut imao neophodnu autonomiju u radu, ali i da bi imao pristup društvenim grupama koje imaju negativan stav o politici, kako bi mogao da ih zainteresuje i uključi u politički aktivizam.\nPerpetuum Mobile, BiH\nKompromis nije gubitak\nNI 50 AKADEMIJA NIJE DOVOLJNO: Bojana Trninić\nPrema rečima Bojane Trninić, raditi na političkoj edukaciji u Bosni i Hercegovini znači pripremati političare za 16 nivoa vlasti, koliko ih ima u BiH. "Nama 50 akademija ne bi bilo dovoljno da odgovori na potrebe. Međutim, uz još tri-četiri organizacije sličnog tipa, radimo već pet godina i jedina smo akademija koja sarađuje sa svim političkim partijama u BiH." Akademija ima naučni deo, jer u BiH ne postoji fakultet koji obrazuje političare, a u praktičnom delu se bavi razvijanjem veština potrebnih za bavljenje politikom. Trninićeva je rekla da oko 30 odsto polaznika akademije zauzima visoke funkcije u BiH: "Naročito smo ponosni na to što razvijamo veštinu komunikacije. U našem društvu kompromis se smatra gubitkom, a znamo da nije tako." Ona je dodala da su programi akademije primenljivi u čitavom regionu i da bi rado podržali osnivanje regionalne akademije. Jedna od posebnosti Perpetuum Mobile političke akademije je i ta da se, za razliku od većine institucija ovog tipa, ne finansira iz donacija i fondacija, već političke stranke izdvajaju sredstva za edukaciju svojih kadrova.\nFondacija Novo društvo, Hrvatska\nPOLITIKA BEZ JAVNE RASPRAVE GUBI SMISAO: Milan Živković\nFondacija Novo društvo osnovana je 2004. godine. Milan Živković iz ove organizacije rekao je da je to bio odgovor na potrebu hrvatskih socijaldemokrata koji su shvatili da moraju više da se orijentišu na konkretne politike: socijalnu, obrazovnu, ekonomsku itd. "Kada su te teme na dnevnom redu, kad god se o njima javno raspravlja, socijaldemokrate u Hrvatskoj dominiraju", kaže Živković: "Potreba za političkim obrazovanjem javlja se kako bi se što više ljudi uključilo u javnu raspravu o konkretnim politikama. Bez javne rasprave, one gube smisao. Ako govorite o reformi obrazovanja, u javnu raspravu morate uključiti nastavnike, morate čuti njihove potrebe. Ako im dođete sa gotovom reformom, oni će imati osećaj da im je nametnuta." Živković je rekao da mediji u Hrvatskoj nisu zainteresovani za diskurs o javnim politikama, pa je zato potreban alternativni pristup, direktno obraćanje građanima: "Otuda potreba za političkim obrazovanjem, da bi građani vladali pojmovnim aparatom za diskusiju o javnoj politici i da bi se povećao broj kompetentnih učesnika u javnoj raspravi."\nCIVILNI SEKTOR JE KONKURENCIJA: Daliborka Uljarević\nPrema rečima Daliborke Uljarević iz Centra za građansko obrazovanje, značaj neformalnog političkog obrazovanja je u Crnoj Gori dugo bio zapostavljen, a tek odnedavno se primećuje njegov uticaj na aktuelne političke događaje: "Naš glavni problem je što većina političara misli da im dodatna znanja nisu potrebna. Kada smo počeli sa radom 2002, naš glavni zadatak bio je da im priđemo tako što ćemo im objasniti da treba da se uključe, a da istovremeno vodimo računa da ih ne uplašimo stavom da ne znaju sve." Uljarevićeva je rekla da u Crnoj Gori mnoge stranke imaju tela zadužena za obrazovanje, ali ona ne funkcionišu. Nijedan predsednik neke stranke nikada nije imao protivkandidata na unutarstranačkim izborima, što govori o tome koliko se malo radi na kritičnosti i aktivizmu: "Osim toga, i na civilni sektor se gleda kao na nekakvu konkurenciju političarima, jer izbacuje sveže ideje."


HIGIJENA: Grad i naše ulice biće čistije uz pomoć građana - ePancevo\nUprkos apelima da se kabasti otpad (stari nameštaj, kade, prozori, bela tehnika, ambalaža, auto-limarija, gume, baštensko smeće i sav drugi otpad) i šut ne bacaju u kontejnere predviđene za komunalni otpad ili pored njih, slika na gradskim ulicama, nažalost, govori da se mnogi naši sugrađani oglušuju o molbe „Higijene”.\nDivlje deponije nastaju baš na mestima gde su postavljeni kontejneri i čine višestruku štetu. Prvo, za njihovo uklanjanje je potrebno angažovati dodatni broj radnika i radnih mašina. Drugo, bačeni šut oštećuje kontejnere, pa tako dovodi do toga da svaki četvrti kontejner na kraju godine mora biti otpisan. Pojedini sugrađani i firme ovakvim ponašanjem stvaraju ružnu sliku u gradu i obezvređuju trud i zalaganje radnika „Higijene“, koji pored obavljanja redovnih poslova na prikupljanju i odvoženju komunalnog otpada, stižu da sa brojnih lokacija i više puta nedeljno uklone na desetine tona šuta, piše u saopštenju pančevačke Higijene.\nMolimo naše sugrađane da kada adaptiraju postojeće ili grade nove objekte sav svoj građevinski otpad, šut i zemlju odnesu besplatno na staru deponiju (Dimitrija Tucovića 135), što se može učiniti svakog dana, navodi se u saopštenju JKP “Higijena”.\nPotrebno je samo da se pridržavaju načina na koji treba da tretiraju komunalni otpad, definisanog gradskom odlukom „O održavanju čistoće i odnošenju otpada“.\nTo znači da građani koji žive u objektima za kolektivno stanovanje, u zgradama, koriste kontejnere, a sugrađani koji žive u individualnim domaćinstvima da komunalni otpad odlažu u svoje kante i iznose ga prema važećem rasporedu odnošenja.


Najveći uspeh šabačkih gimnazijalaca – Podrinske\nNajveći uspeh šabačkih gimnazijalaca\nNa državnom takmičenju iz matematike za učenike srednjih škola održanom u Šabačkoj gimnaziji 7. maja, šabački gimnazijalci su ostvarili najveći uspeh u istoriji osvojivši 4 prve, jednu drugu, tri treće nagrade i pohvalu.\nApsolutni pobednik u prvom razredu sa maksimalnih 100 poena je naš učenik Miloš Savić, a pored njega su prvu nagradu osvojili učenici drugog razreda Jovan Kaličanin i Katarina Gavrilović, kao i učenica četvrtog razreda Iva Mijailović. Drugu nagradu je osvojio učenik drugog razreda Uroš Mitrović, dok su treću nagradu zadužili učenik drugog razreda Miloš Raković, kao i učenici četvrtog razreda Marija Savić i Veljko Božić. Pohvalu je osvojio Uroš Filipović. Ovakav uspeh je posledica kontinuiranog rada sa učenicima i ovo je već treći put u poslednjih pet godina kako se ruši dotadašnji rekord – nadamo se da će se to i sledeće godine nastaviti jer imamo sjajan podmladak.\nPrilika je i da se zahvalim školi domaćinu, a posebno direktorki Marijani Isaković na sjajnoj organizaciji i gostoprimstvu. Istakao bih i kolege Zoricu Beguš, Mirjanu Ćorilić i Dušana Kovačevića koji su pružili nesebičnu pomoć i imali veoma radan vikend.\nPosebnu zahvalnost dugujem i pokroviteljima, bez kojih sve ovo nije bilo moguće: gradu Šapcu, Eliksir fondaciji (članici Eliksir grupe), a posebno njenom rukovodiocu Margareti Musić i kompaniji SET d.o.o. i njenom predstavniku Milošu Srećkoviću, nekada saveznom prvaku u matematici, a sada veoma uspešnom mladom privredniku.\nOvo je bila prilika i da se setimo naše prerano preminule koleginice Lidije Janković. Njeno ime je ponela nagrada za najuspešniju takmičarku, a poseban trenutak na dodeli je bio uručenje nagrade našoj učenici Ivi Mijailović. Iskreno se zahvaljujemo porodici Janković na podršci takmičenju.\nSrđan Stefanović, predsednik Podružnice matematičara Šabac


Tanjug 20. maja 2021. 10:32\nRIM – Italijanski novinari danas protestuju u Rimu, tražeći puno poštovanje ustavom zagarantovanog prava na vlastito mišljenje i reč, koje je zagarantovano članom 21 italijanskog ustava, izveštava list “Il fato Kotodijano”.\nUčesnici protesta, koji je organizovao moćni granski sindikat Nacionalna federacija štampe, traže od vlade i premijera Marija Dragi da se ukine kazna zatvora za novinare na osnovu tužbi onih koji nisu zadovoljni pisanjem medija.\nTraže i da se obezbedi da digitalizacija medija ne bude povod za dalje ukidanje novinarskih mesta, priznavanje jednakih prava i osiguranja stalno i honorarno zaposlenim i pre svega da se obezbedi opstanak pluralizma u medijskom izveštavanju.\nOd vlade se zateva i da pokrene reformu upravne strukture javnog televizijskog servisa RAI, koji je sada pod velikim uticajem političkih partija.\nU najavi protesta predsednik Nacionalne federacije štampe Dzuzepe Dzulieti je podvukao kako je važno da građani shvate da novinari ne protestuju protiv nekoga, već da se bore i za jedno od osnovnih prava građana,a to je da budu tačno i na vreme informisani.


Pušten u rad podmorski elektroenergetski kabl između Italije i Crne Gore\nCrna Gora, Region/EU\nItalijanska energetska kompanija Terna pustila je u rad podmorski elektroenergetski kabl između Italije i Crne Gore, čija izgradnja je koštala oko 1,1 milijardu evra. Kabl su pritiskom na taster pustili u rad predsednici Crne Gore i Italije, Milo Đukanović i Serđo Matarela, javili su crnogorski mediji.\nPodmorski elektroenergetski kabl spaja trafostanicu Cepagatti u italijanskom okrugu Peskara sa trafostanicom Lastva u opštini Kotor u Crnoj Gori. Ovaj prvi „energetski most“ između Evrope i Balkana je potpuno nevidljiv, budući da je postavljen ispod površine mora i ispod zemlje (u kopnenom delu), navodi se na sajtu Terne.\nInterkonekcija duga 445 kilometara je od strateške važnosti i za integraciju OIE\nInterkonekcija ukupne dužine 445 kilometara je od strateške važnosti za sigurnost elektroenergetskih sistema dve zemlje, kao i za integraciju obnovljivih izvora energije (OIE).\nIzvršni direktor kompanije Terna Luigi Ferraris rekao je na ceremoniji da elektroenergetska interkonekcija između Italije i Crne Gore predstavlja pokretački impuls za sve sigurnije, efikasnije i održivije integrisano tržište električne energije, dok je Đukanović naglasio da će Crna Gora imati značajne prihode po osnovu 20% udela državne kompanije Crnogorski elektroprenosni sistem (CGES) u ukupnom kapacitetu kabla.\nU julu ove godine, povodom završetka postavljanja kabla, Ferraris je rekao da će interkonekcija omogućiti Crnoj Gori da postane energetski centar za zemlje Balkana.\nInicijalni kapacitet od 600 MW biće povećan na 1.200 MW u narednih nekoliko godina\nIzvršni direktor CGES Dragan Kujović rekao je ove nedelje da će zahvaljujući podmorskom kablu Crna Gora smanjiti gubitke u prenosnoj mreži, a povećati tehničku otpornost sistema, kao i kapacitet, sigurnost i pouzdanost mreže.\nKapacitet interkonekcije je 600 MW, ali na sajtu Terne se navodi da će izgradnja drugog kabla u narednih nekoliko godina povećati snagu na prvobitno planiranih 1.200 MW. Kako je na ceremoniji rekao Ferraris, kapacitet od 600 MW jednak je godišnjim potrebama nešto više od milion porodica, javlja RTCG.\nTerna takođe navodi da je 423 kilometra kabla postavljeno ispod Jadranskog mora, na dubinama do 1.215 metara, a da je dodatnih 22 kilometra postavljeno ispod zemlje – 16 kilometara u Italiji i 6 kilometara u Crnoj Gori.\nTagovi: CGES, Crnogorski elektroprenosni sistem, podmorski kabl, Terna\nPočetna » Vesti » Električna energija » Pušten u rad podmorski elektroenergetski kabl između Italije i Crne Gore


Zakon o robnim berzama će unaprediti trgovanje u 2020. godini - AgroSmart\nZakon o robnim berzama će unaprediti trgovanje u 2020. godini\nAko bismo sa stanovišta robne berze kroz jednu reč opisali 2019. godinu, onda bi to bila reč „obećavajuća“. Statistički posmatrano, realizovano je treći najveći promet u proteklih deset godina, dok je u odnosu na 2018. godinu količinski promet veći za 26%, poru;uju sa Produktne berze u Novom Sadu.\nTakođe, 2019. godina će u istoriji berze biti upisana kao godina kada je usvojen prvi Zakon o robnim berzama, koji će biti temelj za unapređenje i najveće promene u dosadašnjoj 60 godina dugoj istoriji Produktne berze.\nSa stanovišta tržišta poljoprivrednih proizvoda protekla godina se, osim za pšenicu, može okarakterisati kao stabilna. Tu se pre svega izdvaja soja, čije je tržište bilo najstabilnije u proteklih deset godina sa razlikom minimalne i maksimalne cene od „svega“ 16,2%.\nPoređenja radi, prosečna oscilacija cene ove uljarice u proteklih 10 godina je iznosila 45%. Zanimljiv podatak je taj da je i prosečna cena soje na najnižem nivou u proteklih osam godina.\nKoliko je nezahvalno prognozirati kretanje cene u dužem vremenskom periodu pokazuju upravo tržišta pšenice i soje, koja su u potpunosti demantovala cenovne trendove iz prethodnih godina.\nAli ako gledamo trenutne svetske i domaće zalihe, ne bi trebalo očekivati značajnije oscilacije u narednom periodu. Međutim, turbulentni eopolitički uslovi, kao i sve češći ekstremni vremenski uslovi su stalna pretnja koja može u značajnoj meri da utiče na cenovna dešavanja.


Vučić pozvao BiH, Crnu Goru i Prištinu da se priključe inicijativi “Otvoreni Balkan” – ASinfo Portal\n21.12.2021. / 14:30\nBEOGRAD – Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Tirani, nakon potpisivanja šest ključnih sporazuma u okviru inicijative “Otvoreni Balkan”, da vjeruje da će se ovoj inicijativi priključiti i drugi iz regiona – BiH, Crna Gora i Priština koji to još ne čine iz političkih razloga.\n“Mi smo ovo pravili i pokazali smo odgovornost. Napravili smo inicijativu koja će promijeniti lice Balkana”, rekao je Vučić na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerima Albanije Edijem Ramom i Sjeverne Makedonije Zoranom Zaevom.\nRekao je da je po dolasku u Albaniju vidio da napadaju premijera Ramu da je inicijativa “Otvoreni Balkan” u stvari inicijativa “Velika Srbija” kao što njega u Beogradu napadaju da doprinosi stvaranju “Velike Albanije”, ali da nije riječ o tome.\nPrema njegovim riječima, region se gubi u pričama o prošlosti i zbog toga gubi budućnost.\n“Svi možemo da živimo bolje”, poručio je Vučić i najavio da će već u maju ili junu u Beogradu biti organizovan zajednički sajam vina.\nPremijer Albanije Rama rekao je da je Evropska komisija danas jasno poručila da podržava inicijativu “Otvoreni Balkan” te da je i sama pozvala druge zemlje regiona da se pridruže.\nOn je naglasio da je to inicijativa koje zemlje regiona gura naprijed i doprinosi realizaciju onog što je dogovoreno tokom Berlinskog procesa, koji nikad nije sproveden.\n“Ovo je obuhvatna i inkluzivna inicijativa. Mi smo sve iznijeli na sto da bi obezbjedili progres i napredak ekonomijama Zapadnog Balkana”, rekao je Rama i dodao da će na sljedeći Samit biti pozvane i Italija, Grčka i Mađarska.\nPremijer Sjeverne Makedonije Zaev,takođe,je pozvao ostale zemlje regiona da se pridruže inicijativi koja donosi realne benefite svima.\n“Imamo isti put, istu viziju, to su evropske vrijednosti”, rekao je on i dodao da ta inicijativa posebno daje šansu mladim da ostanu na Balkanu. Srna\nTagovi: aleksandar vucicotvoreni balkan


OPENS U SREDNJOJ ŠKOLI U SEČNJU - NMR Info\nAžurirano avg 29, 2020\nSrednju školu posetio je tim OPENS-a kako bio uručio nagradu nakon završenog konkursa ‘’Poslovice – vanvremenske mudrosti’’ gde je pristiglo je 1024 rada iz 35 srednjih škola, od kojih je 899 radova odgovaralo uslovima konkursa. Cilj projekta jeste da se učenici srednje škole animiraju, podstaknu i povežu sa tradicijom i kulturom svoje zemlje na drugačiji i moderniji način.\nPrema odluci žirija, pobednica poslovice „Ne gleda Bog na kaljave noge, već na čisto srce“, je Sanela Usković iz Jarkovca, učenica II-2 odeljenja, srednje škole „Vuk Karadžić“ iz Sečnja, pod mentorstvom Danijele Aleksić.\nZbog epidemiloške situacije, članovi tima OPENS-a posećuju škole i tom prilikom su uručene vredne nagrade učenici i mentorki. Nagrađena učenica i profesorka su potpisale Ugovor o novčanom delu nagrade.\nDanijela AleksićgimnazijamentornagradaposloviceSanela Uskovićsečanj


Makedonija: Dolazak evro trupa | Institute for War and Peace Reporting\nMakedonija: Dolazak evro trupa\nU Makedoniju stizu nove evropske oruzane snage koje ce se angazovati na odrzavanju mira.\nTek formirane Snage za brze intervencije Evropske unije otpocece svoju prvu operaciju u nekoliko narednih nedelja, preuzimajuci misiju odrzavanja mira od NATO snaga.\nGrcki ambasador u Briselu, Aristidis Agatokles, cija zemlja trenutno predsedava Evropskom unijom, potvrdio je planove za angazovanje novih snaga na Balkanu.\n"Pretpostavljamo da ce se sva preostala pitanja ubrzo razresiti i da cemo biti spremni da kontigent posaljemo u BJRM (Bivsa Jugoslovenska Republika Makedonija) do 15.marta", izjavio je prosle sedmice.\nVlasti u Skoplju se nadaju da po isteku sestomesecnog mandata ovih snaga vise nece biti potrebe za stranim vojnim prisustvom u Makedoniji.\nVisoki vladini zvanicnici potvrdili su za IWPR da Ministarstvo inostranih poslova vec radi na detaljima sporazuma kojim ce se regulisati pravni status evropskog kontigenta.\nMinistri inostranih poslova Evropske unije odobrili su misiju 27.januara, nakon sto je predsednik Makedonije, Boris Trajkovski, u pismu upucenom predstavniku Unije za inostrane poslove i bezbednost, Havijeru Solani, zatrazio da Snage za brze intervencije preuzmu misiju od NATO snaga.\nOficir koji ce predvoditi novu misiju, nemacki vice-admiral Rajner Fajst, izjavio je 18.februara pred Evropskim parlamentom u Briselu da ce snage brojati 300 vojnika. "Bice to mala, ali znacajna operacija", zakljucio je.\nOko 700 NATO vojnika angazovano je u Makedoniji u avgustu 2001.godine, nakon zakljucenja mirovnog sporazuma kojim je obustavljen sestomesecni sukob izmedju etnickih Albanaca i makedonskih vlasti.\nTrajkovski je prihvatio dolazak evropskih trupa nakon sto je Solana posetio Skoplje 15.januara. Solana je tom prilikom izjavio da je EU spremna da preuzme misiju Harmonija saveza, trecu koju je organizovao NATO posle Esencijalne zetve i Cilibarske lisice.\nU skorasnjem TV intervjuu Solana je naglasio da ce evropske trupe biti angazovane u Makedoniji iskljucivo na poziv vlade u Skoplju.\nSnage za brze intervencije postale su operativne u decembru kada su konacno izgladjene nesuglasice izmedju Grcke i Turske u vezi sa angazovanjem novih trupa.\nSolana je izjavio da ne ocekuje nikakve teskoce pri prebacivanju nadleznosti sa NATO-a na Evropsku uniju.\nAmbasador Makedonije u NATO-u, Nano Ruzin, izjavio je 23.januara za makedonski dnevnik "Makedonija denes" da bi parlament u Skoplju trebalo da ratifikuje sporazum koji regulise status novog kontigenta, a koji je slican sporazumu kojim su sada uredjeni odnosi sa snagama Alijanse. Izjavio je da ce operacija kostati zemlje Evropske unije 4.700.000 evra.\nMakedonske vlasti pozdravljaju to sto ce NATO jednim delom ostati prisutan, izjavio je premijer Branko Crvenkovski tokom posete Beogradu 18.januara.\n"NATO se nece sasvim povuci iz Makedonije posle marta ili aprila. Tamo ce nastaviti da deluje savetodavno telo koje ce se baviti pitanjima reforme makedonske vojske u cilju nase pripreme za brzu integraciju u NATO", izjavio je premijer.\nPredstavnici NATO-a izrazili su uverenost da ce evropske snage biti uspesne, mada je ovo njihova prva misija. "Ove snage i druge evropske trupe obucene su u skladu sa standardima koji vaze u Alijansi", izjavio je portparol NATO-a Mark Lejti za drzavnu informativnu agenciju, MIA.\nNeki od poslanika u makedonskom parlamentu su skepticni prema novim snagama.\nTito Petkovski, predsednik parlamentarnog komiteta za odbranu i bezbednost, pozalio se da EU koristi Makedoniju za eksperimentalne svrhe.\n"Nase rukovodstvo je prihvatilo angazman evropskih snaga bez konsultovanja sa parlamentom", izjavio je Petkovski, koji pripada Socijaldemokratskom savezu, SDSM, najvecoj partiji u vladajucoj koaliciji.\n"Nismo razmotrili sve aspekte sporazuma, detalji nisu usaglaseni i meni nije receno koji su razlozi rukovodili nase rukovodstvo."\nZa albasnki blok u sadasnjoj vladi strano vojno prisustvo u Makedoniji i dalje je veoma znacajno.\n"Za nas je medjunarodno vojno prisustvo u Makedoniji od primarnog znacaja, nezavisno od toga da li je u pitanju mandat NATO-a ili Evropske unije", izjavila je Ermira Mehmeti, portparol Demokratske unije za ujedinjenje, DUI, koja je clan vladajuce koalicije.\n"Podrzavamo dolazak evropskih snaga jer verujemo da je to od sustinskog znacaja za odrzavanje mira i stabilnosti i uspostavljanje poverenja."\nEvridika Saskova je novinar skopskog dnevnika "Makedonija denes".


Biće povećana minimalna cena rada - PKS-RPK Novi Sad\nPredsednica vlade Srbije Ana Brnabić potvrdila je 31. avgusta 2017. godine da će biti povećana minimalna cena rada, ali nije mogla da precizira koliko će to povećanje biti.\nTi pregovori, dodala je, teku dobro, ali postoji donekle značajna razlika između onoga što sindikati traže i onoga na šta su poslodavci spremni da pristanu.\nBrnabić: Menjati Zakon o javnim nabavkama\n„Moramo da radimo na izmenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, jer nas taj zakon ne omogućava da radimo efikasno i da za Srbiju i njene građane dobijamo najbolje usluge za najnižu cenu“, rekla je Brnabić novinarima u Beogradu.\n„Jedna stvar koju mi moramo da obezbedimo je konkurentnost, da bismo dobili najbolje proizvode po najnižoj ceni“, zaključila je ona.\nBrnabić: Odšteta za RTB se neće drastično odraziti na budžet\nVest o presudi po kojoj Srbija treba da plati 40 miliona dolara grčkom Mitilineosu zbog RTB Bora, nije dobra za Srbiju, ali to se neće drastično odraziti na budžet, kaže predsednica vlade Ana Brnabić.\nOna je naglasila da je planiran deficit u budžetu, a da je ostvaren suficit, te da će zbog te presude možda morati da se izbaci jedan do dva planirana projekta iz finansiranja, što, kaže, nije problem.\n„U ovom trenutku gledamo na budžet kao na širu sliku, u smislu povećanja minimalnih zarada, kako će se to odraziti, da li i u kom opsegu će se odraziti povećanje neoporezivog dela dohotka, kako ćemo i u kom opsegu povećati plate u javnom sektoru“, rekla je Brnabić odgovarajući na pitanja novinara u Vladi Srbije.\nOna je naglasila da će danas na sednici vlade biti pokrenuta inicijativa da se napravi međuresorno telo više ministarstava sve eventualne nove arbitraže.\n„Moramo to da držimo pod većom kontrolom“, podvukla je Brnabić.


"Novogodišnja bajka" uz podelu 870 novogodišnjih paketića | VAmedia - info portal\n29/12/2015 29/12/2015 Нема коментара на „Novogodišnja bajka“ uz podelu 870 novogodišnjih paketića\n„ Novogodišnja bajka „će se 16. put za redom održati u utorak, 29. decembra od 18 časova na velikoj sceni Centra za kulturu Valjevo. Deci Valjeva koja ne žive u izobilju biće podeljeno 870 paketića.\nUdruženje „Andjeli čuvari“ iza sebe ostavlja jednu izuzetnu plodnu godinu rada i stvaranja . Vesna Lazić kaže da im je posebno važno što su u ovoj godini Udruženje i kreativna radionica „ Pinokio „ dobili novi prostor koji im omogućava da svoj rad nastave kvalitetnije i bolje. „Mališani Kreativne radionice „ Pinokio „ sa svojim programima, koje su realizovali uz svesrdnu pomoć našeg stručnog tima učestvovali su na Zmajevim dečjim igrama u Novom Sadu, zatim u Beogradu na Dečjem sajmu, na „ Dan planete Zemlje „, a mali Pinokijevci su sa svojim pozorišnim komadom Priča o Elzi i Ani odlično predstavili na Dramskom festivalu za decu u Valjevu. Kreativna radionica „Pinokio „ po prvi put ove godine u okviru Tešnjarskih večeri svih sedam dana organizovala programe za decu na našoj letnjoj pozornici, a naši sugrađani su mogli da vide na velikoj sceni predstavu „ Lepotica i Zver „ u izvođenju naših mališana. Beležimo i uspešne nastupe naše dece u Centru za kulturu Valjevo, zatim gostovanja za dečju nedelju u Domu kulture Ub, kao i u školi u Dračiću. Od ove školske godine Pinokio ima i svoju predškolsku grupu u celodnevnom boravku“, navodi lazićeva samo neke od aktivnosti u ovoj godini.\nValjevo i mališani već su navikli da na kraju svake godine u Valjevo dodje Deda Mraz u liku ovog Udruženja i deci iz socijalno ranjivih kategorija podeli paketiće. Tako će biti i ove godine 29. decembra u 18 časova kada će u Centru za kulturu biti upriličena predstava „Novogodišnja bajka“ i nastup KUD „Djerdan“. Ove godine biće podeljeno 870 paketića za koje Lazićeva kaže da ih nije bilo lako obezbediti.“ Mi smo kontinuirano prisutni za poboljšanje materijalnog položaja najugroženijih, tako da je u okviru toga realizovana donacija u visini od oko 50 000 eura od strane naših švedskih prijatelja. Da nije bilo njih i donatora iz Valjeva teško bismo mogli ovako nešto organizovati. Poslali smo dopise na stotine adresa onima za koje smo verovali da mogu da nam pomognu da pomognu pre svega deci čiji roditelji ili staratelji nissu u mogućnosti da im obezbede paketiće za Novu godinu na žalost nije se odazvalo mnogo njih .Pored naših švedskih donatora moram da kažem da je preduzeće Austroterm zaista prepoznalo naš trud i nameru. Hvala naravno svima koji su se uključili u ime ove dece“, kaže Lazićeva žaleći što nije prikupljeno više sredstava čime bi bio obuhvaćen i veći broj dece.\n„Novogodišnju bajku“ prepoznali su i podržali:\n1. Sweden „ Internationell Humanitet“\n3. Coca – Cola Beograd\n4. Vega Valjevo\n5. Europrom Valjevo\n6. Bosis d.o. o Valjevo\n7. SZTR Maštarije Valjevo\n8. Kompanija Dunav osiguranje\n9. Euro Pak Mionica\n10. Novi sindikat Doma Zdravlja Valjevo\n11. SZR Vana Valjevo\n12. Kendi Svit Valjevo\n13. Mila i Saša Isidorović\n14. KUD Đerdan Valjevo


U okviru dvogodišnjeg regionalnog projekta PAIRS (Programmes for the Active Integration/Inclusion of Roma in the South-East Europe) čiji je cilj da kroz identifikaciju i analizu konkretnih inicijativa i projekata usmerenih na socijalnu inkluziju Roma formuliše i uputi preporuke vezane za programiranje evropskih i nacionalnih fondova, i time omogući dugoročnu integraciju romske populacije, u periodu od 15.05.2013. do 17.05.2013. održana je studijska poseta projektima namenjenim socijalnoj inkluziji i integraciji Roma u Srbiji. U studijskoj poseti učestvovalo je 28 učesnika, predstavnika više ministarstava i drugih vladinih tela za implementaciju politika socijalne inkluzije Roma, kao i nevladinih organizacija iz Italije, Mađarske, Rumunije, Bugarske, Ukrajne i Albanije.\nU okviru posete učesnici su prisustvovali sledećim sastancima i prezentacijama:\nPrezentacija usluge Socijalno stanovanje u zaštićenim uslovima koju je izložila savetnica u Ministarstvu rada, zapošljavanja i socijalne politike gospođa Marija Vujošević. U prezentaciji je izložen sadržaj usluge, objašnjena je uloga osnovnih aktera uključenih u njeno obezbeđivanje i ukratko izloženi rezultati istraživanja efekata ove usluge na socijalno uključivanje korisnika iz 2009. godine.\nSastanak u gradskoj upravi Grada Smedereva sa predsednikom skupštine grada gospodinom Brančetom Stojanovićem, članicom gradskog veća Vesnom Jeremić i direktorom Centra za socijalni rad u Smederevu gospodinom Miodragom Nadaškićem. Učesnici su upoznati sa ulogom Gradske uprave i Centra za socijalni rad u uspostavljanju i kontroli kvaliteta pružanja ove usluge, ali i sa posvećenošću i rezultatima Gradske uprave i Centra na polju socijalne zaštite i integracije Romske populacije. Ovom prilikom napravljena je i kratka prezentacija instituta domaćinske porodice – najinovativnijeg elementa ovog koncepta čija je funkcija u obezbeđivanju socijalne uključenosti korisnika usluge krucijalna.\nSastanak u Vladi Vojvodine, u prostorijama kancelarije za Inkluziju Roma sa direktorom kancelarije gospodinom Duškom Jovanovićem koji je bio prilika da se učesnici upoznaju sa radom kancelarije i njenim dosadašnjim prioritetima i rezultatima pre svega na polju obrazovanja.\nPrezentacija projekta Živeti zajedno Romskog edukativnog centra iz Subotice čiji koncept i rezultate je predstavio gospodin Stevan Nikolić, predsednik ove organizacije. Cilj ovog projekta je prevazilaženje konflikata između romske i većinske populacije u jednom subotičkom naselju kroz formulisanje zajedničkih interesa cele lokalne zajednice i angažman obe strane na njihovom postizanju.\nU okviru posete učesnici su obišli sledeće projekte:\nSocijalno stanovanje u zaštićenim uslovima, Smederevo: Učesnici posete razgovarali su sa domaćinskim porodicama iz dva objekta i sa tri porodice samohranih majki koje su romkinje i korisnice ovog oblika socijalne zaštite. Učesnici su najviše bili zainteresovani za sadržaj uloge domaćinske porodice, probleme sa kojima se susreće ova porodica u svom radu, vrstu i uspešnost saradnje sa Centrom za socijalni rad i ukupno zadovoljstvo korisničkih i domaćinskih porodica ovim vidom socijalne zaštite.\nSocijalna inkluzija i unapređenje životnih uslova Roma u Srbiji, Novi Sad: U okviru posete učesnici su obišli dva romska naselja u novom Sadu u kojima je Ekumenska humanitarna organizacija sprovodila različite aktivnosti unapređenja stanovanja (stambenih objekata i infrastrukture). Model koji je primenjivan u okviru ovog projekta podrazumeva aktivnu participaciju samih korisnika i visok stepen kontrole i odlučivanja nad tokom i tipom građavinskih radova.\nMontažne kuće za Romske porodice iz neformalnog centra, Požarevac: grupa je posetila i projekat u okviru kog je 20 porodica interno raseljenih Roma sa Kosova dobilo smeštaj u montažnim kućama na obodu Požarevca. Kao posebno pozitivan element projekta ocenjene su participativne konsultacije koje su obavljene u cilju izbora vrsta stambenih objekata u okviru projekta. Učesnici su upoznati i sa zaključcima evaluacije koja je pokazala nekoliko nedostatka projektnog koncepta u skladu sa kojima su napravljeni planovi za dalji razvoj ovog projekta.


RTS :: Kancelarija za KiM traži hitno oslobađanje uhapšenih Srba\nPolitika Kancelarija za KiM traži hitno oslobađanje uhapšenih Srba\nčetvrtak, 11. jul 2019, 14:55 -> 16:07\nKancelarija za KiM traži hitno oslobađanje uhapšenih Srba\nKancelarija za Kosovo i Metohiju osudila je nastavak kampanje zastrašivanja srpskog naroda na Kosovu i Metohiji hapšenjem domaćina i vršilaca važnih javnih funkcija, i traži hitno oslobađanje dvojice uhapšenih koji su u sredu na administrativnom prelazu Končulj lišeni slobode prilikom pokušaja da uđu u centralnu Srbiju.\nU saopštenu Kancelarije za KiM se navodi da je privođenje direktora OŠ "Mladen Marković" iz Vitine, Trajana Trajkovića i Tehničke škole u Vrbovcu Dalibor Dajića napad na srpski narod u Kosovskom Pomoravlju i najflagrantniji primer pravnog nasilja kojem su sve češće izloženi ugledni Srbi.\nKancelarija za Kosovo i Metohiju je, kao što to uvek čini u ovakvim slučajevima, privedenim Srbima obezbedila advokata i svu potrebnu pravnu podršku.\n"Zahtevamo da međunarodne institucije na terenu intervenišu kako bi bio sprečen nastavak ove brutalne kampanje, a direktori srpskih škola najhitnije oslobođeni", piše u saopštenju Kancelarije.\nSrbima na Kosovu i Metohiji mora biti garantovano pravo na obrazovanje, i Srbija će nastaviti da, pružanjem finansijske pomoći i ekonomskim projektima, čini sve kako bi naši građani mogli da, uprkos pritiscima Prištine, žive dostojanstvenim i normalnim životom, navedeno je u saopštenju.\nĐurić: Kurti patološki opsednut Srbijom\nVučić za Fajnenšel tajms: Niko neće štrajkovati glađu ispred EU\nKurti očekuje da u novembru postane kosovski premijer\nDačić: Ponosni smo na veze s Pokretom nesvrstanih


Nestanak - Blic Sport\nARGENTINAC SE I DALJE VODI KAO NESTAO Pronađen avion kojim je leteo EMILIJANO SALA\nAvion kojim je leteo Emilijano Sala iz Nanta za Kardif pronađen je ove nedelje na dnu Lamanša, saopštila je porodica nestalog fudbalera.\nLionel Mesi, jedan od najboljih svetskih fudbalera, poslao je poruku podrške porodici i prijateljima nestalog Emilijana Sale, za kim je engleska policija obustavila potragu u četvrtak.\n"PREKLINJEM VAS, ZNAM DA JE EMILIJANO ŽIV" Sestra argentinskog fudbalera emotivno uništena, tražila od policije nastavak potrage /VIDEO/\nNestanak argentinskog fudbalera Emilijana Sale, o kome se ne zna ništa još od ponedeljka uveče, kada je avion u kom se nalazio nestao iznad Lamanša, ujedinila je ceo svet, koji se moli da bivši napadač Nanta bude pronađen.\nDvojica reprezentativaca Eritreje nestali u Keniji\nDvojica fudbalskih reprezentativaca Eritreje nestali su u Keniji, za vreme takmičenja na regionalnom turniru i sumnja se da će tražiti azil u toj istočnoafričkoj zemlji.\nNestalo sedam kamerunskih olimpijaca, sumnja se da su prebegli u Evropu\nSedmoro kamerunskih sportista koji su došli na Olimpijske igre u London nestali su i veruje se da su prebegli u Evropu.\nGerd Miler nestao na 15 sati i pronađen u konfuznom stanju\nLegenda nemačkog fudbala i Bajerna iz Minhena Gerd Miler (65) koji je na 15 sati nestao iz trenažnog kampa rezervnog tima Bavaraca u Trentu, pronađen je u konfuznom stanju, preneli su italijanski mediji.


Civilne žrtve opkoljenog Sarajeva u maju na sudu protiv RS - Klix.ba\nZakazano prvo ročište Civilne žrtve opkoljenog Sarajeva u maju na sudu protiv RS\nZakazano prvo ročište\nCivilne žrtve opkoljenog Sarajeva u maju na sudu protiv RS\n18.1.2011. u 16:44\nNa Općinskom sudu u Sarajevu je 10. maja ove godine zakazano prvo ročište po tužbi Unije civilnih žrtava rata Kantona Sarajevo protiv Republike Srpske, ekskluzivno saznaje portal Sarajevo-x.com.\nInformaciju nam je potvrdio i generalni sekratar Unije civilnih žrtava rata Kantona Sarajevo Muzafer Teskeredžić, koji nam je rekao da su tužbe podnesene protiv onih koji su ubijali i ranjavali građane Sarajeva tokom opsade, koja je trajala 1.425 dana.\n"Do sada je već procesuirano 1.400 tužbi, a bit će podneseno još njih 1.820", rekao je za Sarajevo-x.com Teskeredžić.\nOn je izrazio nadu da će sve biti urađeno po slovu zakona i da tuženi, u ovom slučaju Republika Srpska, odnosni političari iz tog entiteta ne bi trebali politizirati stvari.\nPodsjećamo da su političari iz Republike Srpske, tačnije tadašnji ministar finansija Aleksandar Džombić spominjali odštetu u visini od 900 miliona konvertibilnih maraka, koja bi eventualno bila isplaćena u obveznicama.\nTeskeredžić je takve izjave nazvao politizacijom, rekavši da je prosječni odštetni zahtjev 60.000 KM i da za isplatu odštete zbog nematerijalne štete za poginule i ranjene civile svim žrtvama nije potrebno više od 200 miliona KM.\n"U svakom slučaju smatram da je pravda spora, ali dostižna i da će slučaj biti na koncu riješen u našu korist u Strasbourgu", rekao je Teskeredžić, koji kaže da u prilog civilnih žrtava rata u Sarajevu ide presude Suda u Hagu generalu VRS Stanislavu Galiću. Galić je bio zapovjednik Sarajevsko-romanijskog korpusa Vojske Republike Srpske i osuđen je na doživotnu zatvorsku kaznu.\nGeneralni sekretar Unije rekao je da se civilne žrtve rata neće na ovome zaustaviti te će projekat biti nastavljen, što znači da će broj tužbi biti još i veći.


Pametni telefoni mogu da vas koštaju i vida - Sputnjik Srbija\n21:04 23 Jun 2021\n20:23 21.10.2019 Preuzmite kraći link\nIspostavilo se da obe žene svake večeri duže vreme čitaju sa smartfona, ležeći na boku, u mračnoj prostoriji. Takođe, jedno oko bi utonulo u jastuk, dok bi drugim gledale u displej.\nPacijent na odeljenju za oftalmogoliju tokom provere oštrine vida, Moskva, Rusija\nPrema mišljenju istraživača sa Univerziteta u Toledu (SAD), na vid loše utiče plava svetlost koja je karakteristična za ekrane pametnih telefona i računara. Ako osoba svakodnevno duže vreme provodi zureći u pametni telefon, a posebno u tami, veoma je moguće da oboli od starosne makularne degeneracije. Za to oboljenje je karakteristično to što milioni štapićastih i kupastih ćelija izumiru u mrežnjači oka. Čovek prvo ravne linije vidi kao talasaste, zatim prilikom čitanja ne vidi određena slova, da bi na kraju pacijent izgubio mogućnost da vidi predmete.\nNaime, većina ljudi dok koristi telefon nesvesno naginje glavu napred, bliže ekranu. U tom slučaju, težina tela se prenosi sa kičme na mišiće zadnjeg dela glave. Kao rezultat toga, u tetivama i ligamentima počinje da raste kost u obliku roga. Obično ne bi trebalo da premaši veličinu od tri milimetra.\nMeđutim, kod skoro 41 odsto dobrovoljaca u uzrastu do 30 godina (od ukupno 1.200) veličina roga je bila od 10 do 31 milimetra, a takođe su se češće javljali kod muškaraca.\nRanije su takve izrasline bile uglavnom karakteristične za starije osobe koje se veći deo života bave teškim fizičkim radom. Izrasline u obliku roga kod mladih dobrovoljaca nisu im prouzrokovali nikakve nelagode, dok su se mnogo ređe javljale kod starijih osoba.\nTežina tela se prenosi sa kičme na mišiće zadnjeg dela glave, što može dovesti do pojave izraslina na zadnjem delu glave\nDodatna istraživanja su pokazala da „rogovi“ nastaju kao rezultat povećanog opterećenja mišića potiljka i vrata, a ne kao rezultat genetske bolesti ili povrede.\nNaučnici smatraju da je rano govoriti o zavisnosti od pametnih telefona (poput zavisnosti od droge ili kockanja), ali upozoravaju da je sasvim moguće kontrolisati negativan uticaj uređaja na organizam, tako što će se mudro koristiti.\nPosledice, mozak, oči, glava, vid, oštećenja, kompjuteri, gedžeti, pametni telefoni