ZAKON O SOCIJALNOJ I DJEČJOJ ZAŠTITI: Osim korisnika socijalne pomoći pravo na dječiji dodatak pripada i djeci osnovnoškolskog i srednjoškolskog uzrasta roditelja koji se nalaze na evidenciji nezaposlenih\nVisinu dječijeg dodatka trebalo bi prilagoditi stvarnim mjesečnim potrebama djece u Crnoj Gori. Osim korisnika socijalne pomoći pravo na dječiji dodatak, treba da pripada djeci osnovnog i srednjoškolskog uzrasta čiji se roditelji nalaze se na evidenciji nezaposlenih prema usvojenim izmjenama Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti ("Sl. list CG", br. 27/2013, 1/2015, 42/2015, 47/2015, 56/2016, 66/2016, 1/2017, 31/2017 - odluka US, 42/2017 i 50/2017), ukazali su iz Banke hrane.\nIz Banke hrane podsjećaju da prema studiji o siromaštvu iz 2011. u Crnoj Gori više od 15.000 djece živi u siromaštvu.\n"Imajući u vidu povećanje cijena, eskalaciju sive ekonomije i povećanje stope nezaposlenosti, realno je očekivati da se broj djece koja žive u siromaštvu dodatno povećao", navodi se u saopštenju.\nIz Banke hrane ističu da su svakodnevnim aktivnostima uočili da su posebno ugrožena djeca u porodicama sa jednim roditeljemčiji članovi imaju invaliditet.\n"Materijalno obezbjeđenje porodice ne može da pokrije 50 odsto elementarnih potreba i ne omogućava roditeljima da djecu izvuku iz siromaštva. Osim korisnika socijalne pomoći pravo na dječiji dodatak treba da pripada djeci osnovnoškolskog i srednjoškolskog uzrasta roditelja koji ne ostvaruju prihod ni po kom osnovu, a nalaze se na evidenciji nezaposlenih prema usvojenim izmjenama Zakona", ističu iz Banke hrane.\nVisinu dječijeg dodatka, dodaju, trebala bi prilagoditi stvarnim mjesečnim potrebama djece u Crnoj Gori.\n"Uvećanjem dječijeg dodatka (prije godinu dana) za djecu korisnike MOP-a za 20 odsto (pa sada iznosi 23 eura), a mogu da ga koriste maksimalno troje djece u porodici nije se mnogo popravio materijalni položaj djece", navodi se u saopštenju.\nIz Banke hrane poručuju da je dječiji dodatak slika socijalnog statusa djece i porodice u Crnoj Gori.\n"Siromaštvo, glad, nasilje među djecom, smanjenje dječije smrtnosti, dostupnost zdravstvene zaštite svoj djeci, pomoć materinstvu i podrška porodici samo su neka od gorućih pitanja društva, koje bi državni organi Crne Gore potpisnice Konvencije UN o pravima djeteta, morali da riješe", zaključuju iz te NVO.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 01.06.2018.


LUDI ŠOU KATAIJA I BORJANA PO HODNICIMA STADIONA NA KIPRU - Sportski Portal\nMilan Borjan i Aleksandar Katai su bili među najveselijima zbog prolaska u grupnu fazu\nSlavili su fudbaleri Crvene zvezde burno četvrtu uzastopnu evropsku jesen.\nSrpski šampion će i četvrtu godinu zaredom igrati u grupnoj fazi nekog od evropskih takmičenja pošto je u Nikoziji pobedio Ararat i ušao u Ligu Evrope.\nPosle meča je usledilo veliko slavlje među igračima, a čini se da su najveseliji i najraspoloženiji kapiten Milan Borjan koji će četvrti put zaredom igrati sa crveno-belima u nekom od evropskih takmičenja i Aleksandar Katai koji će prvi put sa Zvezdom igrati u grupnoj fazi.\n– Ovako se ide u Evropu, ‘ajmo Cigani. Idemoooo, Evropa stiže – uzvikivao je Borjan dok je Kataija vozio na kolicima za opremu kroz hodnike „GSP“ stadiona u Nikoziji.\nCigani idu u Evropu 💪💪💪 #zvezda #crvenazvezdafk #fkcz #czv #crvenazvezda #zvezdaježivot\nA post shared by FK Crvena zvezda (@crvenazvezdafk) on Oct 1, 2020 at 1:38pm PDT\nPovezane temeAleksandar KataiCrvena zvezdaEvropaFK AraratFK Crvena zvezdaFudbalLiga EvropeMilan BorjanVesti\nSTIGAO U BEOGRAD, DANAS POTPISUJE ZA PARTIZAN: Mogu da budem i špic, a mogu i po krilu!\nJEDINO REŠENJE: Bjelica mora na operaciju kičme!


Arhitektura secesije - Visit Palić\nPromene koje su stigle iz Evrope polako su se uvukle i u arhitekturu Subotice ali su se dalje razvijale u dva pravca, u dve struje. Dok se jedna struja okreće evropskim centrima kao što su Minhen, Beč, Pariz i London, druga dominantnija se okreće nacionalnoj, mađarskoj, varijanti secesije. Mada je evropska brojnija, mađarska varijanta sa tek nekoliko primera, ali izuzetnih po lokaciji, veličini i nameni dominira gradom i doprinosi da Subotica ponese naziv grada secesije. To su, naravno, Gradska kuća, sinagoga, palata Rajhl, banke…\nAvangardni mađarski umetnici, po ugledu na svoje evropske kolege, smatrali su da industrijski razvoj vodi uništenju svega lepog te da umetnost treba uvesti u svakodnevni život oslanjajući se na narodno graditeljstvo i tradiciju primenom lokalnih materijala.\nTragajući za nacionalnim osobnostimama, izučavajući narodno stvaralaštvo i narodno graditeljstvo, mađarska varijanta secesije je stvorila karakterističan i prepoznatljiv arhitektonski jezik.\nPored svih umeća, sposobnosti, saznanja i putovanja lokalnih arhitekata, tek je angažovanje autora iz Budimpešte ili drugih gradova - donelo duh velegrada i nova strujanja u arhitekturi Subotice. Ovde treba spomenuti tandem Marcel Komor i Deže Jakab, Ferenca Rajhla, braću Vago, Pala Vadaša ali i lokalne arhitekte koji su to prihvatili kao što su Titus Mačković ili Maćaš Šalga.\nU Austriji, secesija je bila poznata kao Bečka secesija, u Nemačkoj kao Jugendstil, u Francuskoj i Belgiji kao Art Nouveau, u Engleskoj Modern Style, u Italiji Cvetni stil a na području Austrougarske – Secesija.\nPalićki vodotoranj, smešten pored glavnog puta, je danas ujedno i simbol Palića. Teško je zamisliti Palićku razglednicu, a da se vodotoranj ne nalazi ...\nTajanstvena vila subotičkog industrijalca Vilima Konena sakrivena je među borovima Velikog parka. Projektovao ju je poznati arhitekt Ferenc Rajhl (Fer...\nOvaj jednostavan objekat nalazi se na prostoru između Velike terase i obale jezera Palić, uz centralnu aleju koja vodi od Vodotornja ka Velikoj terasi...\nVelika terasa je najznačajniji objekat na Paliću, izgrađen u stilu secesije. Objekat je izgrađen davne 1912. godine od strane poznatih mađarskih arhit...\nŽenski štrand ima svoje današnje značenje i vrednost, ali u potpunosti možete da sagledate ovaj objekat ako upoznate i njegovu prošlost ili pogledate ...\nSpomen česma na Paliću, koja se nalazi uz samu obalu jezera, pored Velike terase i Muzičkog paviljona, izgrađena je 1912. godine, u čast završetka izg...\nDve velike plave vaze od Žolnai keramike sa likom Vodenog boga koje stoje ispred dva hotela u Velikom parku, stigle su 1910. godine kao poklon vlasnik...


AMERIČKI EKSPERT: Ovo su ruska smrtonosna oružja sa kojim NATO ne želi da ima posla ... | WebTribune\nHome SPEKTAR AMERIČKI EKSPERT: Ovo su ruska smrtonosna oružja sa kojim NATO ne želi da ima posla …\nPo mišljenju autora američkog lista, ova četiri vrste naoružanja pokazuju borbenu mogućnost zemlje. On je pomenuo glavne tenkove T-72B3 i T-90AS, koji imaju poboljšanu zaštitu od protivtenkovskog oružja, modernizovane termografičke kamere i municiju koja im daje mogućnost da uništavaju tenkove zapadnih država na kraćem rastojanju, iako, po njegovom mišljenju, oni kao i dosad imaju prednost u instrumentima za otkrivanje ciljeva i sistemima za upravljanje vatrom.\nAutor je takođe otkrio da je raketni bacač „Smerč“, kalibra 300 milimetara, „primer smrtonosne moći ruske artiljerije“.\nList dalje navodi kompleks „Iskander“, čije su rakete, kako piše autor, superiornije od starih modela po preciznosti i brzini leta, mogu da se skrivaju od sistema PRO i poseduju „strašnu“ bojevu glavu od 680 kilograma.\nVrhunac razvoja ruskog PVO predstavlja kompleks S-400 „Trijumf“, koji se sastoji od nekoliko radara, komandnih centara i lansirnih sistema uz pomoć kojih sistem može da prati i gađa istovremeno do 36 aviona na udaljenosti od 400 kilometara, nastavlja list.\nOvakve baterije u Siriji i Kalinjingradu mogu da zatvore vazdušni prostor iznad avio-baza Turske, Kipra, Poljske i Nemačke, zaključuje „Nešenel interst“.


Muslin nije više selektor Srbije\nMuslin i zvanično više nije selektor\nFudbal Autor:Beta30. okt. 201716:21 > 16:59\nFudbalski savez Srbije i dosadašnji selektor reprezentacije Slavoljub Muslin sporazumno su raskinuli ugovor, saopštila je ta organizacija posle sednice Odbora za hitna pitanja.\nPomoćnik Muslina i nekadašnji reprezentativac Mladen Krstajić određen je za vršioca dužnosti selektora „A“ reprezentacije. On će da predvodi reprezentaciju u naredna dva prijateljska meča, protiv Kine i Južne Koreje.\n„Ne gledamo na isti način kako treba da izgleda tim“\nDosadašnji selektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin rekao je da nije uspeo da nađe zajednički jezik sa čelnicima Fudbalskog saveza Srbije i da je zato došlo do sporazumnog raskida saradnje.\n„Rastali smo se jer ne gledamo na isti način kako treba da izgleda tim na Svetskom prvenstvu u Rusiji. Trenutno nisam u Srbiji, kad se vratim možemo da pričamo na tu temu“, rekao je Muslin za list Alo.


MEĐU PRVIMA PO NAVICI | Galaksija Nova\nMEĐU PRVIMA PO NAVICI\nStudenti Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu već godinama osvajaju glavne nagrade na najvećem svetskom takmičenju iz oblasti energetske elektronike. Tim H-Bridges se, inače, nadmeće na International Future Energy Challenge-u (IFEC) i 2020. godine zauzeo je fantastično drugo mesto nakon finala održanog u decembru u Danskoj, što je samo još jedan dokaz kvalitetnog i upornog rada ovih mladih ljudi.\nStudenti Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu već godinama osvajaju glavne nagrade na najvećem svetskom takmičenju iz oblasti energetske elektronike. Tim H-Bridges se, inače, nadmeće na International Future Energy Challenge-u (IFEC) i 2020. godine zauzeo je fantastično drugo mesto nakon finala održanog u decembru u Danskoj, što je samo još jedan dokaz kvalitetnog i upornog rada ovih mladih ljudi. Prva nagrada pripala je timu sa Univerziteta u Žeđangu, jednog od najstarijih i najprestižnijih u Kini, odakle potiču i neki od dugogodišnjih rivala H-Bridges-a.\nIFEC takmičenje sprovodi najveća i najuglednija međunarodna organizacija inženjera iz oblasti elektrotehnike Electrical and Electronics Engineers (IEEE), a ono okuplja ambiciozne timove sa istaknutih tehničkih fakulteta širom sveta. Nadmetanje funkcioniše na sledeći način: tokom 12 meseci svaki od prijavljenih timova radi na jedinstvenom multidisciplinarnom projektu u okviru zadate stručne teme; postoje tri faze takmičenja − u prvoj se šalje predlog rešenja, druga je polufinale u koje bivaju pozvani univerziteti s najboljim izabranim predlozima i, konačno, u finalnoj fazi se od nekolicine najuspešnijih timova proglašava pobednik. Zanimljivo je da se u svakom novom krugu poslednje dve runde održavaju na različitim univerzitetima-domaćinima u državama na skoro svim kontinentima.\nTema projekta bira se u skladu s modernim težnjama za inovativnim i energetski efikasnijim rešenjima, najčešće u vezi sa obnovljivim izvorima energije, električnim vozilima i srodnim aktuelnim oblastima.\nSvaki univerzitet šalje najviše jedan tim, a posebnost takmičenja leži u činjenici d, studenti treba da rade samostalno na svakom segmentu realizacije svojeg uređaja − od razvoja prototipa, preko odabiranja, kupovanja i sastavljanja delova fizičke naprave, do pribavljanja (ne tako skromnih) para za komponente i za putovanja članova tima do mesta održavanja polufinala i finala.\nProjekat na koji su svi u H-Bridges-u vrlo ponosni jeste napajanje za električni bicikl koji je doneo prvo mesto na IFEC-u 2019. Sistem sačinjen od baterije, pretvarača, motora, samog bicikla i mobilne aplikacije specijlano napravljene kako bi korisnik imao uvid u trenutno stanje tokom vožnje je u finalnom nastupu u Medisonu, SAD, prošao svih 15 tehničkih testova bez greške s ostvarenom ukupnom efikasnošću od skoro 99%.\nUpravo zbog pomenute raznovrsnosti poslova i mnoštva izazova s kojima se studenti svaki put iznova susreću, H-Bridges je podeljen na četiri podtima.\nTri od njih − za hardver, softver i izradu štampane pločice (Printed Circuit Board) bave se prevashodno tehničkim aspektima razvoja uređaja. Preciznije, prvom je dodeljen zadatak dizajniranja uređaja, praćeno sotfverskim simulacijama rada, dok se u kasnijim fazama poručuju odabrane elektronske komponente od kojih se sklapa fizički prototip. Podtim za softver je zadužen za matematičko modelovanje uređaja kao sistema i projektovanje regulatora njegovog rada. Drugim rečima, bavi se programiranjem i implementacijom rešenja za digitalno upravljanje uređajem. Kao što i samo ime kaže, podtim za izradu PCB-a dizajnira i naručuje štampanje pločice po meri, na koju se slažu komponente koje je prethodno izabrao hardver tim. Ova tri podtima ujedno rade na veoma važnom delu zadatka, a to je optimizacija same naprave i njenog rada što, naravno, ima za cilj ispunjenje svih tehničkih zahteva koje postavljaju organizatori takmičenja.\nPCB iz 2020.\nU poslednjoj fazi se gotov prototip fizički testira u Laboratoriji za digitalno upravljanje pretvaračima i pogonima na Elektrotehničkom fakultetu. Nakon često mukotrpnih, ali na kraju uvek uspešnih proba, uređaj je gotov za finalnu rundu (za koju se H-Bridges dosad uvek plasirao) – dodatno testiranje pred sudijama.\nČetvrti podtim bavi se odnosima s javnošću i kompanijama, odnosno radi na tome da se trud i uspesi tima medijski prepoznaju i cene, i na ostvarivanju saradnje s raznim kompanijama koje kroz novčane donacije ili sponzorstva pomažu da se projekat realizuje, što je jedna od ključnih stvari za učestvovanje na ovakvom takmičenju. Pritom, ovaj podtim pruža priliku mlađim studentima da, iako nemaju dovoljno stručnog znanja, doprinesu napretku jednog ozbiljnog tima, a kasnije, recimo u narednoj takmičarskoj godini, tad već dovoljno iskusni, mogu se priključiti i nekim od ostalih podtimova.\nČlanovi za 2021. godinu su se već okupili i uveliko rade na tekućem zadatku: razvoj trostepenog invertora snage 1 kW za povezivanje malog solarnog sistema na električnu mrežu. Od svih tehničkih uslova koje uređaj mora da zadovolji, verovatno najizazovniji jeste postizanje galvanske izolacije, koja se zahteva iz sigurnosnih razloga. Pomenuti solarni mikrosistem je zapravo manja površina tla preko koje su poređani fotonaponski paneli, a koji služe za in situ generisanje čiste električne energije, dovoljne za potrebe jednog naselja, što je u skladu sa sadašnjim trendovima prelaska na lokalno dostupne obnovljive izvore energije. Zbog toga je studentima ETF-a omogućeno da postave nekoliko ovakvih panela na krov fakulteta za potrebe testiranja budućeg pretvarača.\nNajskoriji uspeh, drugo mesto u 2020. godini, H-Bridges postigao je sa sistemom za napajanje nanosatelita sa 2 ulaza i 3 izlaza (MIMO topologija – Multiple Input Multiple Output). Gustina snage od čak 2 W/cm3 (poređenja radi, prosečan punjač za laptop odlikuje 0,3 W/cm3) omogućila je da ceo sistem teži svega 55 grama, prostije rečeno − kompaktnost, što je ključno kod primene nanosatelita. Ostvareno je kontrolisano punjenje (preko solarnih panela) i pražnjenje integrisane baterije, a nju i panele je obezbedio organizator takmičenja.\nProjekat na koji su svi u H-Bridges-u vrlo ponosni jeste napajanje za električni bicikl koji je doneo prvo mesto na IFEC-u 2019. Sistem sačinjen od baterije, pretvarača, motora, samog bicikla i mobilne aplikacije specijlano napravljene kako bi korisnik imao uvid u trenutno stanje tokom vožnje je u finalnom nastupu u Medisonu, SAD, prošao svih 15 tehničkih testova bez greške s ostvarenom ukupnom efikasnošću od skoro 99%. Inače, tim je formiran 2005. godine, kada se prvi put takmičio na IFEC-u, i sa svojim rešenjem za tadašnji zadatak − jednofazni motor promenljive brzine – osvojio, takođe, prvo mesto. Sledeći put učestvovao je 2016. kada mu je pripala treća nagrada, The Best Education Impact Award, i u svakom narednom bio je među prva 4 najbolja univerziteta. Detalje o ranijim projektima i postignućima možete naći na sajtu H-Bridges-a ili direktno putem mejla.\nH-Bridges je osnovan na inicijativu profesora Slobodana Vukosavića sa Katedre za elektroenergetske pretvarače i pogone Elektrotehničkog fakulteta. Sadašnji mentor tima je asistent Aleksandar Milić sa iste katedre, koji ne sudeluje aktivno u radu studenata već im, kao iskusniji i uvek dostupan, pomaže savetima i predlozima, ali pre svega on obavlja jednu od neophodnih uloga − koordinaciju rada između podtimova.\nBroj članova tekućeg tima je premašio 50, što je dosadašnji rekord za H-Bridges. Prvi put u istoriji tima, na početku ove akademske godine organizovan je trodnevni teambuilding seminar na Vršačkom bregu. Novajlije su imale priliku da se međusobno upoznaju, a učestvovali su i na radionicama i predavanjima starijih kolega zarad sticanja osnovnog znanja o energetskoj elektronici, a i o marketingu i finansijskim tokovima. Posetili su Čibuk, najveći vetropark u Srbiji, što je od velike koristi za profesionalno iskustvo budućih inženjera elektrotehnike.\nNa kraju, kvalitet uvek nađe način da bude zapažen, pa su perspektivnost tima H-Bridges prepoznale renomirane kompanije iz zemlje i iz inostranstva. Članovi zahavljuju svim darodavcima u vidu laboratorijske opreme, novca, a i svih ostalih (naizgled) sitnijih sredstava bez kojih bi sav predani trud izgubio smisao.\nLJUDI KOJI ČUJU MRTVE\nŽENSKA FORMULA USPEHA\nRAFOVCI U SVETSKOM VRHU


Propisi i dozvole - Looije Agro Technics BV\nOrganizacije koje se bave novogradnjom, renoviranjem ili razvojem u okviru tržišta staklenih bašti moraju da budu upoznate i da poštuju veliki broj zakona i propisa. Recimo, građevinska dozvola, promene urbanističkih planova, ekološke dozvole ili regulativa vezana za bezbednost od požara odnosno certifikati zaštite od požara – to su sve pitanja sa kojima se ovakve organizacije stalno susreću.\nNekada je bilo dovoljno da to samo jednom “odradite” i nabavite sve dozvole ili informacije. Međutim, sada je to drugačije i gotovo je nemoguće u praksi poznavati sve zakone i propise da biste mogli da se pojavite pred nekim sudom, vatrogasnom službom ili inspektoratom kao punopravni partner u nekoj diskusiji. Jednostavno, previše je informacija, pravila i propisa koje morate detaljno da poznajete, a ta pravila se stalno menjaju i ono što je danas potrebno da uradite na jedan način, najverovatnije će sutra već biti promenjeno.\nLooije Agro Technics B.V. ima poseban odeljak pod nazivom“Propisi i dozvole”, koja se bavi samo time – svim zakonima i propisima na tržištu staklenih bašti. Mi imamo ogromno znanje i iskustvo na tržištu staklenih bašti u Holandiji, kao i u svim drugim zemljama u kojima Looije Agro Technics B.V. postoji i radi – te zbog toga predstavljamo odličan most između vaše kompanije i regulatornih organa. Naš jasan i praktičan pristup i jezik odgovara svim organizacijama koje se bave staklenim baštama i agrikulturom.\nAko vaš projekat to zahteva, možemo da organizujemo i saradnju sa lokalnim arhitektama i građevinskim stručnjacima. Moć, uticaj i ugled lokalnih eksperata u saradnji sa našim ekspertizama iz oblasti staklenih bašti su sigurna, dobitna kombinacija.\nNaš moto je: “Uradi ono što moraš da uradiš – ništa više, niti išta manje.”


Država tužila Dobrosava Bojovića, većinskog vlasnika Energoprojekta\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Srbije Milun Trivunac rekao je danas da je država tužila većinskog vlasnika Energoprojekt Dobrosava Bojovića zbog toga što je povukao tužbu koju je protiv njega podnelo ranije rukovodstvo Energoprojekta.\nBivši menadžment Energoprojekt holdinga je prošle godine podneo tužbu protiv Bojovića jer je povukao tužbu kojom je ranije traženo poništenje ugovora kojim se Energoprojekt 2005. godine odrekao prava gradnje na lokaciji 26 u korist Bojovićeve firme Napred i firme Triniti kapital.\nVlada Srbije je tražila od Bojovića da se na vanrednoj Skupštini akcionara Energoprojekt holdinga, koja je održana 12. decembra prošle godine, glasa o ponovnom pokretanju tužbe, a da pri tome ne glasaju predstavnici Napreda, Napred razvoja i Dobrosav Bojović, ali oni nisu prihvatili zahtev države i "preglasali" su je jer su većinski vlasnici te kompanije.\nTrivunac je rekao da je Bojović prekršio propise i kada je dao ponudu za preuzimanje Energoprojektovog zavisnog društva Entel, jer je tu transakciju hteo da realizuje preko Energoprojekt holdinga i taj trošak da ne plati on već uz pomoć države kao manjinskog akcionara te kompanije.\nBojović je potvrdio za Betu da ga je tužila država koja u Energoprojektu ima udeo od 33,58 odsto akcija. Na pitanje zbog čega ga tuži država Srbija Bojović je rekao da ne zna dok ne vidi tužbu.\n“Dojče ban” tužio kamionski kartel


Borske rukometašice završile superligašku sezonu na sedmom mestu na tabeli - Radio televizija Bor\nBorske rukometašice završile superligašku sezonu na sedmom mestu na tabeli\nBOR- Borske rukometašice poražene su od Jagodine u završnom kolu superligaškog prvenstva 25:23, poluvreme 11:8. Iako je razlika u korist nesporno kvalitetne gostujuće ekipe uglavnom bila četiri ili pet golova, sve vreme se činila dostižnom, jer je domaći tim pružio apsolutni maksimum za oproštaj od publike do nove sezone. Jagodina je dobro otvorila utakmicu i čvrstom odbranom kontrolisala rezultat, ali je malo posustala u završnici, ne toliko da dozvoli i preokret. Igrač utakmice bila je Tatjana Trbović, koja je postigla šest golova.\nSa 25 bodova, tri manje od Medicinara i četiri od Naise, Jagodina je ispunila osnovni cilj, ušla je u plej of, među četiri najbolja tima i ponovo izborila nastup u evropskim takmičenjima.\nIako je poražen, pa je sezonu završio na sedmom umesto na šestom mestu na tabeli, ali i sa dva oduzeta boda iz utakmice sa Slogom, borski tim je borbenom igrom opravdao podršku publike, koje je i ove sezone bilo najviše u ligi, osim možda u Aranđelovcu, kako pokazuje zvanična statistika Rukometnog saveza Srbije. Sedam golova za domaću ekipu postigla je kapiten Tamara Simonović, a šest juniorska reprezentativka Aleksandra Bakša.\nIako se seniorsko takmičenje završilo prerano, u 18 kola, iz nekog čudnog razloga, u ovogodišnjem ligaškom eksperimentu bez plej auta, prva međunarodna sezona borskog kluba biće kompletirana tek drugog vikenda maja, kada je u Boru na programu državno prvenstvo za rukometašice rođene 2004. godine i mlađe.\nTreći sportski vikend septembra\nNova sezona kuglaša Bakra\nOslabljene u novu superligašku sezonu\nPrva pobeda fudbalera Slatine\nViše iz ove kategorije Nove medalje karatista Bora »


Grad Novi Pazar - Dostupnost građanima prioritet lokalne samouprave\nDostupnost građanima prioritet lokalne samouprave\nProjekat „Dani poverenika“ koje Kancelarija poverenika za informacije od javnog značaja u Republici Srbiji realizuje uz podršku Kraljevine Norveške započeo je u Novom Pazaru i trajaće dva dana. Prema rečima gradonačelnika Novog Pazara Nihata Biševca, odluka da naš grad bude prvi od ukupno pet gradova i opština gde će se aktivnosti sprovoditi potvrda je dobre saradnje sa Kancelarijom, ali i nastojanja lokalne samouprave da u pogledu otvorenosti prema građanima uvek načini korak više.\n„Institucija poverenika je važan mehanizam razvoja demokratije našeg društva i uspostavljanja kontrole rada organa vlasti. Grad Novi Pazar ulaže kontinuirane napore ka podizanju nivoa transparentnosti i zato nam je izuzetno drago što „Dani poverenika“, program edukacije javosti počinje upravo od nas. Priliku da prate program imaju svi, od medija, predstavnika institucija i organizacija koje donose odluke ali i sami građani, što nam je izuzetno važno. Javnost u radu, dostupnost građanima i ostvarivanje njihovih prava su naš primarni cilj“, rekao je gradonačelnik Biševac.\nDvodnevna obuka osmišljenja je kako bi građani, zaposleni u organima javne vlasti, civilnom sektoru, medijima i različitim organizacijama i institucijama dobili nova i proširili postojeća znanja o instituciji poverenika i važnosti korišćenja prava na pristup informacijama od javnog značaja, odnosno prava na zaštitu podataka o ličnosti.\nPoverenik za informiacije od javnog značaja, Rodoljub Šabić istakao je, pored svega navedenog, važnost da se javnost upozna sa sadržinom prava u okviru zakona iz ove oblasti i procedurom koja vodi ka ostvarivanju tih prava.\n“Često to ljudima deluje komplikovano, ali smo tu da razgovaramo o svemu što ljude zanima. Pomoći će nam odabrani predstavnici civilnog sektora, iza kojih je višgodišnje iskustvo u ovoj oblasti ali ono što je od posebne važnosti kada je o Novom Pazaru reč jeste interesovanje gradske uprave da aktivno učestvuje na realizaciji projekta”.\nOsim u Novom Pazaru, “Dani poverenika” biće organizovani u Šapcu, Zrenjaninu, Požarevcu i Vranju.


Vašington pojačao sankcije Bjelorusiji | Trend Radio Velika Kladuša\nVašington pojačao sankcije Bjelorusiji\nSjedinjene Američke Države su potvrdile niz sankcija protiv Bjelorusije poslije preusmjerenja aviona “Rajanera” na Minsk i hapšenja bjeloruskog opozicionara koji je bio na tom letu.\nOsim mjera, već najavljenih proteklih nedjelja, Vašington je sinoć u saoštenju naveo da je sa Evropskom unijom izradio “spisak ciljanih sankcija protiv ključnih članova režima bjeloruskog predsjednika Aleksandra Lukašenka”.\n“Bjelorusko prisilno preusmjerenje, pod lažnim pretekstom komercijalnog leta ‘Rajanera’ koji je saobraćao između dvije zemlje članice Evropske unije i hapšenje novinara Romana Protaševiča, predstavljaju direktnu povredu međunarodnih normi”, rekla je portparolka Bijele kuće Džen Saki.\nEkonomske sankcije protiv devet bjeloruskih javnih firmi, ponovo uvedene u aprilu poslije represije prodemokratskih demonstracija, počeće da se primjenjuju 3. juna.\nU vrijeme spornih izbora 2006. godine, Vašington je zabranio sve transakcije sa tim firmama. Američko ministarstvo finansija je zatim suspendovalo te sankcije 2015. godine pozdravljajući određeni napredak, ali je američka vlada upozorila krajem marta da bi moglo da se desi da se ta suspenzija ne produži sljedeći put kada istekne.\nVašington takođe ponovo savjetuje svojim državljanima da ne idu u Bjelorusiju, zemlja je stavljena na nivo četiri, što govori – ne ići tamo.\nEU sa svoje strane razmatra mogućnost sankcija protiv Bjelorusije koje bi mogle da se odnose na izvoz kalijuma i tranzit ruskog gasa, dva važna izvora prihoda za zemlju, rekao je u četvrtak šef evropske diplomatije Žozep Borelj.\nBrisel takođe traži od aviokompanija da zaobilaze Bjelorusiju.\nMinsk navodi da je avion preusmjeren zbog upozorenja na bombu a da je hapšenje Romana Protaševiča i njegove djevojke Sofije Sapega, slučajnost.


Ivermektin i Pavlovićeva „protiv korone“ – šta su zablude, a šta kažu stručnjaci\nIzvor: N1 televizija, 27.Okt.2021, 18:54\nKlinički farmakolog i profesor Medicinskog fakulteta Radan Stojanović kaže za N1 povodom informacija da ivermektin leči kovid da je on stari i jeftin lek, sa kojim se ima iskustva. “Koristio se i u veterini i u humanoj medicini, za lečenje parazita. Neki kažu da može da spreči trombozu, dobar bezbednosni profil retko ima neželjena dejstva – onda on postaje dobar kandidat za prevenciju i terapiju kovida. Osokoljeni istraživanjima krenula su klinička ispitivanja, ali mali broj pa je sve to uticalo da se ne mogu izvući jasni zaključci. Na osnovu studija FDA i EMA, kažu da se ne može preporučiti, ali smatraju da treba nastaviti sa ispitivanjima”, kaže on.\nStudija: Antidepresiv smanjuje rizik od hospitalizacije obolelih od kovida\nIzvor: VOA, 28.Okt.2021, 09:36\nJeftin antidepresiv smanjuje potrebu za bolničkim lečenjem među odraslima koji imaju kovid i u rizičnim su grupama, pokazala je studija koja proučava kako lekovi koje već imamo mogu da utiču na lečenje koronavirusa. Istraživači su rekli da lek fluvoksamin, koji se koristi za lečenje depresije...


Ericsson održava mrežu Crnogorskog Telekoma - MN IT Vesti\nEricsson održava mrežu Crnogorskog Telekoma\nposted Aug 4, 2015, 6:01 AM by Nenad Cvetkovic [ updated Aug 4, 2015, 6:02 AM ]\nEricsson i Crnogorski Telekom, deo Deutsche Telekom grupe, potpisali su sedmogodišnji partnerski ugovor u segmentu pružanja usluga održavanja telekomunikacionih mreža i servisa. Prema ovom ugovoru, Ericsson će biti odgovoran za rad i održavanje mreže Crnogorskog Telekoma.\nUgovor obuhvata održavanje telekomunikacionih sistema i čitave mrežne infrastrukture i uključuje transfer devedeset i jednog iskusnog stručnjaka za telekomunikacije iz Crnogorskog Telekoma, koji će nastaviti sa razvojem svoje profesionalne karijere u Ericsson-u.\nOvaj ugovor predstavlja drugi Ericssonov ugovor za pružanje usluga održavanja telekomunikacionih mreža u Crnoj Gori i dodatno osnažuje Ericssonovu tržišnu poziciju u Jugoistočnoj Evropi, istovremeno proširujući svoje prisustvo u sferi pružanja usluga ovog tipa u mediteranskom regionu i na globalnom nivou.\nRüdiger J. Schulz, izvršni direktor Crnogorskog Telekoma, tim povodom, rekao je: „Izabrali smo Ericsson zbog njihovog globalnog iskustva i dokazane tehničke stručnosti u upravljanju visoko kompleksnim mrežama. Dodajući ovakvu vrstu ekspertize Crnogorskom Telekomu, verujemo da ćemo ovim partnerstvom u pružanju usluga održavanja telekomunikacionih mreža i servisa biti u mogućnosti da se fokusiramo još više na ponudu novih, zanimljivih proizvoda našim korisnicima, doprineti svojoj konkurentnosti istovremeno obezbeđujući svojim pretplatnicima da uživaju u još boljem kvalitetu i brzinama, kao deo vrhunskog korisničkog iskustva“.\nCrnogorski Telekom pruža pun asortiman fiksnih, mobilnih i internet telekomunikacionih usluga u Crnoj Gori, koje se promovišu pod „T“ brendom.\nSa više od 15 godina iskustva u upravljanju multivendorskim, multitehnološkim mrežama za operatore širom sveta, Ericsson je investirao u alate, metode i procese, kako bi svojim korisnicima pomogao da prošire efikasnost svojih mreža, istovremeno obezbeđujući pretplatničko iskustvo na svetskom nivou. Danas, Ericsson pruža usluge održavanja telekomunikacionih mreža za mreže koje zajedno uslužuju više od 1 milijarde pretplatnika širom sveta.


Održani 12. Dani krompira - JUGPRESS\nOdržani 12. Dani krompira\nTradicionalna manifestacija „Dani krompira“ održana je po dvanesti put danas u Pečenjevcu. Posetioci su mogli da pogledaju i probaju razne specijalitete koje su pripremile žene iz Pečenjevca i članice Foruma žena SNS.\nZa poljoprivrednike je organizovano I stručno predavanje.\nDirektor Doma kulture Dejan Marković rekao je da je bilo teško pokrenuti ovu manifestaciju, ali se ona za svo ovo vreme stalno obogaćuje i poboljšava u kvalitativnom smislu.\nManifestaciju je otvorio gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović koji je istakao da je cilj uspostavljanje direktnog konktakta između individualnih proizvođača krompira, kupaca ove povrtarske kulture i relevantnih poljoprivrednih institucija.\n„Ove godine pod krompirom je bilo zasađeno 2900 hektara, a površine su gotovo nepromenjene u poređenju sa 2015. Poslednjih godna zbog visoke cene i potražnje na tržištu sve je više proizvođača koji se orijentišu na proizvodnju merkalnog krompira u zaštićenom prostoru, koji za tržište prispeva već sredinom marta i nudi se kao mladi krompir.“\nCvetanović je podsetio i da je od 2013. godine u subvencionisanje poljoprivrednih proizvođača uloženo 127 miliona dinara, zahvaljujući čemu je subvencije dobilo 3320 gazdinstava na teritoriji Leskovca.\n„Kroz projekat „Elektrifikacija polja“ za isti period uložili smo 65,6 miliona donatorskih sredstava. Izrađeno je preko 37 kilometara elektromreže i 221 gazdinstvo u pet sela dobilo je mogućnost da navodnjava na struju. U saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede i zaštite životne sredine u protekle tri godine uredili smo 140 kilometara atarskih puteva, a vrednost radova iznosi 42 miliona dinara. U komasaciju zemljišta uložili smo 22 miliona, a u krčenje plantaže na površini od 165 hektara 29 miliona.“\nCvetanović je na kraju poručio poljoprivrednicima da je lokalna samouprava spremna da ulaže u poljoprivredu, ali da je važno i da sami proizvođači razmišljaju o uvođenju novina i investiranju u proizvodni proces, jer samo zajedničkim delovanjem može da se povećaju prinosi i svede uticaj vremenskih nepogoda na minimum.


'Naša privreda nikada nije proizvela više roba i usluga nego prošle godine' -\n– Zvaničnih podataka o bruto društvenom proizvodu neće biti do kraja marta, ali sve procjene ukazuju na to da naša privreda nikada nije proizvela više roba i usluga nego prošle godine. Ovo što ističem, nije vezano za rast cijena već za produktivnost naše ekonomije, veću globalnu potražnje odnosno promjenu u lancima snabdijevanja s Dalekog istoka prema istočnoj Evropi – kazao je Novalić.\nZa 2022. je najavio nastavak podrške osjetljivim kategorijama. Narednih mjeseci, rezultati nove ankete o potrošnji domaćinstva, koja nije provedena od 2015. godine, omogućit će da socijalne mjere budu usmjerene onima kojima je najviše potrebno, kazao je između ostalog premijer Novalić delegatima Doma naroda, prenose agencije.\nPrevious Prof. dr. Jasmina Talam imenovana za dopisnu članicu K. Gustav Adolfs akademije švedske narodne kulture\nNext OTROVNA POLITIKA: Licemjerje Bosnu razbija\nBroj turista sa Istoka znatno će rasti, neke kompanije uvode tri leta dnevno\nSarajevski aerodrom će predstojeće ljetne sezone zabilježiti značajan rast letova iz Perzijskog zaljeva, jer će potražnja nastaviti da raste. Vodeći prijevoznik bit će kompanija “Flydubai”, koja planira uvesti tri\nĆorluka najavio nova ulaganja. U Violeti niko nema plaću ispod 1.000 maraka\nVioleta grupa u prošloj je godini ostvarila prihod iznad 300 miliona maraka, broji oko 1200 zaposlenih, a preko 50 posto ukupne proizvodnje Violetinih proizvoda prodaje se van tržišta Bosne i Hercegovine,


Hermes u berzanskoj korpi najtraženijih CAC 40: Luksuzne tašne jače od cementa – Via Carrera\nSvetske dame koje su i dalje na dugim listama čekanja za krokodilske Birkinke, mogle bi da odahnu i preusmere svoje par-desetina-hiljada-dolara vredne investicije na kupovinu, na primer, Hermes paketa akcija! Jer od danas, akcije luksuznog brenda Hermes uvrštene su u vodeći referentni CAC 40 berzanski indeks koji čine najtraženije i najlikvidnije hartije na Pariskoj berzi, one kojima se najviše trguje.\nIz korpe najatraktivnijih istovremeno izlazi francusko-švajcarski proizvođač cementa Lafarge Holcim, koji ujedno i seli svoje sedište u Švajcarsku. Ulaskom Hermesa, luksuzni sektor postaje najdominantniji u indeksu CAC 40, budući da tržišna kapitalizacija 3 vodeće luksuzne modne grupe (LVMH, Kering i Hermes) čini 18%, dok je na drugom mestu ostao bankarski sektor (SocGen, AXA, BNP Paribas, Credit Agricole) čiji market cap učestvuje sa 12% u kapitalizaciji svih kompanija iz indeksa.\nNakon najave berzanskih novosti, akcija Hermesa je prošlog petka završila trgovanje na 563 evra, što je dalo tržišnu vrednost kompanije od preko 60 milijardi evra.\nJoš uvek pod kontrolom porodice, modna grupa koju poslednjih godina vodi monsieur Axel Dumas iz šeste generacije naslednika osnivača i bivši bankar BNP Paribas, tako će se pridružiti berzanskom modnom klanu najuspešnijih, francuskim luksuznim konglomeratima LVMH i Kering, dajući ukupni market cap francuske visoke mode na Euronext Paris od čak 270 milijardi evra. Nešto poput 6 GDP-a Srbije, otprilike.\nOsnovana pre skoro 200 godina (1837), modna kuća Hermes odavno čuvena po svojim kultnim Kelly i Birkin modelima tašni, izašla je na Parisku berzu još 1993. godine, a u društvu 40 vodećih tzv. ’blue chip’ kompanija naćiće se zahvaljujući svojoj atraktivnosti i likvidnosti – velikom obimu trgovanja njenim akcijama, kao i procentu ’floatinga’ tj. broju akcija slobodnih za trgovanje. Iza svega stoji velika potražnja za akcijama, jak biznis model i sjajne performanse, kao i snažan potencijal daljeg rasta. Berzanski pokazatelji, prinos na akcije od blizu 30% od početka 2018, kao i gotovo duplirana tržišna vrednost ove luksuzne modne grupe u poslednje dve godine, učinili su Hermes najprirodnijim kandidatom za mesto u indeksnoj korpi najtraženijih.\nRezultati za 1Q 2018, objavljeni početkom maja, prezentovali su rast prihoda od prodaje od 11% u odnosu na isti period prošle godine, što je bilo više i od rasta u prethodnom kvartalu, a više i od prognoze analitičara, što investitori posebno vole.\nNajava uključivanja kompanije u ‘benchmark’ indeks 40 najbolje rangiranih desila se istovremeno sa objavom rezultata studije o globalnom tržištu luksuzne robe, koju periodično objavljuje vodeća konsultantska kuća Bain & Co u saradnji sa italijanskom fondacijom Altagamma. Prema rezultatima, sektor luksuzne robe u 2018. godini očekuje dalji trend globalnog rasta tržišta od 6%-8% i dostizanje 280 milijardi evra, pri čemu su glavni ’drajveri’ prodaje kao i prethodnih godina opet Kinezi sa svojim rastućim apetitom za sve što je luksuzni šoping, uz sve prisutnije ‘Milenijalce’.\nTako, kupujete li u buticima ili na berzi, može biti da imate zagarantovano profitabilne modne investicione strategije.


ISTRAŽIVANJE: Vučiću nula sekundi kritike na RTS - Jutarnje.rs\nISTRAŽIVANJE: Vučiću nula sekundi kritike na RTS\nU periodu od 15. marta do 30. aprila ove godine predsednik Srbije Aleksandar Vučić u Dnevniku RTS bio je zastupljen dva sata i devet minuta i to bez ijedne sekunde kritike. Kako pokazuju najnoviji podaci Biroa za društvena istraživanja predsednik je pozitivno predstavljen čak 94,2 odsto vremena, neutralno 5,8. U kom pravcu napreduje neutralnost na javnom servisu pokazuje da je u istom periodu prošle godine Vučić imao makar 13 sekundi kritike. Sad je i tih 13 sekundi „ubijeno“.\nNovo istraživanje BIRODI koji je radio monitoring dnevnika RTS u periodu od 15. marta do 30. aprila ove godine više je nego zanimljivo.\nDakle, u ovom periodu predsednik Aleksandar Vučić daleko je najzastupljenija politička figura u informativnom programu javnog servisa. Za ovih mesec i po dana, Vučić je u dnevniku bio zastupljen dva sata i devet minuta. Posle njega nalazi se premijerka Ana Brnabić sa svega 16 minuta zastupljenosti u Dnevniku RTS u istom periodu.\nMart-april 2021. Izvor: BIRODI\nZa ta dva sata i devet minuta predsednik Srbije imao je nula sekundi kritike, čak 2 sata i četiri minuta bio je predstavljen pozitivno, dok je u neutralnom tonu RTS o njemu izveštavao sedam minuta i 32 sekunde. Ukupno. Sve to u mesec i po dana.\nO RTS-u i neutralnosti\nDok opozicija insistira upravo na oslobađanju javnog servisa, vlast govori da tu nema šta da se oslobađa.\nRTS tvrdi da radi na otvaranju za predstavnike političke struje „sa druge strane“ i obećava veću zastupljenost opozicionih političara. Za sada je pokrenuta emisija informativnog karaktera u kojima se oni sporadično i pojavljuju, ali na štopericu ograničeno govore.\nU tom svetlu, trebalo bi se osvrnuti na rezultate istog ovog istraživanja od prošle godine.\nMart-april 2020. Izvor: BIRODI\nU periodu od 15. marta do 30. aprila 2020. godine, kada je uvedeno vanredno stanje zbog pandemije koronavirusa, Vučić je bio zastupljen nešto više nego u istom periodu ove godine. Puna dva sata i 24 minuta.\nRTS je u Dnevniku 2 kritikovao Vučića celih 13 sekundi. Pozitivno je predstavljen 31,5 odsto vremena, a neutralno 68,3.\nUkoliko se ovi podaci uporede, da se zaključiti da se neutralnost ne isplati.\nPitanje za REM\nIzvršni direktor BIRODI Zoran Gavrilović komentarišući najnovije rezultate njihovog monitoringa za Nova.rs kaže da ovo treba da ispita REM.\n„Šta da kažem, a da podaci to ne govore. Ovo treba da istraži REM i da utvrdi da li RTS krši član 47. Zakona o elektronskim medijima, koji garantuje istinito, blagovremeno i objektivno informisanje. Odnosno, da li građani Srbije shodno članu 51. Ustava Srbije mogu da ostvare pravo na slobodno informisanje“, kaže Gavrilović.\nPretnje zbog istraživanja\nNakon prošlogodišnjeg istraživanja i zbog rezultata koji govore da je Vučić bio negativno predstavljen u Dnevniku 2 RTS svega 13 sekunfi, Gavrilović je, kako kaže, dobijao pretnje koje ni danas nisu istražene.\n„Kad smo objavili ove podatke, prvo je organizovana emisiju na TV Prva, gde je Nebojša Krstić probao da ospori ove rezultate. Nakon toga gostovao sam na N1 sa Oliverom Zekić i tada su počele pretnje batinama na društvenim mrežama. Tužilaštvu je podneta prijava, ali ništa se nije desilo. Ja sam uspeo da saznam ko mi je pretio, ali ne mogu u javnost da izađem sa tim. Zbog toga sam se obratio Svetskoj organizaciji za istraživanje javnog mnjenja, pošto su reagovali u sličnim slučajevima u Belorusiji i Rusiji“, zaključuje Gavrilović.\nPrethodni tekstPetar Božović: Za ozbiljnog čoveka je sramotno kada sluša da smo ekonomski tigar\nSledeći tekstFilip Kostić u Interu


Brus ONLINE - Spasioci GSS Srbije spremni i za spasavanje iz stene\nSpasioci GSS Srbije spremni i za spasavanje iz stene\nBor 18.05.2021. Kako bi uvek bili spremni i za najzahtevnije vrste spasavanja ljudi spasioci Gorske službe spasavanja (GSS) ovog vikenda imali su završnu vežbu spasavanja iz stene, na lokaciji Borski Stol.\nSpasavanje iz stene jedna je od najkompleksnijih vrsta spasavanja, logistički veoma zahtevno jer je potrebna posebna oprema, kao i učešće velikog broja spasilaca.\n„Prilikom spasavanja iz stene koristimo veliku količinu opreme kao što su užarija, karabineri, sprave za podizanje i spuštanje i sidrišta. Potrebno je i veliko tehničko ali i alpinističko znanje, kako bi akcija spasavanja iz stene bila uspešna“, kaže Dušan Starinac, spasilac Gorske službe spasavanja.\nOn objašnjava i da prilikom ove vrsta spasavanja dodatnu opasnost predstavlja nepristupačan teren kao i što vozila ne mogu da priđu blizu mesta spasavanja, pa je potrebno i dodatno vreme kako bi se izvršio transport povređenih.\nBorski Stol se nalazi na dvadesetak kilometara od Bora i zajedno sa Velikim Kršom najduži je krečnjački greben istočne Srbije. Mnogi planinari i alpinisti tvrde da je ovo najlepša planina u Srbiji.


Stefanović razgovarao sa Devenportom – Balkanekspresrb.rs\nStefanović razgovarao sa Devenportom\nU SKLOPU ISPUNJAVANJA PLANOVA NA POLJU EVROPSKIH INTEGRACIJA, STEFANOVIĆ JE NAVEO DA MINISTARSTVO UNUTRAŠNJIH POSLOVA INTENZIVNO RADI NA IZRADI NACRTA ZAKONA O AZILU I PRIVREMENOJ ZAŠTITI, NACRTA ZAKONA O STRANCIMA I NACRTA ZAKONA O DNK, KAO I NA FORMIRANJU DNK REGISTRA, U SKLADU SA MEĐUNARODNIM STANDARDIMA I PRAVNIM TEKOVINAMA EU\nMINISTAR unutrašnjih poslova Republike Srbije dr Nebojša Stefanović razgovarao je danas u Beogradu sa šefom delegacije Evropske unije u Srbiji ambasadorom Majklom Devenportom o evropskom putu Srbije, s posebnim osvrtom na pregovaračko Poglavlje 24 i aktuelnu situaciju sa migrantima.\nMinistar Stefanović istakao je da će postupak utvrđivanja pregovaračke pozicije za Poglavlje 24 i njenog usvajanja biti utvrđen i pre roka koji je bio predviđen Akcionim planom i da je Ministarstvo spremno da do juna završi te obaveze iz svoje nadležnosti.\nU sklopu ispunjavanja planova na polju evropskih integracija, Stefanović je naveo da Ministarstvo unutrašnjih poslova intenzivno radi na izradi Nacrta zakona o azilu i privremenoj zaštiti, Nacrta zakona o strancima i Nacrta zakona o DNK, kao i na formiranju DNK registra, u skladu sa međunarodnim standardima i pravnim tekovinama EU.\nGovoreći o aktuelnoj situaciji vezanoj za migrante, ministar Stefanović je istakao da je nakon zatvaranja „Balkanske rute“ stanje značajno promenjeno i da je priliv migranata osetno smanjen, tako da se sada u Srbiji nalazi oko 1.300 ljudi koji su u postupku utvrđivanja statusa.\nNa osnovu utvrđenog statusa, Stefanović je objasnio da će Republika Srbija pružićiti odgovarajuću zaštitu onima koji ispunjavaju uslove za dobijanje statusa azilanta, u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom.\nStefanović je naglasio da po pitanju krijumčarenja ljudi na teritoriji Republike Srbije nije zabeleženo veće delovanje organizovanih kriminalnih grupa, već da su u pitanju pojedinci, kao i da broj krijumčarenih ljudi nije veliki.\nStefanović je zahvalio na pomoći koju Evropska unija pruža Ministarstvu unutrašnjih poslova kroz različite fondove i donacije.\nMinistar Stefanović i ambasador Devenport izrazili su zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom i istakli da će MUP i Delegacija EU u Srbiji nastaviti sa zajedničkim aktivnostima i programima.♦\nRumunija: Zbog piletine izgubio poslanički mandat


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Za godinu pripremili oko 71.500 hiljada obroka\n21. 07. 2020. 14:39 >> 14:36 0\nNARODNA KUHINJA U NK\nZa godinu pripremili oko 71.500 hiljada obroka\nNarodna kuhinja u Nikšiću za godinu rada spremila je oko 71,5 hiljada obroka za korisnike, od čega za prva dva mjeseca epidemije koronavirusa oko 22,5 hiljade, saopšteno je iz Nevladine organizacije (NVO) Izvor života, koja je pokretač tog servisa.\nU ime Narodne kuhinje, Konstatina Vojinović, kazala je da su troškovi samo za obroke, računajući po minimalnoj cijeni koštanja od dva eura, iznosili oko 143 hiljade eura i dodala da su pomoć imali od lokalne uprave Nikšića i privrednika iz Crne Gore.\n“Usluge Narodne kuhinje ne koriste samo ljudi lošeg materijalnog stanja, već i oni koji žive sami, bolesni su i o njima nema ko da brine. Trenutno zbog koronavirusa spremamo oko 320 obroka, od čega se 110 isporučuje na kućnu adresu”, navela je Vojinović.\nPrema njenim riječima, tokom godine rada podijelili su i 1.115 prehrambenih paketa u vrijednosti po 35 eura i higijenskih paketa vrijednih po deset eura porodicama na teritoriji Crne Gore.\n”Po tom osnovu obezbijeđene je 186,2 hiljade ezra, zahvaljujući velikoj podršci pojedinaca i privrednika iz Crne Gore i dijaspore. NVO Izvor života u prethodnoj godini, uz podršku Opštine Nikšić, Fondacije Hemiias i firme Roaming Montenegro, izgradila je četiri garsonjere za najugroženije sugrađane”, navela je Vojinović.\nOna je ukazala na to da su sproveli i humanitarnu akciju u kojoj je izgrađena kuća za dječaka Viktora Radulovića, a zahvaljujući Fondaciji Hemiias adaptirane su četiri stambene jedinice i pomognuto liječenje nekoliko djece i Valentine Šćekić.\nGovoreći o obezbijeđenoj pomoći, Vojinović je navela da su, zahvaljujući pomoći Zorice Drakulić Vidaković, podjelili šest kamiona opreme za kuću onima kojima je to bilo neophodno.\n”Predstoji nam otvaranje Dnevnog Centra za djecu samohranih roditelja i nadam se da ćemo vrlo brzo završiti i naći rješenje za kuću porodice Jokić”, navela je Vojinović.\nOna je ukazala na to da im je pomoć veoma potrebna, jer broj korisnika Narodne kuhinje raste zbog širenja koronavirusa.\nNVO Izvor života Narodna kuhinja Nikšić\nLjudima najpotrebniji siguran i topao obrok\nSpremili oko 22 hiljade obroka tokom epidemije\nDPS donirao 1.000 eura Narodnoj kuhinji\nKorisnici zadovoljni Narodnom kuhinjom


Ministarstvo za zajednice i povratak - Jevtić posetio Srbe u Potkaljaji i Novakama i sa vladikom Teodosijem razgovarao o pomoći SPC\nsreda, 04 oktobar 2017 06:43\nJevtić posetio Srbe u Potkaljaji i Novakama i sa vladikom Teodosijem razgovarao o pomoći SPC\nPotpredsednik Vlade i ministar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić posetio je danas Srbe povratnike u Prizrenu i selu Novake kojima je poručio da nisu zaboravljeni.\nOn je naglasio da je život Srba važan svuda tamo gde i jedan Srbin živi i pozvao ostale nadležne institucije da se uključe u proces povratka i opstanka Srba na Kosovu.\nMinistar Jevtić je nakon posete Srba u naselju Potkaljaja u Prizrenu ocenio da se oni u ovom gradu ne suočavaju sa bezbednosnim problemima, već sa brojnim ekonomskim i socijalnim preprekama.\n"Upravo zato moramo zajednički da radimo na rešavanju svih onih problema koji mogu da utiču i na opstanak ovih Srba. Želimo da vidimo da se ovde vraćaju mladi ljudi. 54. Đaka Prizrenske bogoslovije je dobra vest imajući u obzir činjenicu da znamo šta se bogosloviji dogodilo ja sam zahvalan vladiki Teodosiju na svemu što je učinio da se bogoslovija u Prizrenu obnovi i ponovo zaživi ali mi želimo da vidimo ne samo 54 već mnogo više Srba u ovom gradu mladih i ljudi svih dobi." Rekao je Jevtic\nU Prizrenu je pre '99 godine živelo oko 12 hiljada Srba, a trenutno živi oko dvadesetak povratnika uglavnom starije životne dobi. Kako kažu želja im je da se mladi vrate u ovaj grad.\n„ Kuće su napravljene, mi potenciramo one slabosti koje danas imamo ali ne vidimo onih 90 odsto što je pozitivno. Do juče je ovo bilo zgarište međutim danas se tragovi rata više ne uočavaju ovde tako da sam ja lično zadovoljan“ kaže povratnik Ljubisa Jevtic\n„ Mi stariji smo došli ovde da bi osigurali mladom svetu da se vrati ovde. Međutim ako mladi vide kako mi stariji ovde živimo normalno je da neće da se vrate. Nema posla ni za koga“ kaže povratnica Mileva Mojsić\nMinistar za zajednice i povratak posetio je i obližnje selo Novake, u kojem se povratnici već neko vreme suočavaju sa čestim krađama. Jevtić je, prilikom posete povratničke porodice Andrić, rekao su Srbi u ovom selu primer da se upornost i istrajnost isplati.\n„ Selo Novake koje je inače i u pogromu i nakon toga preživljavalo teške trenutke i česte krađe. Ljudi koji su napadani nisu odustali zato je vrlo važno da oni koji ne znaju gde se selo Novake nalazi i da u njemu žive Srbi to čuju. Kao i da čuju da je život Srba važan svuda tamo gde i jedan Srbin živi da ćemo se boriti bez obzira gde se oni nalazili. Lakše je danas biti Srbin i u Štrpcu, Gračanici, Mitrovici, Leposaviću dok je ovim ljudima daleko teže i oni moraju biti podržani i pomognuti od svih nas“ kaže ministar Jevtic\nOko četrdeset Srba u selu Novake, koji su se u ovo mesto vratili 2002. godine, uglavnom se bave\n„ Uglavnom sve naše probleme izložimo što se kaže na stolu pa nadamo se i imao nadu da će se makar polovina naših zahteva sutra ostvariti. Bez ljudstva nema života, bez dece život propada, selo se gasi.\nJevtić se u Prizrenu sastao i episkopom raško-prizrenskim Teodosijem sa kojim je razovarao o temama koje su važne za funkcionisanje Srpske pravoslavne crkve na Kosovu.


Dugalić: Nenaplativi krediti najveći problem banaka\nOsnivanje posebne banke u koju bi se izmestili nenaplativi krediti je dobra ideja, ukoliko pomogne da se reši problem loših zajmova, koji su najveće opterećenje za bankarski sektor u Srbiji, ocenio je danas generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Veroljub Dugalić.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da Udruženje banaka nije upoznato sa detaljima tog plana i da zbog toga ne može govoriti o odredjenim rešenjima.\nKako je rekao, kod pravnih lica oko 24 odsto su krediti koji imaju docnju preko 90 dana, i tretiraju se kao loši nenaplativi krediti. Dugalić je dodao da je kod gradjana taj procenat još jednocifren, ali da postoji opasnost da se poveća.\n"Ako osnivanje te banke pomogne da se smanji broj ovakvih kredita ili da se oni reše i isknjiže iz banaka, to će biti veliko rasterećenje za bankarski sektor i pomoć onima koji imaju takve kredite", rekao je Dugalić.\nOn je rekao da u tom slučaju prostoje dve mogućnosti, a to je da se ti krediti izmeste i otpišu ili da se pretvore u javni dug, a to bi onda plaćali svi poreski obveznici.\nGuvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković najavila je da\nće NBS uskoro ponuditi konkretna rešenja za sporne i nenaplative


Apatinska pivara: Podneli smo tužbu\nIzvor: B92, 19.Dec.2013, 14:47\nBeograd -- Apatinska pivara je pokrenula upravni spor pred nadležnim sudom Bosne i Hercegovine (BiH), zbog rešenja Konkurencijskog veća BiH da kazni srpsku pivaru.\nPivari sledi kazna zbog toga što, po oceni Veća, zloupotrebljava dominantan položaj u distribuciji i prodaji piva u BiH, rečeno je danas Tanjugu u toj pivari.\nApatinska pivara negirala je ocenu Konkurencijskog veća BiH o zloupotrebi >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << dominantnog položaja, navodeći da je tržišno učešće njenih proizvoda u BiH daleko ispod 40 odsto, i da stoga ne može biti reči ni o dominatnom položaju te pivare u BiH, niti o njegovoj zloupotrebi.\nKonkurencijsko veće BiH odbilo je zahtev Apatinske pivare da odgodi izvršenje konačnog rešenja ove institucije kojim je srpska kompanija kažnjena sa 430.000 KM (oko 215.000 evra) zbog zloupotrebe dominantnog položaja na tržištu distribucije i prodaje piva na teritoriji BiH.\nU Apatinskoj pivari tvrde da Konkurencijsko veće BIH nije pravilno primenilo propis u vezi sa utvrđivanjem relevantnog tržišta, pa i nije moglo pravilno da utvrdi ni tržišno učešće Apatinske pivare na tom tržištu, niti ostale elemente od značaja za donošenje odluke u ovom postupku.\n"Iako je zakonodavstvo BiH, u oblasti konkurencije, formalno usklađeno sa evropskim zakonodavstvom, ovakva odluka Konkurencijskog veća BiH je dokaz da praksa u primeni propisa o zaštiti prava konkurencije nije u skladu sa praksom EU i zemalja u okruženju, čime se stvara pravna nesigurnost koja utiče na poslovanje svih učesnika, domaćih i inostranih, na tržištu BiH", rečeno je u Apatinskoj pivari.\nKako ističu, dominantan položaj se, shodno propisima, utvrđuje u odnosu na relevantno tržište i procenat učešća koji u većini zakonodavstava prelazi 40 odsto.\nU konkretnom slučaju, relevantno tržište bi moglo da bude ili geografsko tržište BiH ili tržište distribucije piva u BiH, a budući da je Apatinska pivara na tržištu BiH prisutna indirektno, preko 18 distributera koji proizvode Apatinske pivare kupuju u Republici Srbiji i distribuiraju na tržište BIH, znači da nije uopšte prisutna na relevantnom tržištu distribucije piva, objasnili su u toj kompaniji.\nPovodom rešenja Konkurencijskog veća BiH Apatinska pivara je u zakonskom roku pokrenula upravni spor pred nadležnim sudom BiH, zbog ovog rešenja, a takođe je preduzela i druge mere predviđene pozitivnim propisima.\nApatinska pivara naglašava i da je, kao društveno odgovorna kompanija koja posluje u visokokonkurentnoj industriji, svoje poslovanje zasnovala na principu poštovanja zakona, a naročito iz oblasti konkurencije.\nCilj je da transparentnom politikom poslovanja na svim tržištima na kojima su njeni proizvodi prisutni, a naročito na tržištu BiH, na kom je prisutna dugi niz godina, doprinese razvoju tržišta i konkurentnosti što je pre svega u interesu naših potrošača, poručili su iz te kompanije.\n"Zbog toga i na tržištu BiH, kao i na svakom drugom tržištu na kome poslujemo, uvek nastupamo kao lojalni konkurenti, pridržavajući se svih zakonskih, podzakonskih i etičkih normi koje važe za sve tržišne učesnike", naveli su u Apatinskoj pivari.\nApatinska pivara pokrenula spor u BiH\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 19.Dec.2013\nApatinska pivara je pokrenula upravni spor pred nadležnim sudom Bosne i Hercegovine (BiH), zbog rešenja Konkurencijskog veća BiH da kazni srpsku pivaru zbog toga što, po oceni Veća, zloupotrebljava dominantan položaj u distribuciji i prodaji piva u BiH, rečeno je danas Tanjugu u toj pivari.\nDan pre: 18.Dec.2013\nDan posle: 20.Dec.2013


Ćulum: Rukovodstvo podržava zahtjeve Sindikata SIPA-e - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Ćulum: Rukovodstvo podržava zahtjeve Sindikata SIPA-e\nĆulum: Rukovodstvo podržava zahtjeve Sindikata SIPA-e\nRukovodstvo Agencije za istrage i zaštitu BiH podržava zahtjeve predstavnika Sindikata SIPA-e i Saveza sindikata policijskih organa u BiH, kao i njihovo nastojanje da budu poboljšani uslovi za rad i materijalni položaj zaposlenih.\nDirektor SIPA-e Darko Ćulum smatra da su zahtjevi Sindikata SIPA-e i Saveza sindikata policijskih organa u BiH opravdani i da zaslužuju njegovu podršku.\n“Dajemo punu podršku predstavnicima Sindikata SIPA-e u njihovim nastojanjima za poboljšanje radno-pravnog statusa i prava iz radnog odnosa svih zaposlenih u SIPA-i i drugim policijskim agencijama na nivou BiH, posebno u segmentu koji se tiče visine njihovih primanja”, rekao je Ćulum.\nOn je istakao da, nažalost, policijski službenici SIPA-e, kao i policijski službenici drugih policijskih agencija na nivou BiH nisu adekvatno plaćeni za svoj posao.\nĆulum je napomenuo da oni svakodnevno rade na sprečavanju i suzbijanju najtežih oblika krivičnih djela organizovanog kriminala, teškog finansijskog kriminala i korupcije, ratnih zločina, krijumčarenja, ilegalnih migracija, te drugih oblika kriminala pružajući tako zaštitu svim građanima BiH i unapređujući njihov osjećaj bezbjednosti i povjerenja u bezbjednosni sistem, saopšteno je iz SIPA-e.\nPrethodni članakRS: Komercijalno testiranje zakazati pet do šest dana ranije\nNaredni članakŠiroki Brijeg ostvario pobjedu nad Splićanima, poljski napadač Zachara dvostruki strijelac


Šesti konkurs za Tempus projekte – ICR\nObjavljen je šesti konkurs za projekte u okviru programa Tempus IV. Rok za konkurisanje je 26. mart 2013. godine do 12 časova po Briselskom vremenu.\nU ovom konkursnom roku se očekuje da budžet za Srbiju iznosi nesto više od 10 miliona EUR, a o pravilima i načinima konkurisanja pogledajte više u tekstu konkusa na veb sajtu Izvrsne agencije EACEA.\nPozivamo Vas da iskoristite uvećan budžet za projekte, budući da je šesti konkurs ujedno i poslednji konkurs koji će biti raspisan u okviru Tempus programa. Očekujemo da krajem 2013. godine bude objavljen prvi konkurs u okviru novog programa EU za saradnju u oblasti obrazovanja, ali verujemo da ce početni budžet za ucesce institucija u Srbiji biti manji.\nUskoro ćemo na našem na sajtu objaviti i informacije o informativnim danima u Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu, kao i o radionicama koje će biti organizovane za pripremu projektnih prijava.\nO pravilima i načinima konkurisanja pogledajte u tekstu konkursa.\nNovi e-formular je raspoloživ na sajtu EACEA, kao i sva propratna dokumentacija.\nObavezno pogledajte nacionalne i regionalne prioritete za šesti konkurs Tempus projekata (od 57. do 66. strane).\nViše informacija pronađite na EACEA.


Nikola Selaković, najnovije vesti - Naslovi.net\nRabat – Ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković, koji boravi u zvaničnoj poseti Maroku, razgovarao je sa ministrom spoljnih poslova, afričke saradnje i dijaspore Naserom Bouritom. Poseta šefa srpske diplomatije, u okviru obeležavanja 64… »\nSelaković u Maroku: Izvanredna koordinacija u međunarodnim organizacijama\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković počeo je dvodnevnu posetu Maroku, u okviru obeležavanja 64. godišnjice uspostavljanja diplomatskih odnosa dve zemlje, što je prilika za produbljivanje političkog dijaloga i razmenu mišljenja o… »\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković i ministar spoljnih poslova, afričke saradnje i dijaspore Kraljevine Maroko Naser Bourita pozdravili su dinamiku koja karakteriše bilateralne odnose dve zemlje na političkom, ekonomskom, kulturnom i… »\nRABAT - Ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković, koji boravi u zvaničnoj poseti Maroku, razgovarao je sa ministrom spoljnih poslova, afričke saradnje i dijaspore Naserom Bouritom. Poseta šefa srpske diplomatije, u okviru obeležavanja 64… »\nRABAT: Ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković, koji boravi u zvaničnoj poseti Maroku, razgovarao je sa ministrom spoljnih poslova, afričke saradnje i dijaspore Naserom Bouritom. Poseta šefa srpske diplomatije, u okviru obeležavanja 64… »\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković razgovarao je u Madridu sa generalnim sekretarom Svetske turističke organizacije (UNWTO) Zurabom Pololikašvilijem o načinima i modalitetima za promociju turističke ponude Srbije i regiona u okviru projekata… »\nSelaković u naredna dva dana u poseti Maroku\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković boraviće danas i sutra u zvaničnoj poseti Kraljevini Maroko. Tokom posete će se sastati sa premijerom te zemlje Saadom Dineom El Otmanijem i ministrom spoljnih poslova Naserom Buritom. Kako se navodi u… »\nSelaković u poseti Španiji: Imunizacija važna zbog zdravlja, ali i putovanja Gonsales: Ne priznajemo Kosovo, iskrena…\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković izjavio je danas da se nada da će se situacija sa pandemijom korona virusa uskoro promeniti na bolje zahvaljujući vakcinaciji i da će građani moći ponovo da putuju. Odgovarajući na pitanje Tanjuga… »\nSelaković: Unaprediti odnose sa zemljama Latinske Amerike i Kariba\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković sastao se danas u Madridu, u okviru zvanične posete Španiji, sa generalnom sekretarkom Ibero-američke konferencije (SEGIB) Rebekom Grinspan i poručio da naša zemlja želi da očuva i dodatno unapredi… »


Zimski režim održavanja puteva od danas na snazi - KruševacGrad\nDo 140 radnika kruševačkog Javnog komunalnog preduzeća biće angažovano na čišćenju snežnih padavina na trotoarima, pešačkim stazama i parkovskim površinama. Kao i prethodne zime, JKP će preuzeti brigu o 39 gradskih ulica i nekoliko lokalnih puteva u dužini od oko 20 kilometara\n– Javno komunalno preduzeće Kruševac ove godine zimski period dočekuje sa 16 specijalizovanih vozila, sa raonicima i daskama za sneg, a tu su i tri vozila za posipanje soli i rizle na samom terenu. Na čišćenju snežnih padavina, zavisno od potreba, biće angažovano od 120 do 140 radnika– kazala je Snežana Radojković, direktorka JKP Kruševac, na danas održanoj konferenciji za novinare, organizovanoj povodom zvaničnog početka ovogodišnje zimske sezone.\nPrema njenim rečima, JKP spremno dočekuje ovu zismku sezonu, sa tehnički ispravnim vozilima i dovoljnom količinom soli.\n– Krenućemo sa 20-tak tona soli, što je dovoljno za početak, a u zavisnosti od potreba, naknadno će biti obezbeđene dodatne količine. Kada su vozila u pitanju, novina je traktor sa kabinom koji je , kroz projekat , obezbeđen u saradnji sa Nevladinom organizacijom “Treehouse”. Osavremenjavanje tog traktora vršeno je po fazama, prošle godine i tokom ovog leta bio je samo sa bočnom kosom i korišćen je za košenje zelenih površina, da bi kroz drugu fazu projketa uspeli da dobijemo kabinu i dasku za sneg, čime smo pored boljeg kvalietat naših usluga, obezbedili i mnogo bolje uslove za rad naših radnika na terenu- rekla je Radojković.\nJKP, prema rečima direktorke, održava 39 ulica u gradu i nekoliko lokalnih puteva u dužini od oko 20 kilometara. U slučaju da dođe do tehničkih problema, u smislu da neke druge službe ne budu u mogućnosti da odrade čišćenje neke ulice, u dogovoru sa komunalnom isnpekcijom, JKP će reagovati i preuzeti njihovo čišćenje.\n14.08.2021 0 297\n16.07.2021 0 391\n19.06.2021 0 426\n14.05.2021 0 312\n05.05.2021 0 716


EPA-EFE/ TOMS KALNINS\n"Braniæemo je svim sredstvima, kao što sam rekao, i iz šume, neæemo se valjda tu razlikovati u odnosu na generacije naših predaka. Kako mislite da se Crna Gora odbranila kroz prethodne vekove, otkud Crnoj Gori deset vekova državnosti? Tako što nije branjena u parlamentu, nego oružjem, u šumi", rekao je Djukanoviæ za sarajevsku televiziju Fejs..\nÐukanoviæ je kazao da æe u odbrani Crne Gore raditi ono što bi i drugi radili "kada bi neko došao da im ruši krov nad glavom mimo njihove volje".\nNaveo je da se današnja politièka realnost "ne razlikuje mnogo" od one s poèetka 90-ih godina prošlog veka i ocenio da je "politièki slep" onaj ko ne vidi "da se, na neki naèin, restaurira nacionalistièka politika" iz tog vremena.\n"Podsetiæu vas, tada sam kazao i tada se krenulo sa idejom da se štite interesi ugroženog srpskog naroda u drugim državama. Zaštita navodno ugroženog srpskog naroda u Crnoj Gori podrazumevala je rušenje suvereniteta crnogorske države i besprizorno mešanje u njen unutrašnji politièki život", rekao je Ðukanoviæ.\n"Mi æemo joj naravno i dalje biti stamena odbrana, sada iz pozicije najjaèe opozicione stranke u crnogorskom parlamentu. Kad je reè o vlasti, poštujemo demokratska pravila. Vlast se bira na slobodnim izborima. Gradjani su slobodnom voljom želeli ovakvu vlast i imaju je", rekao je dugogodišnji crnogorski lider.\nOn je kazao da je zadovoljan što je nova parlamentarna veæina u Crnoj Gori potvrdila da neæe menjati spoljnopolitièki kurs zemlje, da neæe pokušavati da je izvedu iz NATO-a i da æe nastaviti put ka EU.\n"Neko æe kazati da veæinu tih odluka ne bi ni mogli da donesu, ali važno je bilo èuti to od njih. Ja sam veoma zadovoljan time što sam èuo. Poštujmo promenu u neèijem stanovištu, dajmo mu priliku da nešto radi. Iz opozicije æemo vrlo tvrdo zastupati intenzivniji hod ka evropskom sistemu vrednosti", naveo je Ðukanoviæ.\nNa parlamentarnim izborima u Crnoj Gori 30. avgusta, najviše glasova je dobila Ðukanoviæeva Demokratska partija socijalista, vladajuæa u prethodnih 30 godina, ali su tri opozicione koalicije u zbiru osvojile veæinu mandata, 41 od 81. Lideri te tri koalicije pregovaraju o formiranju nove vlade.


ODRŽANA JAVNA RASPRAVA O DOPUNJENOJ RADNOJ VERZIJI NACIONALNE STRATEGIJE REFORME PRAVOSUĐA\nRadna verzija Nacionalne strategije reforme pravosuđa predstavljena je stručnoj javnosti u Skupštini Srbije na Drugoj javnoj raspravi tokom koje su razmatrani prispeli komentari i preporuke.\nKako je u pozdravnom govoru ocenio državni sekretar u Ministarstvu pravde i državne uprave Danilo Nikolić, tekst Radne verzije strategije značajno je unapređen u odnosu na onu o kojoj je diskutovano pre dva meseca i dodao da je na njen kvalitet značajno uticao rad i sastanci radnih podgrupa za izradu Akcionog plana za sprovođenje te strategije.\n"U međuvremenu, na adresu Ministarstva pristigli su brojni komentari i sugestije koji su u potpunosti uvaženi i implementirani u tekst i kojima se doprinosi da tekst postane sadržajniji, konkretniji, precizniji i jednom rečju - kvalitetniji", rekao je Nikolić.\nOn je istakao da je u strategiji izražena jasna i čvrsta rešenost da se odmah po usvajanju i po formiranju Komisije za implementaciju pod njenim okriljem oformi radna podgrupa koja bi pripremala predloge, ustavnih promena, usmerenih na uspostavljanje "idealnog balansa između nezavisnosti i odgovornosti nosilaca pravosudnih funkcija".\nNikolić je objasnio da bi efikasnijem procesu implementacije strategije trebalo da doprinese sveobuhvatna funkcionalna analiza pravosuđa, za koju je rekao da će biti urađena u roku od godinu dana od usvajanja strategije, uspostavljanje sistema u kojem bi Pravosudna akademija bila neophodan preduslov za stupanje na sudijsku i tužilačku funkciju.\n"Prepoznata je potreba urgentnog izbora predsednika sudova i izrade plana koji bi u najkraćem roku obezbedio uspostavljanje sistema za efikasno rešavanje zaostalih predmeta, automatizaciju upravljanja predmetima, horizontalnu realokaciju sudija, izmenu materijalnih i prcesnih zakona u cilju unapređenja efikasnosti i pravne sigurnosti...", kazao je Nikolić.\nOn je poručio da se tekst strategije menja iz dana u dan, da će njeno unapređenje biti nastavljeno i da se "priča oko strategije" ne završava njenim usvajanjem i usvajanjem Akcionog plana, već i onim što sledi nakon toga.\n"Poučeni lošim iskustvom u vezi sa implementacijom prethodne strategije ovog puta će sve snage biti usmerene na uspostavljanje takvih mehanizama koji će obezbediti da sprovođenje mera predviđenih strategijom i akcionim planom, kao i kontrola nad efikasnošću tog procesa, budu nezavisni od volje pojedinca i dnevno političkih dešavanja", rekao je Nikolić.\nŠef Odeljenja za vladavinu prava i ljudskih prava Misije OEBS u Srbiji Romana Švajger istakla je da strategija građanima treba da obezbedi bolji pravosudni sistem, koji je efikasan i pravedan,ali i kojem mogu da veruju.\nPrema njenim rečima, nacrt strategije je značajno unapređen u odnosu na prošlu verziju. Ona je poručila da ne treba dugo čekati sa ustavnim promenama koje je predvidela strategija kako bi što pre i bolje ona bila sprovedena.\nPomoćnik u Ministarstvu pravde i državne uprave Čedomir Backović ukazao je da je reforma neophodna zbog redovne reforme, zbog tranzicionih promena, ali i krupnih grešaka koje su ranije napravljene. On je objasnio da je osnovica strategije, na kojoj je rad počeo krajem 2011. godine, urađena aprila 2012. od kada je radna grupa Ministarstva pravde nastavila da radi na njenom daljem usavršavanju.\nIzvor: Tanjug, 22.5.2013.


Objavio u 20. septembra 2017.\nFond „Evropski poslovi“ AP Vojvodine u okviru programa „Upravljanje regionalnim razvojem kroz EU fondove“, u periodu od 14-17. septembra 2017. godine, organizovao je studijsko putovanje u Šibensko–kninsku županiju Republike Hrvatske.\nOsnovni cilj Programa „Upravljanje regionalnim razvojem kroz EU fondove’’ je upoznavanje sa EU procesima i regionalnim politikama, kao i sa značajem i mogućnostima pristupanja evropskim fondovima. Program pruža detaljne informacije o širokom spektru raspoloživih EU fondova i programa kojima se finansiraju projekti u različitim oblastima. Pored predstavnika Fonda, učesnici studijskog putovanja bili su polaznici treće generacije Programa koji se održava u saradnji sa Ekonomskim fakultetom iz Subotice, a koji čine predstavnici lokalnih samouprava, javnih i javno-komunalnih preduzeća, zaposleni u pokrajinskim institucijama i predstavnici civilnog sektora sa teritorije AP Vojvodine. Opštinu Kula u ovom programu predstavlja Dragana Žekić iz Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj.\nPrema njenim rečima akcenat posete bio je upoznavanje i obilazak realizovanih EU projekata uz razmenu iskustava na već realizovanim EU projektima. –- Razgovarano je i na temu pisanja zajedničkih projekata s kojima bi se apliciralo pred EU fondovima, a sa posebnim osvrtom na programe Dunavski transnacionalni program (DTP) i Kreativna Evropa – kaže Dragana Žekić.


(Linkovi u tabeli vode na odgovarajući podatak u enciklopediji Wikipedia)\nReč bilion je poreklom iz XVII veka i potiče iz francuskog jezika, gde je prefiks bi– značio "dvaput, a nastavak –ilion označavao "milion" i trebalo je da označava milion miliona. Isto tako, trilion je trebalo da znači milion miliona miliona itd.\nGodine 1484. francuski fizičar i matematičar Nicolas Chuquet (1445–1488) je napisao delo "Triparty en la Science de nombres", u kome je dao svoj sistem imenovanja velikih brojeva koji se bazira na latinskom numeričkom prefiksu i sufiksu –ilion, koji je označavao 106.\n"(prefiks)ilion" = 1.000.000(prefiks) = 10(6xprefiks)\nU svojoj knjizi on nas podučava: "… da broj hiljadu hiljada treba nazivati milionom, hiljadu miliona bilionom, pa onda ide trilion, kvadrilion … oktilion, nonilion … i tako dalje, dokle god želimo."\nU sedamnaestom veku proširile su se izmene Chuquetovog sistema imenovanja brojeva u kojima je prefiks počeo da označava potenciju osnove 1.000 (1.000 = 103 = 1E+03) i mada je reč "milion" vekovoma korišćena da označi "hiljadu hiljada" novi sistem je koristio potencije broja 1.000. Novi sistem se pokazao kao mnogo komotniji za upotrebu, mada mu je nedostajala jednostavnost starog Chuquetovog sistema. Uskoro su ga prihvatili Francuzi i proširili ga po Severnoj Americi, gde je postao poznat kao Američki sistem.\n"(prefiks)ilion" = 1.000 x 1.000(prefiks) = 1.000(1+prefiks) = 10(3 x (1+frefiks))\nU dvadesetom veku su i Englezi rešili da reorganizuju Chuquetov sistem i učine ga još podesnijim.Modifikovani Chuquetov sistem, u kome je uzeto da sufiks –"illiard" označi brojeve hiljadu puta veće od broja sa sufiksom "–illion", postigao je samo ograničen uspeh.\n"(prefiks)ilion" = 1.000.000(prefiks) [x 1.000] = 10((6 x prefiks)[+3])\nTako se dogodilo da u engleskom govornom području sada imamo tri načina imenovanja velikih brojeva: Chuquetov sistem, Američki sistem i Modifikovani Chuquetov sistem. Konfuzija se povećala kada su 1948. godine Francuzi zvanično odlučili da se vrate starom, Chuqvetovom sistemu, a pravoj zbrci u sistemima izazvali su Englezi 1974. godine, kada je vlada objavila da se nezvanično priključuje, a kom' bi drugom, nego Američkom sistemu.


GODIŠNJA IZLOŽBA UČENIKA UMETNIČKE ŠKOLE U ČAČKU | ČA Glas\n“TRAGOM TRADICIJE I SMEROM SAVREMENOSTI”\nPoklonici kulture i poštovaoci likovne umetnosti, prošlog petka, imali su priliku da prisustvuju otvaranju 11. godišnje izložbe i proslavi desetogodišnjice rada Umetničke škole u Čačku. Upriličena na sva tri nivoa izložbenog prostora Doma kulture, izložba je pored glavnog dela – radova učenika i ovogodišnjih maturanata, prikazala u manjem obimu sve ono što na najbolji način sumira rad škole. Pored ovoga, prvi put, izloženi su i radovi profesora svih smerova škole zaslužnih za uspehe postignute u proteklih deset godina.\nOvogodišnja izložba prikazuje radove 64 učenika i 11 maturanata, kao intenzivan i mukotrpan proces od prvih koraka u ateljeu za crtanje i slikanje, do završenih i zaokruženih umetničkih celina ostvarenih u kamenu, drvetu, ulju i akrilu, ali i u saradnji sa laboratorijom za konzervaciju i restauraciju Narodnog muzeja u Čačku. Veliko uzbuđenje i brojni posetioci svedočili su o naročitom karakteru ovog događaja, koji stoji na međi svega dosad postignutog, kao jedna od najboljih izložbi koju je škola do sada prikazala i najavljuje u kom smeru će se dalje odvijati njen rad, rekla je za naš list Ana Damljanović.\nUčenici su zadovoljni znanjem koje su stekli, a odlučili su da upišu Umetničku školu, jer su verovali da će im školovanje biti zanimljivo i drugačije, a pored toga, i vole umetnost:\n– Mnogo nam znači što kao učenici imamo priliku da svoje radove pokažemo javnosti i da promovišemo školu, koja je već postala prepoznatljiva u svetu umetnosti.


Panama je danas saopštila da je predsednik te zemlje Huan Karlos Varela razgovarao sa francuskim liderom Fransoa Olandom nakon afere "Panamski papiri" i da su se dvojica zvaničnika dogovorila da njihovi ministri finansija treba da razgovaraju o saradnji u tom slučaju.\nPolitički lideri, istaknute ličnosti, kao i nekoliko desetina milijardera nalaze se na spisku ICIJ\nPanamska vlada je saopštila da su Varela i Oland u telefonskom razgovoru predložili da sastanak bude održan u Parizu, javio je Rojters.\nPanama je upozorila ranije ove sedmice da bi mogla da uzvrati nakon što je Francuska najavila da će staviti ovu centralnoameričku zemlju natrag na svoju crnu listu zemalja sa nekooperativnim poreskim organima nakon curenja dokumenata iz panamske advokatske firme, navodi Rojters.\nRanije danas, Oland je pozvao Varelu da pomogne francuskim poreskim vlastima oko njihove istrage u vezi afere "Panamski papiri", preneo je Rojters.\nZbog čega je baš Panama poreski raj za elitu?\nNEVADA NOVI PORESKI RAJ Panamski papiri otkrivaju: SAD idealno mesto za skrivanje novca\n"Panamski papiri", koje je razotkrio Međunarodni konzorcijum istraživačkih novinara, pokazuju da su više od 500 banaka, njihove podružnice i ogranci registrovali skoro 15.600 ofšor kompanija preko firme "Mosak Fonseka", a velika većina ih je osnovana od 1990-ih.\nU saopštenju Jelisejske palate navodi se da je Fransoa Oland "insistirao na poštovanju obaveza država o što bržoj razmeni podataka poreskih službi".\nFrancusko tužilaštvo pokrenulo je pre dva dana istragu zbog mogućeg pranja novca iz teške poreske prevare, pošto su procureli "panamski dokumenti" o ofšor poslovanju.\nFrancuske vlasti saopštile su da se preliminarna istraga može odnositi na francuske poreske obveznike.\nViše stotina građana Francuske navodno se nalazi među spomentim pojedincima.\nMeđunarodni konzorcijum za istraživačko novinarstvo\nPrvi smrtni slučaj od korona virusa u Panami


Predstavnici italijanskog preduzeća "Ferretti, Ippolito & Partners" u posjeti Kozarskoj Dubici\nTuesday, 22 May 2012 07:04\nPredstavnici preduzeća "Ferretti, Ippolito & Partners" posjetili su danas Kozarsku Dubicu gdje su sa predstavnicima opštine Kozarska Dubica razgovarali o mogućnostima ulaganja u poslovnu zonu "Lipova Greda" i o mogućoj saradnji po pitanju dovođenja investitora.\nPreduzeće "Ferretti, Ippolito & Partners" je advokatskoj kući koja zastupa veliki broj italijanskih preduzeća koja su investirala ili imaju namjeru da investiraju na područje Balkana, a svoje kancelarije imaju u Italiji, Albaniji, Srbiji i u planu je jedna kancelarija u Bosni i Hercegovini.\n"Kozarsku Dubicu smo posjetili na preporuku FIPE-Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH zbog mogućnosti ulaganja u poslovnu zonu "Lipova Greda" koja je jedna od najperspektivnijih u BiH, a zbog svoje blizine veoma interesantna za italijanske investitore" rekao je vlasnik ove firme, gospodin Emanuele Ferretti.\nPredstavnici opštine Kozarska Dubica su gostima iz Italije prezentovali mogućnosti investiranja i sve povoljnosti koje imaju investitori koji se odluče da investiraju u u poslovnu zonu "Lipova Greda".\nNakon sastanka u opštini, predstavnici firme „Ferretti, Ippolito & Partners”, Opštine Kozarska Dubica i Agencije za unapređenje inostranih investicija u BiH obišli su lokaciju Poslovne zone u Lipovoj Gredi.


Policija na tragu ukradenog gigantskog zlatnika › Made-in-Germany.rs\nPolicija na tragu ukradenog gigantskog zlatnika\nBerlinska policija pretresa više zlatarskih radnji i stanova u potrazi za vinovnicima koji bi mogli biti povezani sa pokušajima preprodaje masivnog kanadskog zlatnika od 100 kilograma, koji je 2017. godine ukraden iz muzeja u nemačkoj prestonici.\nNaime, ovaj zlatnik je ukraden iz berlinskog muzeja Bode 2017. godine i još uvek nije pronađen, a njegova vrednost se procenjuje na čak 3,75 miliona eura, podseća agencija Asošiejted pres.\nU saopštenju policije se navodi da su jučerašnje racije bile usmerene na osam osumnjičenih lica različite nacionalnosti, starosti između 14 i 51 godine. Za njih se sumnja da su deo kriminalne grupe koja pribavlja ukradeno zlato kako bi ga topila i od njega kovala falsifikovane kolekcionarske novčiće, a zatim ih prodavala kao originalne u zlatarskim radnjama vođenim od strane članova grupe i njihove rodbine.\nDosadašnja istrga je dovela do otkrića falsifikovanih kovanica, falsifikovanih alata i velikih količina gotovog novca, navodi se u saopštenju policije i dodaje da neki falsifikati već kruže tržištem. Oni su naveli da je sada u toku procena dokaza je, kao i da se, između ostalog, ispituje i moguća veza sa krađom velikog zlatnika iz muzeja Bode.\nUkraden drugi najveći zlatnik na svetu\nPolicija u Lajpcigu preprodavala kradene bicikle\nU Berlinu od arapskog klana oduzeto 77 nekretnina\nSrpska policija dobila od Nemačke vozila i opremu\nUkradene blanko izbegličke legitimacije i pečati\nOd MiG na 17/12/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nVrednost bitkoina preskočila 20.000 dolara\nTehnička škola Obrenovac dobila opremu od GIZ-a


Kiosci su najbezbednije mesto kupovine u vreme korone\nUličnim kioscima na kojima se prodaju novine u Italiji i Grčkoj nije ograničen rad, kao ostalim trgovinama, a razlog je jednostavan - NALAZE SE NA OTVORENOM I BEZBEDNIJI SU ZA KUPOVINU! Prema dosadašnjim podacima čak i u Italiji i Španiji, koje su najugroženije virusom COVID 19, gotovo da nije zabeležen slučaj da se neki radnik ili radnica u kiosku zarazila koronom.\nNa kioscima je kupovina bezbedna\nRetki izlasci iz domova su ovih dana najčešće usmereni na odlazak u nabavku osnovnih potrepština, ali pitanje koje građani najčešće postavljaju jeste kako da se bezbedno kupuje, a da se smanji rizik od prenošenja zaraze? U brojnim evropskim zemljama zabranjen je rad buticima, restoranima i kafićima, ali i dalje nesmetano rade supermarketi, apoteke i – kiosci. Uličnim kioscima na kojima se prodaju novine u Italiji i Grčkoj nije ograničen rad, kao ostalim trgovinama, jer su na otvorenom i bezbedniji su za kupovinu.\nKupovina na kiosku apsolutno bezbedna\nGrađani Srbije mogu sasvim normalno, kao i pre epidemije koronavirusa, da kupuju na kioscima i u prodavnicima, naravno, uz pridržavanja mera opreza. Vlada Srbije i krizni štabovi sastavljeni od najeminentnijih stručnjaka, propisali su da je sasvim dovoljno i bezbedno u redovima, na otvorenom, držati odstojanje od 1,5 do dva metra, uz preporuku da se u nabavku krene sa zaštitnom opremom - maskom i rukavicama.\nKiosci su najbezbednije mesto kupovine u vreme epidemije virusa korona\nFrancuski premijer Eduard Filip je, najavljujući zatvaranje restorana, barova, diskoteka, bioskopa i određenih prodavnica, dodao da će ostati otvorene prodavnice sa prehrambenom robom, benzinske stanice, banke, apoteke i - kiosci za novine! Ni kod nas situacija nije drugačija, pa tako, na primer, "Nedeljnik" prenosi izjavu dr Svetlane Mladenović Janković, koja je rukovodilac Centra za promociju zdravlja u Gradskom zavodu za javno zdravlje u Beogradu, koja je rekla da je dobro iskoristiti, ukoliko postoji mogućnost da se nabavka obavi na otvorenom, bez ulaska u objekte, poput kupovine na kiosku ili takozvanim šalterima.\nU danima ograničenog kretanja obilazili smo maloprodajne objekte i razgovarali sa kupcima o tome kako i gde kupuju. Kupci su uglavnom veće nabavke prehrambenih proizvoda već obavili i pridržavaju se datih uputstava o zaštiti pri kupovini. Većina kupaca sa kojima smo pričali radije se opredeljuje da svakodnevnu neophodnu kupovinu raznih potrepština kao što su novine, časopisi, knjige i cigarete radije obavlja u kioscima zbog toga što se kupovina obavlja na otvorenom, kao i zbog ograničenog kontakta sa prodavcem i drugim kupcima, tako se osećaju bezbednije, a u skladu sa preporukama epidemiologa.\nPodrška kompanije Moj kiosk humanitarnoj reviji za decu Prihvatilišta\nMoj kiosk podržao humanitarnu reviju za decu prihvatilišta\nPodrška humanitarnoj reviji za decu Prihvatilišta\nUručene nagrade SKANU kompaniji Moj Kiosk\nKompaniji Moj Kiosk Štampa je u Novom Sadu dodeljena prestižna nagrada kao najuspešnijoj kompaniji u Srbiji.\nKraljevska akademija - Priznanje kompaniji Moj kiosk\nKompaniji Moj Kiosk Štampa je u Novom Sadu dodeljena prestižna nagrada Srpske kraljevske akademije naučnika i umetnika\nMoj Kiosk najuspešniji u svojoj oblasti\nUručene nagrade Srpske kraljevske akademija naučnika i umetnika\nKompanija „Moj kiosk“ najuspešnija u svom poslu\nNajuspešniji distributeri u Srbiji\nPomoć deci iz prihvatilišta u Beogradu\nModna agencija „Fabrika“ je u prethodne dve godine organizovala modne revije, a sav prihod od dobrotvornih priloga je otišao deci iz prihvatilišta u Beogradu.\nČlanstvo u društvu za podizanje Hrama Svetog Save na Vračaru\nNaša kompanija je postala član Društva za podizanje Hrama Svetog Save na Vračaru i tako se pridružila sprovođenju plemenite ideje o izgradnji Hrama koji je istorijska, kulturna i nacionalna vrednost Srbije.\nPodrška fondaciji za pomoć mladim talentima grada Beograda\nOsim brige o svojim zaposlenima i okruženju u kom posluje, kompanija Moj kiosk se trudi da na društveno odgovoran način brine i o onima kojima je pomoć neophodna.


Nova platforma za zaštitu dece od seksualnog zlostavljanja | Autonomija\nNova platforma za zaštitu dece od seksualnog zlostavljanja\n"Seksualno iskorišćavanje i zlostavljanje dece je još uvek tragična realnost u svim državama, a predstavlja teško kršenje prava deteta i ima dugotrajne posledice na razvoj i život dece"\nCentar za prava deteta predstavio je danas novu platformu prilagođenu deci na kojoj se nalaze relevantne informacije o prevenciji i zaštiti dece od seksualnog iskorišćavanja i zlostavljanja na internetu.\n„Ova digitalna platforma informiše decu o procedurama, praksi i savetima kako dete da prepozna onlajn rizike, kako da reaguje, kao i kome može da se obrati za pomoć i podršku“, navedeno je u saopštenju o ovoj plaformi, koja se može videti na sajtu Centra.\nKako je navedeno, „seksualno iskorišćavanje i zlostavljanje dece je još uvek tragična realnost u svim državama, a predstavlja teško kršenje prava deteta i ima dugotrajne posledice na razvoj i život dece„.\nTakođe je rečeno i da deca koja su ohrabrena da se informišu o ovim temama i izraze svoje mišljenje su manje ranjiva i mogu bolje da se zaštite od rizika.\nOva digitalna platforma izrađena je u okviru projekta „Jačanje mehanizama za prevenciju i zaštitu dece od seksualnog zlostavljanja i iskorišćavanja na internetu“, koji sprovodi Centar za prava deteta uz podršku Saveta Evrope i finansijsku podršku Fonda za okončanje nasilja nad decom.


The Books of Knjige na snimanju singla "Nasmijan i zdrav"\nCrnogorski "Monti Pajton", kako ih često nazivaju, odnosno Popaj, Gajo, Goran i Zonjo, dok pripremaju svoj prvi dugometražni igrani film, u međuvremenu su odlučili da osveže i svoju muzičku karijeru.\n- Ljudi ih možda više identifikuju sa TV skečevima, neobičnim reklamama i radio emisijama nego sa muzikom koju stvaraju, ali i to je bitan segment njihovog rada još od albuma "Moja domovina" iz 2000-te godine. Posle singla "Svuda oko tebe" iz 2013. godine, kao logičan nastavak naslonila se i nova pesma "Nasmijan i zdrav". Inače, oni redovno uzimaju magnezijum kao dodatak ishrani jer je dobar protiv grčeva u mišićima, barem jednom mesečno kontrolišu krv i urin da vide ima li bolesti u organizmu, i vrlo često rade kolonoskopiju jer im prija, a i korisna je - kaže neimenovana sekretarica u vrhu organizacije "The Books of Knjige".\nAutor animiranog spota je Petar Garić kome je ovo prvi muzički video, istakli su iz kuće "Lampshade Media".\nNovi video singl\nCrnogorski "Monti Pajton"


Potpisani ugovori za sufinansiranje manifestacija kulture – Glas TK – Vaše najdraže novine\n28. Jula 2018. redakcija\nMinistarstvo za kulturu, sport i mlade Tuzlanskog kantona organiziralo je potpisivanje ugovora sa budućim korisnicima sredstava prema Kalendaru manifestacija kulture od interesa za Tuzlanski kanton u 2018. godini.\nOve se godine na spisku nalazi 50 korisnika, a sredstva su namijenjena neprofitnim organizacijama, drugim nivoima vlasti i privatnim poduzećima i poduzetnicima. Zastupljene su sve vrste umjetnosti kao i nekoliko udruženja koja se bave socijalnom inkluzijom osoba sa invaliditetom.\nMinistrica Slavena Vojinović istakla je da riječ o ukupnom iznosu od 100.000 KM.\nMinistarstvo za kulturu, sport i mlade Tuzlanskog kantona je donijelo Kalendar manifestacija kulture od interesa za Tuzlanski kanton u 2018. godini, na osnovu kriterija propisanih Odlukom o utvrđivanju kriterija, uslova i postupaka za raspodjelu sredstava za manifestacije kulture od interesa za Tuzlanski kanton, saopćeno je iz tog kantona.\n← Gluhić: Po broju posjetilaca i noćenja evidentan rast turizma u TK\nU Kalesiji poplavljene kuće i privredni objekti, oštećeni mostovi →


Predsednik na obeležavanju operacije 'Halijard': Nikada nećemo prihvatiti promenu prošlosti\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 15.Sep.2019, 03:01\nPredsednik na obeležavanju operacije "Halijard": Nikada nećemo prihvatiti promenu prošlosti\nSrbi su pružili ogromnu pomoć savezničkim pilotima u operaciji "Halijard", podizali ustanke tokom Drugog svetskog rata, a Srbija platila cenu u borbi protiv fašizma, i zato nikada nećemo prihvatiti revizionizam istorije, ni promenu prošlosti u kojem bi napaćeni srpski narod bio proglašavan za agresora na ovim prostorima, poručio je danas predsednik Aleksandar Vučić.\nVučić je u obraćanju na obeležavanju 75. godišnjice operacije "Halijard" istakao da je pre 75 godina, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << bilo zabranjeno učiti o toj akciji, kao što je, kaže, bilo zabranjeno graditi autoputeve kroz centralnu i zapadnu Srbiju, što danas više nije slučaj.\nNismo, kaže, mogli da učimo i to da su američke trupe koje su išle u žestoki napad na nemačke snage u Rumuniji, gde su bile najveće rafinerije, odakle su snabdevali nemačke trupe i na Istočnom i na Centralnoevropskom frontu, žestokom silom i ogromnim vazduhoplovnim snagama išli da sruše nacističke snage.\n"Zato nikada nećemo prihvatiti revizionizam istorije, nikada nećemo dozvoliti promenu prošlosti u kojem bi tako teško stradali i napaćeni srpski narod bio proglašavan za fašističke sluge i za nekoga ko je bio agresor na ovim prostorima", poručio je Vučić.\nSAD nikad neće zaboraviti hrabrost srpskog naroda, poručio je američki ambasador u Srbiji Kajl Skot iz Pranjana i rekao da je operacija Halijard primer kako obični ljudi mogu da se uzdignu do herojskih visina i šta je sve moguće kad se posvetimo ciljevima većim od nas samih.\n"Amerikanci i Srbi su stajali rame uz rame pišući stranicu istorije pre 75 godina, sa nama su danas i potomci nekih od spasenih pilota. Danas se ponosimo njihovim podvigom. Došao sam danas ovde kao što sam i svake godine dolazio, otkako živim u Srbiji, da izrazim zahvalnost i da kažem da SAD nikada neće zaboraviti hrabrost srpskog naroda, niti hrabrost Srba iz Pranjana", rekao je Skot obrativši se na srpskom jeziku.\n"Rođeni su kao seljaci, mehaničari, učitelji i svi su uvučeni u rat, ne svojom krivicom ali su postali junaci. Srpski junaci, američki junaci, naši junaci", poručio je Skot.\nPodsetio je da su i saveznički avijatičari koji leteli iznad jugoslovenske teritorije da bi bombardovali Vermahtove pogone nafte u Rumuniji nesumnjivo bili heroji.\nRTV Pink: Predsednik Vučić danas na obeležavanju Operacije Halijard - Najveće operacije spasavanja oborenih vazduhoplovaca\nVučić na obeleležavanju 75 godina Operacije Halijard\n. U Pranjanima u opštini Gornji Milanovac danas će biti obeleženo 75 godina od Operacije Halijard. Svečanosti će prisustvovati predsednik Srbije Aleksandar Vučić i ambasador SAD u Srbiji Kajl Skot.


Putin: Postignut veliki dogovor – formira se jedinstveno tržište za gas i naftu - Sputnjik Srbija\n14:39 06.12.2018 (osveženo 14:47 06.12.2018) Preuzmite kraći link\n„Takođe su razmatrana pitanja saradnje u ključnim oblastima za naše zemlje. Dogovoren je veliki program za formiranje zajedničkog tržišta za gas, naftu i naftne derivate“, rekao je Putin na proširenom zasedanju Evroazijskog ekonomskog saveta.\nPutin je napomenuo da strane nakon sastanka takođe treba da usvoje deklaraciju o razvoju integracije u okviru EES, koja odražava prioritetne oblasti dalje saradnje.\nOn je naglasio da su lideri zemalja saveza razgovarali o uspostavljanju bliske saradnje u istraživanju svemira, pružanju usluga lansiranja svemirskih brodova oko Zemlje i obezbeđivanje satelitskih komunikacija.\nEvroazijski ekonomski savez stvoren je na osnovi Carinske unije Rusije, Kazahstana, Belorusije i Zajedničkog ekonomskog prostora. To je međunarodna organizacija regionalne ekonomske integracije. Sporazum o osnivanju Evroazijskog ekonomskog saveza potpisali su predsednici Rusije, Belorusije i Kazahstana 29. maja 2014. godine u Astani. Sporazum je stupio na snagu 1. januara 2015. godine i započet je rad Saveza. Jermenija se pridružila Savezu 2. januara 2015. godine, 12. avgusta 2015. godine pridružio se Kirgistan. U maju ove godine status države-posmatrača u EES dobila je Moldavija.


Stomatološka ordinacija Meadent - Beograd\nJurija Gagarina 247\tNovi Beograd , Beograd 011/713 86 87\n064/142 16 54, 063/332 15 12 http://www.meadent.com ordinacija@meadent.com\nPočetna > Zdravlje i medicina > Protetika > Stomatološka ordinacija Meadent\nStomatološka ordinacija Meadent – Ordinacija uređena po visokim standardima privatne stomatološke prakse, prijatan ambijent čekaonice, ljubazno i neposredno osoblje učiniće da se osetite opušteno, skoro kao kod kuće, a bezbolna intervencija, rad sa najkvalitetnijim materijalima i pre svega zadovoljan pacijent naši su prioriteti.\nPružamo Vam širok spektar stomatoloških usluga, počevši od sanacije zuba nanohibridnim kompozitnim ispunima, preko hirurških i ortodontskih intervencija, dečije stomatologije, kao i parodontoloških intervencija koje radimo primenjujući najnoviju tehniku otkrivanja uzročnika.\nOno na šta smo takođe ponosni jeste savremena i moderna protetika bazirana na izradi metalokeramičkih kruna i posebno bezmetalnih kruna koje daju izvanredan estetski moment, izrada totalnih i parcijalnih proteza, zatim lasersko beljenje zuba sa preparatima različitih koncentracija. Implanti od titanijumskog materijala i mini implanti koji predstavljaju nosače novih proteza ukoliko nemate nijedan zub, topla su preporuka za svakog ko želi visokofunkcionalne estetske nadoknade.\nMeadent tim čine dva stalna i četiri gostujuća stomatologa koji će se u svakom trenutku pobrinuti da dobijete najkvalitetniji savet i najbolje rešenje za Vaš savršen osmeh!\nskidanje kamenca novi beograd\nstomatoloske ordinacije beograd\nstomatoloske ordinacije u beogradu


O projektu – Ekologija u saobracaju\nProjekat „Razvijanje ekološke svijesti i društveno-odgovornog ponašanja učesnika o saobraćaju“ bavi se problemom niske ekološke svjesti građana I niskim nivoom društvene ekološke odgovornosti učesnika u saobraćaju\nKroz projekat želimo da unaprijedimo ekološku svijesti i društveno-odgovorno ponašanje građana, a posebno učesnika u saobraćaju. Prepoznali smo važnost razvoja saobraćajne kulture učesnika u saobraćaju uz razvijanje ekološki prihvatljivog ponašanja, smanjenje emisije štetnih gasova nastalih radom motora sa unutrašnjim sagorjevanjem u saobraćaju, kao i unaprjeđenje opšteg zdravlja i kvaliteta života građana Crne Gore.\nProjekat „Razvijanje ekološke svijesti i društveno-odgovornog ponašanja učesnika o saobraćaju“ sprovodi NVO Multimedijal Montenegro (MMNE), a finansira ga Ministarstvo kapitalnih investicija.\nProjekat direktno doprinosi svim strateškim dokumentima navedenim u Konkursu i to:\n1. Povezanost i doprinos Zakonu o bezbjednosti saobraćaja na putevima: Stavkom 6. Zaštita životne sredine, Član 162 koji kaže Učesnici u saobraćaju ne smiju da preduzimaju radnje koje izazivaju ili mogu izazvati ugrožavanje životne sredine. Vozilo u saobraćaju ne smije da prouzrokuje prekomjernu buku\nProjekat upravo i realno doprinosi ostvarivanju ovog stava i Člana Zakona o bezbjednosti saobrađaja jer se upravo fokusira na zagovaranje, objašnjavanje i uticanje na vozače da se ponašaju ekološki odgovorno prilikom vožnje i smanjenu količinu buke, a samim tim i zagađenja koja emituju njihovi automobili dok rade, time što će auto na semaforu, ili kad god je moguće, ugasiti. Time se i razvija svjest kod građana, smanjuje nivo buke, unapređuje životna sredina, a i povećava kvalitet života svih stanovnika Crne Gore.\nDoprinos projekta ovom cilju se meri smanjenjem buke, odnosno zvaničnim merenjima količine buke u urbanim i ruralnim sredinama.\n2. Strategiji razvoja saobraćaja Crne gore.\nProjekat je posebno povezan sa strateškim ciljem iz ove strategije : Ekološka održivost: Smanjiti emisiju ugljen-dioksida, nivo buke i uticaj na prirodno, istorijsko i društveno-ekonomsko okruženje. Zatim, u ovkiru ove Strategije Crna Gora treba da uspostavi sistem u drumskom saobraćaju koji je bezbjedan, siguran, efikasan, pouzdan, ekološki i koji je integrisan sa evropskim sistemima u smislu da odgovara na potrebe korisnika i oĉekivanja boljeg kvaliteta života. Takođe, u skladu je sa Strateškim ciljem 3.1 Poboljšati bezbijednost saobraćaja na državnoj putnoj mreži, uz doprinos smanjenju broja nesreća na državnoj mreži, smanjenu broja žrtava i povrijeđenih iz saobraćajnih nesreća.\nProjekat direktno doprinosi ostvarivanju ovih ciljeva povećanjem ekološke svijesti i održivog ekološkog ponašanja, smanjenju opšte zagađenosti, povećanju društveno-odgovornog ponašanja, kao i odgovornom ponašanju u saobraćaju, koje doprinosi smanjenju saobraćajnih nezgoda.\nKroz projekat ćemo direktno uticati na smanjenje ugljen-dioksida i smanjenje zagađenja, koje se meri zvaničim podacima o zagađenju u Crnoj Gori, kao i količinom komunalnog otpada koji će biti sakupljen nakon projekta.\nStrategija o bezbjednosti saobraćaja kroz Akcioni plan identifikuje da se negativan uticaj na lokalnu zajednicu i socijalno okruženje može ublažiti kroz dobro projektovane planove upravljanja saobraćajem, korišćenjem tihe opreme, fokusirajući pažnju na unaprjeđenje kvaliteta signalizacije, odbojnika i drugih sredstava koja doprinose bezbjednosti i lokalnoj pristupačnosti, kao i smanjenu buke;\nProjekat se i fokusira na zagovaranje za stvaranje povoljnijeg ambijenta za sve smanjivanjem buke iz automobila, gašenjem automobila kada to nije neophodno, na semaforima, prelazima, dok se čeka, a posebno kada buka može negativno uticati na ljude u urbanim sredinama.\n3. Doprinos i povezanost sa Zakonom o životnoj sredini.\nČlan 3 Integralnim sistemom zaštite životne sredine obezbjeđuje se cjelovito očuvanje kvaliteta životne sredine, očuvanje biološke i predione raznovrsnosti, racionalno korišćenje prirodnih dobara i energije na najpovoljniji način za životnu sredinu, kao osnovni uslov održivog razvoja.\nProjekat direktno doprinosi ostvarivanju ovog Člana iz Zakona o životnoj sredini jer razvija održivo upravljanje resursima, očuvanje prirodne ravnoteže, cjelovitosti, raznovrsnosti i kvaliteta prirodnih vrijednosti i uslova za opstanak svih živih bića. Učesnici u saobraćaju ne smiju na putu ili pored njega da ispuštaju, odnosno odlažu materije i otpad kojim se ugrožava život i zdravlje ljudi, životinja, biljaka ili zagađuje životna sredina.\nTakođe, u skladu sa ovim Zakonom i navedenim Članom, projekat doprinosi spriječavanje zagađenja, kontrolu zagađenja, smanjivanje i sanaciju svih oblika zagađivanja životne sredine, čime značajno doprinosi ostvarivanju ovog zakona, ali Ii smanjivanju celokupnog zagađenja.\nKonkretan doprinos projekta ostvarivanju ovog strateškog dokumenta se ogleda u edukovanju konkretnih osoba, građana Crne Gore i u stvaranju održivih mehanizama zaštite životne sredine i unaprjeđenja kvaliteta života. Time se realizuju mere na kojima se izbjegavaju i smanjuju rizici po životnu sredinu i poboljšava i ostvaruje efikasna zaštita životne sredine.\n4. Projekat direktno doprinosi i Zakonu o smanjenju buke i to konkretno Članu 1. Ovim zakonom utvrđuju se mjere za spriječavanje ili smanjivanje štetnog uticaja buke u životnoj sredini i druga pitanja od značaja za zaštitu životne sredine i zdravlja ljudi od uticaja buke. Projekat direktno doprinosi smanjenju buke posebno u urbanim sredinama, i razvijanjem svjesti kod građana da isključuju svoje automobile na semaforima i kada nije potrebno. Projekat utiče i doprinosi opštem stanju u društvu i dobrobiti građana, jer, osim što pozitivno utiče na zdravlje ljudi, on kreira i uslove za ekološki održivo I ekonomski isplativo ponašanje.\nZatim, u vezi je i sa Članom 2. Projekat direktno doprinosi ovom dokumentu u vidu smanjenje buke u životnoj sredini, naročito u izgrađenim područjima, gradskim parkovima i drugim tihim zonama u aglomeracijama, tihim zonama u prirodi, pored škola, bolnica i drugih objekata, u kojima je štetnom uticaju buke izloženo stanovništvo, a posebno osjetljive grupe (djeca, stariji, bolesnici, itd.).Projekat se direktno odnosi na smanjenje buke gašenjem automobile, koja nastaje na otvorenom prostoru u blizini osjetljivih institucija I osjetljivih kategorija stanovništva.\nCopyright © 2022 Ekologija u saobracaju - Powered by mmne.


Muškarci iz Prijedora, Novog Grada, Kozarske Dubice i Kostajnice švercovali migrante\nGranična policija BiH u međunarodnoj akciji "River" uhapsila je pet osoba iz BiH osumnjičenih da su se kao organizovana kriminalna grupa bavili krijumčarenjem migranata.\nUhapšene sumnjiče da su više grupa od po nekoliko desetina ilegalnih migranata iz Srbije preko BiH "švercovali" u Hrvatsku, Sloveniju i druge zemlje Evropske unije, te da su na taj način zaradili najmanje oko 600.000 KM. Naime, kako su juče naveli iz Granične policije BiH, tokom sprovođenja akcije dokumentovali su krijumčarenje najmanje 315 migranata, kojima su članovi organizovane kriminalne grupe uzimali po 1.000 evra.\n"Time su stekli značajnu protivpravnu imovinsku korist. Prilikom pretresa oduzeti su predmeti koji će se koristiti kao dokazi u krivičnom postupku i novac u vrijednosti 2.250 evra", naveli su iz ove bezbjednosne agencije.\nInače, akcija "River" predstavlja koordiniranu međunarodnu operaciju više zemalja u borbi protiv ilegalnih migracija na području zapadnog Balkana i jedna je u nizu akcija Granične policije BiH u cilju identifikovanja, otkrivanja i procesuiranja krijumčara ljudi i presijecanja organizovanih kriminalnih grupa.\n"Uz mjere sprečavanja ilegalnih prelazaka državne granice u graničnom pojasu, naši policijski službenici kontinuirano prikupljaju informacije o osobama koje se bave krijumčarenjem ljudi i ovakve aktivnosti će se nastaviti i u narednom periodu", poručili su iz Granične policije BiH.\nmigrantska kriza krijumčar ljudima\nU akciji "River" uhapšeni krijumčari migranata\nZbog migranata i nadzora granice s BiH Hrvatska aktivira dvije hiljade penzionisanih policajaca