Skup u Beogradu: Obrazovanjem do demokratije\nSa konferencije "Obrazovanje za demokratiju" u Beogradu, 21. septembar 2012.\nObrazovanje, jedno od najosetljivijih, ali i najvažnijih pitanja ovog društva, koje su vladajuće političke elite u Srbiji često instrumentalizovale i zloupotrebljavale u dnevne svrhe, našlo se u fokusu pažnje profesora, pisaca i stručnjaka na konferenciji „Obrazovanje za demokratiju“ koju organizuju Fond za otvoreno društvo i Fabrika knjiga.\nDok se u razvijenijim društvima, bez obzira na sve poteškoće, radi na inovacijama obrazovnog sistema, na ovim prostorima se još uvek polemiše o tome može li obrazovanje pospešiti demokratizaciju društva, tim pre što je obrazovni sistem i ono što se učilo u školama vrlo često bilo predmet najrazličitijih manipulacija. U tome je sve do rušenja Miloševića prednjačila Srbija, neki drugi su je sledili, mada su i nakon petooktobarskih promena, devedesete ostale tabu-tema.\nNadležni tvrde da je Srbija na tom planu ipak zabeležila i neke pomake. Novi poticaj tom procesu trebalo bi da omogući Strategija za unapređenje obrazovanja, najavljuje državni sekretar u Ministarstvu prosvete Muhedin Filjuljanin.\n"Obrazovanje treba da podigne stepen znanja da bi društvo išlo razvojnom putanjom i da bi naredne generacije imale uzor kako da doprinesu razvoju zajednice, a mi kao društvo da doprinesemo razvoju demokratije", istakao je on.\nNenad Dimitrijević na konferenciji u Beogradu, 21. septembar 2012.\nUprkos obećanjima i najavama kojih je bilo više nego delo, u čitankama i udžbenicima istorije i danas se mogu naći sporne i ispolitizirane interpretacije ratnih događaja tokom '90-ih i odgovornosti Srbije u svemu tome, ali i različitih tumačenja drugih osetljivih događaja. Jedan od razloga za to je još uvek nedovoljno suočavanje sa nasleđem prošlosti, smatra Nenad Dimitrijević sa Centralnoevropskog univerziteta u Budimpešti.\n"Demokratski angažman nema uslova za uspeh ako ne bude praćen kritičkom refleksijom onoga što nam se događalo i kakav je bio naš odnos kao pojedinaca i našeg društva prema tim događajima. Kako zbog nas samih, tako i zbog onih koji su bili meta zločina. Ovladavanje prošlošću pretpostavlja suočavanje sa sopstvenom istorijom i aktivno traganje za alternativnim vrednostima", kaže Dimitrijević.\nMeđutim, do toga neće doći sve dok se nastava istorije, kako kaže naša sagovornica – profesorka Filozofskog fakulteta u Beogradu Dubravka Stojanović istorija izučava kao predvojnička obuka.\nZa nju je jedan od najvećih problema što deca se od početka školovanja uče da je prošlost činilo isključivo ratovanje – čime se implicira da je i u sadašnjosti najveća vrednost konflikt i rat.\n"To nije promenjeno posle 2000. Zašto se slavi Stevan Sinđelić ili major Gavrilović i zašto se današnjim đacima kao idealno nudi okončanje života i davanje svog života za otadžbinu. To je nešto što je u Švedskoj potpuno nezamislivo. Država je tu da vam omogući uslove da živite što bolje, a ne da od vas odmah traži krv do kolena", ističe Stojanović.\nSve to doprinosi iskrivljenju sistema vrednosti za šta su, prema mišljenju Nenada Veličkovića sa Filozofskog fakulteta u Sarajevu, odgovorne akademske zajednice koje odobravaju takve sadržaje u udžbeniku, nastavnici i naravno kulturne i političke elite.\n"Sistem vrijednosti u državama koje su meni blizu i čijim sam se obrazovnim sistemima bavio je nacionalistički sistem vrijednosti. Većina ljudi u tim državama nema s tim nikakav problem. Mislim da su to vrlo problematične vrijednosti i prema mnogima na razne načine isključive i nazadne. Praktično sve na čemu se one temelje je zapravo ono što nas vuče nazad, ono što je konzervativno, ono što se boji svake promjene, praktično palanački", ocjenjuje Veličković.\nTo naš sagovornik vidi kao veliki problem, jer su navodne vrednosti nacionalnih elita koje su često u neskladu s opštim vrednostima koje obrazovanje treba da ispuni.


... e širom Evrope, pa i u Srbiji.) Ugroženi: ris, medved Naravno, podaci o brojnosti variraju u pojedinim lovištima i može se desiti da negde neke vrste nema, a da je drugi deo zemlje prenaseljen njo ...\n... i bol, i želi se postići gledište da je u pitanju nešto sa čim se stiče materijalna korist. 4. Protiv smo davanja lovcima ekskluzivnog prava gazdovanjem područjima RS koja se nazivaju lovištima. ...\n4. Izlovljavanje velikih predatora znači ubijanje svih ostalih životinja!\n... o problemu koji je nastao u lovištima ova dva udruženja nakon oblaganja folijom kanala za navodnjavanje Kula – Mali Iđoš. Naime, zbog postavljene folije u ovom kanalu se do sada udavilo više od stoti ...\n... uzima danak u Srbiji (8)Partijski drugovi ojadili divljačU lovištima oko Kostolca divljač ubijana automatskim puškama i „heklerima“, pa je od skoro 300 grla srneće divljači sada ostalo svega oko ...\n12. Ispovest nekadašnjeg lovca iz Sevnice u Sloveniji\n14. Lovni ili ekološki turizam?\n... dnu civilizaciju koja se smatra iznad svih ostalih vrsta – da se najbolji primerci jedne vrste gone i ubijaju? Zar nebi bilo bolje da su ti isti primerci tako ocenjeni živi u lovištima a da se turistima omo ...


Korišćenje Windows prodavnice u različitim zemljama ili regionima - Windows pomoć\nKorišćenje Windows prodavnice u različitim zemljama ili regionima\nDa biste kupili neku aplikaciju iz Windows prodavnice u određenoj zemlji ili regionu, morate promeniti lokaciju za svoj računar, a zatim dodati metod plaćanja iz te zemlje ili regiona na nalog prodavnice. Na primer, ako kupite aplikaciju iz prodavnice, a vaša lokacija računara je podešena na SAD, metod plaćanja mora biti neki iz SAD-a.\nPromena matične lokacije za računar na određenu zemlju ili region\nU polje za pretragu unesite termin region, a zatim u rezultatima dodirnite ili izaberite stavku Promena zemlje ili regiona.\nSa liste izaberite zemlju ili region za svoju lokaciju.\nMožda ćete morati ponovo da pokrenete računar da bi promene stupile na snagu.\nDodavanje metoda plaćanja iz zemlje ili regiona koji ste odabrali kao matičnu lokaciju\nNa početnom ekranu dodirnite ili izaberite pločicu Prodavnica da biste otvorili uslugu Windows prodavnica.\nDodirnite ili izaberite stavku Nalog, a zatim dodirnite ili izaberite stavku Moj nalog.\nDodirnite ili izaberite stavku Dodaj metod plaćanja, uredite sve potrebne informacije, a zatim dodirnite dugme Prosledi ili kliknite na njega.\nAko ne vidite stavku Nalog, vaš računar još uvek nema najnoviju ispravku za prodavnicu. Brzo prevucite prstom od gornje ivice ekrana nadole (ili, ako koristite miš, kliknite desnim tasterom), a zatim dodirnite ili izaberite stavku Vaš nalog.


Dan online - Regioni: Bespovratna pomoć i do 70 odsto - 2018-03-16\nRegioni TIVATSKIM POLJOPRIVREDNICIMA PREDSTAVLJEN IPARD JAVNI POZIV Bespovratna pomoć i do 70 odsto\nTIVAT - Poljoprivrednim proizvođačima sa područja opštine Tivat juče je predstavljen prvi IPARD javni poziv za korišćenje sredstava bespovratne podrške. U okviru prezentacije koja je održana u multimedijalnoj sali Opštine predstavnici Ministarstva upoznali su zainteresovane sa prvim IPARD javnim pozivom, kriterijumima koji se moraju ispuniti, investicijama koje su im dostupne, kao i procedurama prijavljivanja, prikupljanja dokumentacije i načinom podnošenja zahtjeva.\n- Podrška iznosi do 60 odsto prihvatljivih troškova. Za mlade farmere, ispod 40 godina, bespovratna podrška iznosi 65 odsto, dok za one koji realizuju investicije u planinskom području iznad 600 metara nadmorske visine čak 70 odsto - objasnio je predstavnik Ministarstva poljoprivrede Miloš Kusovac.\nPoljoprivrednicima je detaljno objašnjeno koja im je dokumentacija potrebna, kako i gdje je mogu pribaviti, kao i početni kriterijumi koje moraju ispuniti prilikom podnošenja zahtjeva.\nVesna Korović iz Agencije za praćenje realizacije projekata, podsjetila je da se zahtjevi primaju do 15.maja, nakon čega slijedi administrativna i terenska kontrola.Ž.K.


"Ekonomski migranti - Ne dolazite u Evropu"\n03 mart, 2016\nPredsednik Evropskog saveta, Donald Tusk (arhiva)\nEvropska unija se intenzivno priprema za prekid migrantske drame, koji bi trebalo da počne od samita sa Turskom zakazanog za 7. mart.\nPredsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk obilazeći države "Balkanske rute" iz Atine poručuje ekonomskim migrantima - Ne dolazite u Evropu. Evropska komisija planira da sutra objavi plan po kojem će se od članica Šengena koje su uvele kontrole na svojim granicama tražiti da ih ukinu do kraja ove godine.\nSve to neće biti moguće bez jačanja spoljnih granica EU, svjesni su u Briselu i zbog toga ulažu sve napore da se granica, posebno ona izmedju Grčke i Turske, ojača svim raspoloživim sredstvima.\nUz ovo, sa turneje državama "Balkanske rute", u koju je naknadno uvrštena i posjeta Beogradu, predsjednik Evropskog savjeta ukazuje da je počelo vraćanje onih koji u Evropu dolaze iz ekonomskih razloga.\nŽeleći ih odvratiti od avanture dolaska na evropsko tlo, Tusk nakon posjete Atini poručuje - "Odakle god da dolazite, ne dolazite u Evropu. Ne vjerujete krijumčarima ljudima, ne rizikujte vaše živote i vaš novac, sve to je uzalud. Grčka ili bilo koja druga evropska zemlja više neće biti tranzitna zemlja. Šengenska pravila opet stupaju na snagu."\nSutra bi najviši zvaničnici Evropske komisije trebalo da objave plan koji će biti predstavljen na samitu u ponedjeljak. Od članica Šengena koje su uvele privremene kontrole unutrašnjih granica, a riječ je gotovo o trećini članica prostora slobode kretanja, tražiće se da te kontrole obustave najkasnije novembra ove godine. Na taj način, a uz punu kontrolu spoljnih granica EU, vjeruju u Evropskoj komisiji, biće spasen Šengen koji se, bez dvojbe, smatra jednim od najvrednijih evropskih dostignuća.\n"Jednostrane mjere, bez prethodne koordinacije, bez obzira koliko bile razumljive u nacionalnom kontekstu, umanjuju evropski duh solidarnosti. Moramo izbjeći iluziju da umjesto punog poštivanja pravila Šengena, postoji lakše i bolje evropsko rješenje", rekao je Tusk.\nSituacija u kojoj se našla Grčka, ograničavanjem prolaska izbjeglica kroz granice država na "Balkanskoj ruti" prevazilazi njene mogućnosti, ukazao je grčki premijer Aleksis Cipras, tražeći da sve evropske članice preuzmu svoj dio odgovornosti i insistirajući da se ubrza relokacija migranata kojima je prepoznato pravo boravka na evropskom tlu, iz Grčke ili direktno iz Turske.\n"Nećemo dozvoliti da Grčka postane skladište duša", poručuje Cipras.\nU prilog optimizmu da će migrantska kriza u skoro vrijeme biti stavljena pod kontrolu, ide i činjenica da je i NATO, uz Grčku, Tursku i Fronteks u potpunosti operativan sa svojim brodovima na Egejskom moru.\n"U bliskom smo kontaktu sa obalskom stražom Grčke i Turske, kao i sa Fronteksom. Već smo dogovorili način komunikacije , kako bismo lakše znali kuda se kreće migrantska ruta. Analiziramo kako najbolje iskoristiti informacije i kako podržati obalske straže i Fronteks na ovom području, kako im pomoći na najbolji način", ističe komandant NATO pomorske grupe 2, admiral Jorg Klajn.\nKontrola spoljne granice je, uz puno funkcionisanje " vrućih tačaka" u Grčkoj i Italiji, za Evropljane trenutno od najveće važnosti. Fokus je sada na Grčkoj, koja uz problem smještaja najmanje 25.000 izbjeglih zatečenih na njenom tlu, mora uložiti sve kapacitete da zaustavi dolazak novih.\nOd Brisela je, uz nedavno odobrena sredstva, dobila i rok da granicu prema Turskoj, uz evropsku i NATO pomoć, stavi pod kontrolu što prije, najkasnije do maja ove godine. Ukoliko to ne uspije, vjeruje se, mogućnost da Grčka bude isključena iz Šengena biće više nego izvjesna.


Evropska unija razmatra mogućnost da se pograničnim snagama EU, agenciji Frontex, daju ovlašćenja da intervenišu i čuvaju spoljne granice države članice Unije kako bi zaštitili Šengen zonu, saopštili su danas u Briselu zvaničnici i diplomati EU.\nTakav potez mogle bi blokirati države koje strahuju od predavanja suverene kontrole nad svojim teritorijama, prenosi Rojters.\nTakva diskusija, međutim, odražava strahovanja da neuspeh Grčke da kontroliše talas migranata iz Turske može dovesti Šengen zonu na ivicu kolapsa, navodi Rojters.\nNemački ministar unutrašnjih poslova Tomas de Mezijer, koji je u Briselu na sastanku ministara unutrašnjih poslova EU rekao je da očekuje da će predlog koji bi trebalo da bude razmatran 15. decembra uključiti i davanje odgovornosti za kontrolu granica biti dato agenciji Frontex, ako zemlja članica EU to ne učini sama.\n"Evropska komisija bi trebalo da iznese predlog čiji je cilj da ako neka država ne štiti efikasno svoje spoljne granice, onda to može preuzeti Frontex", kazao je De Mezijer novinarima, prenosi Rojters.


Ko ima prostora u školi imaće i boravak | Novosti.RS\nGrad Beograd finansira produženi boravak u trećem i četvrtom razredu\nU TOKU je prijavljivanje osnovnih škola koje su zainteresovane za oganizaciju produženog boravka dece, tako da će se njihov konačni broj znati tokom septembra - saznajemo u Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu. Očekuje se da će škole koje su i prethodnih godina imale produženi boravak nastaviti to da rade i ove godine, a moguće je da će im se pridružiti i neke nove.\n- Broj škola koje imaju produženi boravak menja se iz godine u godinu, a prošle školske godine ih je bilo ukupno 104, i to 81 za treći i četvrti razred i 21 za boravak prva dva razreda - navode u Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu. - Pohađanje produženog boravak je besplatno, a u nekim školama roditelji plaćaju ručak, što zavisi od dogovora sa direktorom. Inače, škola nema obavezu da organizuje doručak.\n- Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja finansira produženi boravak za prvake i đake drugog razreda - objašnjavaju u Sekretarijatu. - Ukoliko nema novca za sve prijavljene škole, za njih troškove na sebe preuzima grad Beograd, kako bi produženi boravak postojao u svim školama u kojima su roditelji pokazali zainteresovanost i potrebu za tim. Da li će škola organizovati i ovaj vid nastave, zavisi od broja prijavljene dece, kao i prostornih kapaciteta škole.\nUSLOVI, PA "ZELENO SVETLO"\n"Zeleno svetlo" se od nadležnih dobija na inicijativu saveta roditelja, s kojom mora da se saglasi nastavničko veće, a školski odbor donosi zvaničnu odluku. Sa decom u boravku rade nastavnici razredne nastave, koji su angažovani po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima, a njihovo angažovanje plaća grad Beograd.


Erasmus mobilnosti predavača = prilika za saradnju » DOBA Fakultet\nDomov > Vesti i događaji > 2017 > Erasmus mobilnosti predavača = prilika za saradnju\nErasmus mobilnosti predavača = prilika za saradnju\nErasmusova mobilnost predavača je odlična prilika za proširenje pedagoške i istraživačke saradnje. Naš predavač, Pedja Ašanin Gole je gostovao na Univerzitetu u Stirlingu.\nUniverzitet u Stirlingu (Škotska) spada među 150 najboljih evropskih (The Europe University Rank 2017) i 350 najboljih svetskih univerziteta (The World University Rank 2017). Radi se o javnom univerzitetu koji ove godine slavi 50. godišnjicu, a na kome u proseku studira skoro 13.000 studenata iz 120 zemalja, a od skoro 800 predavača svaki peti dolazi iz inostranstva. Univerzitet sa pet fakulteta, kampusom, savremenom bibliotekom, sportskim objektima, trgovinama, sopstvenim pozorištem i jezerom, se rasprostire na više od 130 hektara površine.\n»Gostovanje na tako prestižnom univerzitetu je svakako izazov za svakog predavača odnosa s javnošću, naime univerzitet u Stirlingu spada među jedan od prvih evropskih univerziteta na kome su počeli sa studijama odnosa s javnošću, i koje izvode u okviru četiri postdiplomska programa, jednog i u online obliku. Ujedno, navedeni univerzitet važi i za dom tzv. kritičke škole odnosa s javnošću, koju su oblikovale njeni nekadašnji predavači Jacquie L'Etang i Magda Pieczka. Drago mi je da mi je DOBA Fakultet omogućio takvo iskustvo iz koga se već u sledećoj studijskoj godini možemo nadati proširenju saradnje, kako na pedagoškom, tako i na istraživačkom području«, izjavio je Pedja Ašanin Gole prilikom završetka gostovanja u okviru mobilnosti predavača.\nSa predavačima i istraživačima na Univerzitetu u Stirlingu u okviru Erasmusove mobilnosti predavača se naime dogovorio za saradnju u okviru virtuelne mobilnosti studenata na predmetu Strateško planiranje odnosa s javnošću i zajednički istraživački rad o uticaju robne marke zemlje u pokretima za nezavisnost u Sloveniji, Hrvatskoj, u Škotskoj i u Kataloniji, koje će biti predstavljeno na naučnom simpozijumu DOBA Fakulteta sledeće godine.\nNazad na popis Print


K. Nedeljković - Vesti / Vesti online\nU začaranom krugu nedaća\nNaša verna čitateljka, penzionerka Ksenija Naumović iz Ciriha dobro zna da je porodicama u Srbiji, gde ima više od dvoje dece, najčešće to jedini blagoslov i bogatstvo, jer im mnogo toga...\nNeka vas sreća prati!\nNe znamo da li se naši čitaoci o čijim dobrim delima pišemo gotovo svakodnevno poistovećuju s rečima Svetog Klimenta Aleksandrijskog: "Nije bogat onaj koji poseduje imetak i čuva ga nego onaj...\nJedna od mudrosti zapisane u vremenu, koju je izrekao Car Lazar, glasi: "Nije važno protiv kolike se sile boriš, već kakvu Svetinju braniš!" Danas na to podsećamo iz posebnog razloga, budući da...\nNa radost vam se vratilo\nKao što smo već pisali, plemeniti Damnjanovići iz Sidneja, poslali su nedavno i 200 dolara porodici Nataše Ničić Virijević iz Novog Badovca kod Gračanice, koja sa suprugom Bojanom podiže...\n23:09 >> 15:24\nMilorad Jurković, poznatiji kao Stolar Mile, koji je podelio više od 1.600 drvenih stolica za hranjenje beba, priznanja posvetio porodici i svima koji su ga pratili u plemenitoj misiji.\nUz vas smo, Magići\nBrojne naučne studije pokazuju da ljudi daju svoj novac i vreme da bi pomogli drugima u zajednici i da ovakva davanja i same dobročinitelje čine ispunjenijim i zadovoljnijim. Na to bismo ipak...\n18:00 >> 11:32\nOsmeh jedini lek\nPunih devet godina Darija Petrović (17) iz Banje Koviljače tražila je odgovor na pitanje sa kojom se bolešću bori. Od svoje sedme godine vreme provodila po bolnicama u Srbiji, gde joj je...\nHvala, dobri Damnjanovići!\nDonacija od 200 dolara naših redovnih čitalaca, porodice Damnjanović iz Sidneja proteklih dana stigla je na adresu samohrane majke Slavice Devedžić, koja od iznenadne smrti supruga sa šestoro...\nMiljojki, Fehi i Kati od srca\nNaš verni čitalac i učesnik u mnogim akcijama Humanitarnog mosta Jovan Živanović iz Manhajma, rodom iz Modriče, ne posustaje kada je reč o dobrim delima. Iz meseca u mesec pronađe način da...\n18:00 >> 10:42\nRodna gruda uvek u srcu\nSrpski fudbalski klub Krajina iz Melburna, kao što smo već pisali, održao je tradiconalni Novogodišnji turnir u malom fudbalu, sredinom januara, čiji je cilj bio da se prikupe novčana sredstva...\nSami više ne možemo\nO preteškoj sudbini sada 12-godišnjeg Ognjena Džebe iz Istočnog Sarajeva, obolelog od Vilijams sindroma i nevoljama njegovih roditelja, pisali smo pre tačno sedam godina.\nAnonimni donator iz Minhena ni ovog meseca nije zaboravio da svom štićeniku, obolelom ratniku Dejanu Miloševiću (43) iz Vranja i njegovoj majci Vesni uputi prilog od 55 evra, kao što to čini...\nPet dokumentarnih filmova koji će vam pomoći u...\nMatić: Samo sam ja kriv za poraz Junajteda\nRadnički: Partizan pravi alibi i vrši pritisak...\nATP: Lajovićev plasman karijere, Đoković i...


Vesti - Ljiljana Smajlovic ponovo glavni urednik „Politike" -->\n<< VESTI | | 17.06.2013 17:49\nSkupština kompanije „Politika, novine i magazini" odlučila da ona dužnost glavnog urednika preuzme 1. jula\nLjiljana Smajlović, predsednica Udruženja novinara Srbije će od 1. jula obavljati funkciju glavnog i odgovornog urednika lista „Politika", saopštila je Skupština kompanije „Politika, novine i magazini" u ponedeljak 17. juna.\nNa redovnoj sednici te Skupštine koja je održana 16. juna, uz analizu dosadašnjeg poslovanja, poslovnih i uređivačkih dostignuća lista „Politika", članovi skupštine jednoglasno su odlučili da Ljuljana Smajlović od 1. jula bude na mestu glavnog i odgovornog urednika.\n„Skupština PNM se zahvaljuje na predanom i posvećenom radu dosadašnjem glavnom i odgovornom uredniku gospodinu Draganu Bujoševiću", dodaje se u saopštenju.\nLjiljana Smajlović je rođena u Sarajevu 1956. godine, a 1977. diplomirala je novinarstvo na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu.\nOd 1978. do 1992. godine bila je zaposlena u sarajevskom Oslobođenju na poslovima skupštinskog izveštača, urednika političke rubrike i dopisnika iz Brisela.\nU januaru 1993, po preseljenju u Beograd, zapošljava se u listu Vreme a 1997. postaje spoljnopolitički urednik magazina Evropljanin, da bi 1999. godine prešla u NIN, gde radi do 2005, kada je imenovana za glavnu i odgovornu urednicu lista Politika (smenjena u oktobru 2008. godine).\nNa Izbornoj skupštini Udruženja novinara Srbije koja je održana 11. maja 2013. godine na Zlatiboru ponovo je tajnim glasanjem, izabrana za predsednika UNS-a. Ona je bila jedini kandidat i dobila je 124 od 140 glasova članova Skupštine.\nČlan je samoregulatornog Saveta za štampu i Komisije Vlade Srbije za razmatranje činjenica u istragama o ubistvima novinara u Srbiji.


Razvoj sistema stručnog obrazovanja u Zeničko-dobojskom kantonu tema je okruglog stola koji je danas u organizaciji Privredne komore ZDK održan u Zenici. Cilj ovog skupa bilo je sagledavanje osnovnih problema i posljedica nepostojanja sistema razvoja ljudskih resursa i zapošljavanja u BiH i prijedloga rješenja u praksi. Jednostavnim rječnikom, predstavnici resornih ministarstava, Vlade ZDK,Službe za zapošljavanje, škola, ali i privrednih subjekata pokušali su odgonetnuti koliko sadašnji model praktične nastave u srednjim strukovnim školama zadovoljava potrebe kompanija za strukovnim kadrovima. Po mišljenju Emira Derviševića, predstavnika Programa PrilikaPlus, suorganizatora skupa, vrlo malo.\nZbog toga su učesnici skupa pokušali da daju svoje prijedloge optimalnih modela povezivanja praktične nastave u školama i potreba kompanija za kvalitetnom radnom snagom. Predsjednik Privredne komore ZDK Šefkija Botonjić ukazuje da su do sada činjeni određeni napori sa stanovišta unapređenja praktične nastave koji nisu donijeli veće pomake. Predstavnici Univerziteta u Zenici prezentovali su i konkretne pokazatelje koji govore da u izlaznim strukturama diplomanata je manje od 10 posto zanimanja koja direktno generišu proizvodnju, odnosno svi bi željeli da budu menadžeri, smatra Darko Petković, prorektor za međunarodnu saradnju UNZE. Zajednički je zaključak da se mora povesti računa o funkcionisanju sistema u kojem poslodavci formuliraju potrebe za pojedinačnim zanimanjima, na osnovu kojih bi vlade u budućnosti formirale upisne i opće obrazovne politike.


Rukometašima Borca samo bod u Derventi - sport1.ba\nRukometašima Borca samo bod u Derventi\n20.12.2017 u 22:09\nRukometaši Borca osvojili su samo bod na gostovanju ekipi Dervente u okviru posljednjeg kola jesenje polusezone Premijer lige Bosne i Hercegovine.\nIzabranici Bojana Unčanina tako prvi dio sezone završavaju na trećem mjestu sa 28 bodova, iza Vogošće sa 31 i Izviđača sa 30 bodova.\nOsjetniju prednost crveno-plavi su stekli u 18. minutu, kada je na semaforu bio ispisan rezultat 6:9. U finišu prvog poluvremena bilo je 11:14, da bi prvih 30 minuta, nakon mini-serije izabranika Zorana Dokića, bilo okončano neriješenim rezultatom (14:14).\n15-ak minuta prije kraja Borčevi rukometaši su odmakli domaćim igračima četiri koraka (18:22), međutim Derventa je ponovo uspjela da se vrati i u 49. minutu izjednači (22:22). Par minuta kasnije, domaći su stekli minimalnu prednost (24:23), uzvratio je Goran Daničić postigavši dva gola za 24:25, međutim Dervenćani ponovo odgovaraju i stižu do novog vođstva (26:25). Ubrzo su imali i napad za +2, ali je pokušaj domaćih rukometaša zaistavio golman Arman Beširević, iz kontranapada je 26. gol za Borac postigao već spomenuti Daničić, da bi odmah zatim Dokićev tim novim golom vratio plus na svoju stranu (27:26).\nNa 45 sekundi do kraja Dejan Unčanin nije uspio da sa sedam metara savladala čuvara mreže domaćeg tima Dragana Starčevića, koji je briljirao sa čak 22 uspješne intervencije. Derventa je krenula u napad za 28. gol i ovjeru pobjede, ali napad nije realizovan, da bi u posljednjim sekundama, nakon prekršaja nad kapitenom Đorđem Ćelićem, bio dosuđen novi “penal” za crveno-plave, koji je u gol pretvorio spomenuti Unčanin.\nU 14. kolu, koje se igra 24. februara, rukometaši Borca su slobodni, a prvu premijerligašku utakmicu u 2017. godini odigraće 3. marta, kada gostuju ekipi Maglaja, koja na zimsku pauzu odlazi kao šestoplasirani tim šampionata.\nIzvor: Borac Sport


Rodžers dovodi svog posrnulog pulena iz Svonsija - Sportske.net\nRodžers dovodi svog posrnulog pulena iz Svonsija\nEngelski mediji pišu da šampion škotske privodi posao kraju.\nIzgleda da je gotovo, Klopu neće biti ispunjena želja!Kako navijači ocenjuju prvu pripremnu utakmicu Gruje i Markeca?Liverpul slavio u prvoj proveri, odličan GrujićNišta novo, Klop ne vodi Sakoa na turnejuPep izgubio bitku za Alveša, sad je Vokerova cena viša\nPriliku da rehabilituje svoju karijeru na Seltik Parku imaće Stiven Koker.\nNekada velika nada Totenhema i engleskog fudbala već godinama traži sebe, zbog neispunjenih očekivanja imao je probleme sa depresijom, kockom i pićem, 'Gardijan' je pisao da je imao i suicidne nagone, a na pravi put će pokušati da ga vrati njegov mentor Brendan Rodžers.\nRodžers ga je svojevremeno trenirao u Svonsiju, u to vreme ovaj defanzivac je debitovao i za reprezentaciju Engleske, ali je do dan danas ostao na tom debiju na prijateljskom meču protiv Švedske u kom je čak i postigao gol. Šveđani su dobili taj meč sa 4:2, on će ostati upamćen po spektakularnim makazicma Zlatana Ibrahimovića, ali valja dodati da je Engleska vodila sa 2.1 dok je Koker bio u igri.\nKokeru je ostalo još pola godine ugovora sa Kvins Park Rendžersom, a engleski emdiji pišu da će ga Seltik dobiti po sniženoj ceni.\nTrka velikana za "Pevca" ispod cene\nTotenhem ponovo pazari kod Bijelse, Zagreb trlja ruke


Kompanija ACO nosilac čak tri "Stein in Brett" nagrade - GRENEF\nKompanija ACO sa ponosom saopštava da je ove godine nasilac čak tri „Stein in Brett“ nagrade i to za kategorije „Upravljanje površinskim vodama“, „Odvodnjavanje balkona i terase“ i „Odvodnjavanje ravnih krovova”!\nInače, ova prestižna nagrada se dodeljuje od 1957. godine u Nemačkoj, najboljim proizvođačima i najpoznatijim brendovima u građevinskoj industriji u više od 20 kategorija, dok je ACO brend jedan od regularnih dobitnika u različitim kategorijama već godinama unazad.\nPodsećamo, posle 16 godina poslovanja u Srbiji i Crnoj Gori, kompanija ACO je 17. oktobra 2019. godine uz prisustvo mnogobrojnih partnera i saradnika svečano otvorila svoj novi izložbeni prostor, čime je i zvanično označila početak rada ACO Akademije. Opširnije o ovome pročitajte na sledećem LINKU.\nVirtuelni obilazak bisera italijanske rivijere\nŠta nam nudi Čačak umesto letovanja na moru?


Održan sastanak Opšteg odbora za društveni razvoj, obrazovanje, istraživanje i nauku PS SEECP\nsubota, 24 februar 2018 15:55\nSastanak Opšteg odbora za društveni razvoj, obrazovanje, istraživanje i nauku Parlamentarne skupštine Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi – PS SEECP, održan je danas u Velikoj sali Skupštine Crne Gore.\nSastanak kojim je predsjedavao poslanik Skupštine Crne Gore,Radule Novović, okupio je parlamentarce iz 10 država Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi, dok su sastanku na poziv predsjedavajućeg prisustvovali, ministar prosvjete dr Damir Šehović, kao i ekspertkinja Regionalnog sekretarijata za saradnju (RCC) gđa Mimika Dobroshi, koji su se učesnicima skupa obratili svojim uvodnim izlaganjima.\nOpšti odbor bio je posvećen temi: „Obrazovanje u regionu Jugoistočne Evrope: trenutno stanje i perspektive“, a poslanici iz zemalja regiona Jugoistočne Evrope u svojim izlaganjima osvrnuli su se na stanje u svojim zemljama, predstavili dobre prakse i ukazali na probleme sa kojima se suočavaju kada je u pitanju realizacija politike u ovoj važnoj oblasti.\nPredsjednik Opšteg odbora za društveni razvoj, obrazovanje, istraživanje i nauku PS SEECP, poslanik Novović, predstavljajući izvještaj i rezoluciju koje je pripremila delegacija Skupštine Crne Gore pri PS SEECP, kazao je da su zemlje regiona uložile značajne napore da unaprijede nacionalne sisteme obrazovanja, čemu je zasigurno doprinijela i kvalitetna saradnja, razmjena informacija i dobrih praksi.\nNovović je takođe naglasio značaj unapređenja sistema obrazovanja u zemljama SEECP-a, ističući da se upravo kroz obrazovni sistem razvijaju i osjećanja za identitet sopstvene države, te da se u isto vrijeme i oblikuje svijest i gledište pojedinaca po pitanju razumijevanja raznolikih procesa u društvu.\nMinistar Šehović je u uvodnom izlaganju učesnicima skupa predstavio učinjeno u prethodnih godinu dana, na reformi sistema obrazovanja u Crnoj Gori. Ministar je naglasio da je Vlada Crne Gore pokrenula reformu svih nivoa obrazovanja, svjesna potrebe oslanjanja na novi model rasta, zasnovan na pametnom i održivom rastu, sa inovacijama i znanjem kao ključnim njegovim pokretačima.\nNa kraju sastanka, uz ocjenu da se radi o veoma kvalitetnim dokumentima, članovi Opšteg odbora usvojili su Izvještaj i Rezoluciju, koji će biti razmatrani i potvrđeni na zasijedanju Parlamentarne skupštine Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi, koje će biti održano 13. i 14. aprila u Ljubljani, u okviru slovenačkog predsjedavanja ovom inicijativom.\nSastanku su pored domaćina iz Skupštine Crne Gore, prisustvovali predstavnici parlamenata: Albanije, Bosne i Hercegovine, Grčke, Hrvatske, Kosova, Rumunije, Slovenije, Srbije i Turske.


Subotički „Interetno festival“ posetilo 37.000 ljudi › Made-in-Germany.rs\nOvogodišnji 14. „Interetno festival“ u Subotici, koji je završen sinoć svečanim defileom učesnika iz više zemalja Evrope i sveta, folklornim nastupima i velikim vatrometom, posetilo je oko 37.000 gostiju.\nBela Bodrogi, direktor ovo festivala, zadovoljan je ovogodišnjom manifestacijom, istakavši da su po pitanju organizacije i sadržaja “uspeli da preskoče visoko postavljenu lestvicu”.\n– Ne govorim ovo samo iz mog subjektivnog ugla, već o tome govori i mišljenje svih onih koji su na bilo koji način učestvovali u realizaciji festivala, kao i samih posetilaca. Bilo gde tokom ovih pet dana da smo se sreli, nazad smo dobili samo pozitivne kritike – kaže Bodrogi, a prenosi agencija „Tanjug“.\nPo njegovim rečima, sa 37.000 posetilaca festival je ove godine oborio sve rekorde po pitanju gostiju, s obzirom da je najveća zabeležena dosašnja posećenost tokom trajanja festivala bila 25.000 gledalaca.\nZa sledeću godinu i 15. po redu subotički etno festival, Bodrogi je najavio niz novina. Kako kaže, u gradskoj Upravi žele da naredni festival bude još monumentalniji i veruju da imaju i znanja i veštine da to sprovedu.\nOd MiG na 28/08/2015 / Finansije, Investicije, Turizam / Ostavite komentar


Preventivna i dečja stomatologija - Stomatološka ordinacija Momčilović\nPružamo sve usluge iz oblasti dečije stomatologije sa posebnim akcentom na pravovremenoj prevenciji eventualnih problema kod razvoja vilica i zuba. Uz nezaobilazne stručne savete, omogućavamo da mladi pacijenti steknu korisne navike za održavanje zdravlja zuba i vilica, kao i da od početka zasnuju pravilan odnos prema budućim odlascima kod stomatologa.\nPrvi pregled je najadekvatnije obaviti po navršenoj petoj godini, ukoliko se ranije ne jave vidljivi problemi. Ovaj period je najoptimalniji za utvrđivanje mogućih poremećaja u rastu i razvoju zuba i vilica, a takođe predstavlja i pogodan momenat za otklanjanje predrasuda i bojazni vezanih za odlazak kod stomatologa, koje se kod dece često javljaju.\nFluorisanje zuba vrši se dva puta godišnje procesom koji traje trideset minuta. Fluor je izuzetno važan za čvrstinu zuba i njihovu otpornost na nastanak karijesa.\nZalivanje fisura predstavlja ispunjavanje „jamica“ ( fisura ) prvih stalnih kutnjaka i pretkutnjaka u cilju sprečavanja nastanka karijesa. Ova mesta su često teško dostupna za čišćenje, pa je ovakva bezbolna intervencija vrlo efikasna u njihovoj zaštiti.\nPraćenje smene zuba izuzetno je važno za kontrolu pravilnog formiranja istih. Naš stručni tim je u stanju da redovnim proverama otkrije eventualne nepravilnosti na vreme i pruži adekvatan tretman.\nNeinvazivno lečenje karijesa, radi se uz korišćenje najnovijih metoda iz oblasti stomatologije po svetskim standardima.


Nova Mastercard studija o digitalnom bankarstvu u Evropi pokazuje da je praktičnost najveća prednost digitalnih bankarskih rješenja | Sutra.ba Website preview\n10.07.17 u 18:42\nMastercard je prvi izbor za saradnju za više od 30 digitalnih banaka u Evropi čija nova bankarska rješenja podstiču lojalnost potrošača\nNovo Mastercard istraživanje koje je danas objavljeno* obuhvatilo je ispitanike iz 11 zemalja u Evropi koji su iskazali svoje stavove o važnosti digitalnih inovacija i rješenja za budućnost finansijskih usluga, trgovine i maloprodaje. Ispitivanje o evropskim korisnicima bankarskih usluga pokazuje da je praktičnost najznačajnija prednost digitalnih bankarskih rješenja, a da su ušteda u vremenu i jednostavnost korištenja najveći pokretači za 70%, odnosno 59% ispitanika. Oko 60% Evropljana podržava digitalna rješenja i vjeruje da je digitalizacija bankarske industrije faktor koji čini život jednostavnijim i sigurnijim.\nKompanija Mastercard je trenutno ključni pokretač inovacija i partner za pružanje digitalnih rješenja, te sarađuje sa više od 30 novih digitalnih banaka u Evropi ukjučujući i N26, Holvi i Monzo, ali i mnoge druge širom svijeta. Kao vodeća globalna tehnološka kompanija, Mastercard pomaže svim svojim partnerima da razviju praktična i sigurna rješenja koja su fokusirana na iskustvo korisnika.\nHavijer Perez, predsjednik kompanije Mastercard za Evropu, rekao je: „Kao tehnološka kompanija koja posluje u platnoj industriji, mi već dugo imamo u fokusu svog poslovanja podsticanje inovacija, njihovo ubrzavanje i široku implementaciju. Nama je važno da ne uvodimo inovacije tek da bismo to činili. Već da razumijemo šta je našim partnerima i njihovim klijentima potrebno kako bi nastavili da koriste digitalna plaćanja putem svih uređaja. Ova studija potvrđuje da potrošači žele jednostavna i sigurna rješenja za svoje bankarske potrebe i da su otvoreni za digitalne proizvode ukoliko im oni poboljšavaju korisničko iskustvo. Mi prihvatamo ovu promjenu i ponosni smo što nas nova generacija banaka u Evropi vidi kao prvi izbor za partnera.“\nOva studija također pokazuje da je lojalnost korisnika u pogledu njihove trenutne banke na relativno niskom nivou – skoro polovina potrošača u Evropi (49%) kaže da bi razmislilo o prelasku u digitalnu banku. Njemački korisnici prednjače u tome – 27% njih razmišlja o promjeni banke u narednih 12 mjeseci, dok su sa druge strane, Holanđani najlojalniji – samo 7% njih razmišlja o promjeni banke, dok 52% njih želi da ostane tu gdje je sada.\nPored toga, evropski potrošači vjeruju da će proces digitalizacije bankarske industrije uticati i na poslovnice banaka. Dvije trećine ispitanika vjeruje da će poslovnice postojati i za 10 godina, ali da će ih biti manje, dok je samo 6% ubjeđeno da će poslovnice u potpunosti nestati za 10 godina.\n• Na pitanje šta bi promijenili kod svoje sadašnje banke, potrošači na prvo mjesto stavljaju „praktičnost“ i želju da proizvodi njihove banke budu „dostupni uvijek i da budu jednostavni za korištenje“ (42%).\n• Drugi najčešći odgovor je fleksibilnost i dostupnost podrške non-stop (27%).\n• Preko 85% ispitanika koristi digitalne bankarske servise, putem računara ili mobilnog telefona, makar jednom mjesečno, a 38% to radi na dnevnom ili sedmičnom nivou.\n• Najaktivniji korisnici su Britanci (54%), a za njima slijede Holanđani (51%) i Šveđani (37%), koji koriste digitalne bankarske usluge na dnevnom ili sedmičnom nivou, za razliku od 26% Švajcaraca i 27% Mađara koji su na dnu liste ispitanih tržišta.\nJedan od najvećih partnera kompanije Mastercard u oblasti mobilnog bankarstva je N26. kompanija koja je otpočela sa poslovanjem u Njemačkoj, sada postoji na 17 tržišta i predstavlja vodeću mobilnu banku u Evropi. „Sve što mi radimo vrti se oko vrhunskog korisničkog iskustva. Tehnologija igra ključnu ulogu u postizanju tog cilja“, izjavio je Valentin Stalf, ko-osnivač i direktor kompanije N26. „Bilo je izazovno naći partnere koji imaju digitalnu i fleksibilnu infrastrukturu koja kreira jedinstveno i jednostavno korisničko iskustvo. Prepoznali smo da je Mastercard dinamičan igrač, otvoren za nove proizvode i tehnologije. Kada imate takve kvalitete od renomiranog brenda koji ide u korak sa najnovijim tehnologijama, a koji ima i globalnu mrežu, to je kao da ste dobili na lutriji. Mastercard je najbolji partner kome smo se i mogli nadati kada smo počeli da gradimo prvu evropsku mobilnu banku.“ Kompanija Mastercard pruža rješenja za izdavanje i obradu kartica kompaniji N26 koja su neophodna za pružanje proizvoda klijentima, a pored toga, Mastercard pruža i tehničku podršku u pogledu platnih usluga. Kao jedan od pionira u ovoj oblasti, N26 ima za cilj digitalizaciju svih proizvoda i servisa koje nude tradicionalne banke.


Lexus u Kini predstavlja svoj prvi električni model predviđen i za Evropu - Auto Republika\nDebituje u Kini, iz prostog razloga što će to biti ključno tržište za ovaj model.\nLexus je nedavno skinuo veo sa spektakularnog LF-30 električnog koncepta, čija se serijska verzija neće naći u salonima u skoro vreme. Reč je o još jednom u nizu električnih studija japanske marke. Ipak, uskoro dobijamo električni model iz luksuzne Toyotine filijale.\nNovembra 22. prvi električni Lexus će zvanično stupiti na scenu u Gvangžuu, na Međunarodnoj automobilskoj izložbi. Očigledno je da se Lexusove preference menjaju, jer marka koja je bila u prvom redu orijentisana na američko tržište, sada svoj fokus prebacuje na Narodnu republiku.\nIndikativno je što će novajlija biti predstavljen u Kini, a ne na Salonu u Los Anđelesu, koji počinje istog dana, jer je novi, neimenovani elektromobil „posebno namenjen potrebama kupaca u Kini i Evropi“.\nDa li je možda reč o serijskoj verziji LF-SA iz 2015., malog hedžbek koncepta ili električnog ekvivalenta UX krosovera? Šta god da je u pitanju, mada će pre biti da se radi o potonjem, koristiće postojeću platformu prilagođenu električnom pogonu.\nZa baterijski model koji će počivati na posebno razvijenoj platformi, moraćemo da čekamo do početka sledeće dekade.\nLexus želi da prodaja električnih i PHEV modela prevaziđe konvencionalno pogonjene automobile do 2025.\ntags: BEV električni automobili EV japanski automobili kina\nprevious Mercedes razbija s prodajnim brojkama\nnext Premijera Škode Octavije 4 (VIDEO)


Potvrda uspešne saradnje sa Fakultetom organizacionih nauka | NIS\nNIS > Poslovi i karijera > Energija znanja > Potvrda uspešne saradnje sa Fakultetom organizacionih nauka\nPotvrda uspešne saradnje sa Fakultetom organizacionih nauka\nFakultet organizacionih nauka u Beogradu dodelio je NIS-u zahvalnicu za uspešnu saradnju, značajan doprinos u ostvarivanju visokih rezultata studenata i podršku u dosadašnjem razvoju fakulteta.\nKao strateški partneri, zajednički cilj NIS-a i FON-a je povezivanje biznisa i znanja i informisanje studenata o poslovnim procesima radi boljeg kontakta sa praksom. Ujedno, najuspešniji studenti FON-a, fakulteta koji je proglašen najboljim u Srbiji i koji studentima pruža vrhunski kvalitet studiranja, biće u prilici da karijeru i usavršavanje nastave u NIS-u. Dogovorena je i realizacija studentske prakse u NIS-u, gostujuća predavanja NIS-ovih stručnjaka na FON-u, kao i pomoć prilikom izrade istraživačkih i diplomskih radova.\nMemorandum o saradnji između NIS-a u FON-a u skladu je sa Ugovorom o saradnji između NIS-a i Beogradskog Univerziteta, koji je potpisan pre dve godine.


Prihvaćena ponuda „Hibsa“ za Železaru Smederevo | iNfo026.com\nNaslovna Vesti Politika Prihvaćena ponuda „Hibsa“ za Železaru Smederevo\nVladina radna grupa za privatizaciju Železare otvorila je u 11 sati finansijsku ponudu kineske kompanije „Hbis“. Kako prenosi RTS, Vlada je prihvata ponudu „Hbisa“ za prodaju smederevske čeličane.\nPremijer Aleksandar Vučić izjavio je danas pre podne da će vesti za privatizaciju Železare Smederevo biti dobre, prenosi Tanjug.\n– Verujte, biće dobre vesti, sutra ću govoriti o tome i sve vas sutra vodim na ručak – rekao je premijer, u prolazu sa otvaranja takmičenja na FON, novinarima, koji su mu dobacili pitanje o tome šta se dešava sa privatizacijom smederevske čeličane.\nKako prenosi Tanjug, u Ministarstvu privrede u međuvremenu je otvorena ponuda kineske kompanije „Hbis“, koja se jedina javila na tender za privatizaciju Železare i otkupila dokumentaciju.\nRanije, 1. aprila, tročlana komisija je proverila da li prijava sadrži sve što je bilo propisano uredbom i uputstvom za ponuđače za privatizaciju „Železare“ i preporučila da se prijava kineske kompanije odobri i pristupi otvaranju ponude.\nKako prenosi RTS, i tehnička i finansijska ponuda kineskog i svetskog giganta je u skladu sa traženim uslovima na tenderu.\nVlada je na javnom pozivu tražila partnera za „Železaru Smederevo“ sa početnom cenom oko 45 miliona i 700.000 evra.\nKako RTS nezvanično saznaje, „Hbis“ je ponudio 46 miliona evra za kupovinu „Železare“.\nPrethodni tekstZvizdan / 02-03.04.2016. Centar za kulturu Smederevo\nSledeći tekstBila je san svakog muškarca – Elizabet Tejlor


Bolja saradnja lokalne vlasti i civilnog društva | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Bolja saradnja lokalne vlasti i civilnog društva\nBolja saradnja lokalne vlasti i civilnog društva\nSOKOLAC – Načelnik Sokoca Milovan Bjelica potpisao je danas u Sarajevu ugovor sa predstavnicima EU i UN u BiH o saradnji te opštine u okviru Regionalnog programa lokalne demokratije /ReLOaD/ za zapadni Balkan koji će u naredne četiri godine biti realizovan u 21 opštini u BiH.\nBjelica, koji je potpisao ugovor sa šefom Delegacije EU u BiH Lars-Gunar Vigemarkom i rezidentnim predstavnikom Razvojnog programa UN u BiH Sezin Sinanoglu, istakao je da je cilj projekta podrška jedinicama lokalne samouprave u uspostavljanju boljih odnosa lokalnih vlasti i civilnog društva i u transparentnoj raspodjeli budžetskih sredstava namijenjenih za organizacije civilnog društva.\nOn smatra da će realizacijom Regionalnog programa lokalne demokratije u naredne četiri godine biti rađen projekat u oblasti obrazovanja, te na pripremi infrastrukture za sport s obzirom na to da će Sokolac biti domaćin Međuopštinskih omladinskih sportskih igara /MOSI/ 2019. godine.\nBjelica je izrazio nadu da će u okviru projekta prekogranične saradnje zajedno sa prijateljskom opštinom Arilje opština Sokolac moći da obezbijedi između 250.000 i 300.000 KM za projekat „izgradnja pristupnog puta“ prema sportskom centru.\n„Radićemo na rekonstrukciji ograde, osvjetljenju na stadionu, modernizaciji pristupnog puta kroz Ulicu Milana Šarca prema sportskom centru u naselju Bara“, rekao je Bjelica novinarima.\nOn je naveo da je opština Sokolac na ovom regionalnom projektu radila nekoliko posljednjih godina i našla se među lokalnim zajednicama koje su ispunile uslove, jer ima formiran i organizovan nevladin sektor koji će pomoći lokalna zajednica, ali i fondovi realizacijom ReLOaD-a.\n„Ako obezbijedimo 30 odsto sredstva u budžetu za neki od projekata nevladinih organizacija za unapređenje infrastrukture, potrebe mladih ili sportska dešavanja, u okviru ovog regionalnog programa ćemo povući preostali dio potreban za njegovu realizaciju“, rekao je Bjelica.\nOn je podsjetio da je takva situacija i u vezi sa većinom ostalih projekata i programa koje potpomažu međunarodni faktor, određene institucije, finansijske fondacije i udruženja koja djeluju u BiH.\nBjelica je izrazio zadovoljstvo zbog toga što predstavnici ovih organizacija i fondova uvažavaju rad lokalne uprave na Sokocu, iako radi u veoma teškim uslovima i funkcioniše bez dovoljno novca.\nBjelica je naglasio da, uprkos tome, lokalna uprava uvijek nađe način da riješi ovakve teškoće.\nPrethodni članakRekordna posjećenost „Ski-openinga“\nNaredni članakUskoro škola crkvene muzike


četvrtak, 26 januar 2012 08:37\nSAVEZ BAČKIH BUNJEVACA - PROGRAM (ћирилица)\nOrgan koji je usvojio Program: Skupština Saveza bačkih Bunjevaca\nNaziv političke stranke:\nSedište političke stranke:\nRepublika Srbija, AP Vojvodina, 24000 Subotica, ul. Ante Parčetića br.10\nCiljevi političke stranke:\nSavez bačkih Bunjevaca je\npolitička stranka bunjevačke nacionalne manjine koja je osnovana radi zastupanja svih onih ciljeva čije je ostvarivanje potrebno, kako bi bunjevačka nacionalna manjina u Republici Srbiji, a posebno u Vojvodini mogla da se kratkoročno, srednjoročno i dugoročno razvija i opstane.\nSavez bačkih Bunjevaca će se političkim, parlamentarnim, vanparlamentarnim, kao i drugim zakonskim sredstvima boriti za očuvanje nacionalnog identiteta, za punu slobodu, ravnopravnost i materijalno blagostanje Bunjevaca, kao i za očuvanje i proširivanje njihovih prava, garantovanih Ustavom i Zakonom Republike Srbije.\nPored navedenog, Savez bačkih Bunjevaca će se zalagati za moderne civilizacijske vrednosti,\nza harmonične odnose sa drugim narodima i nacionalnim manjinama. U interesu ostvarivanja naših ciljeva, sve ćemo učiniti da uspešno učestvujemo na izborima i participiramo u vlasti na republičkom, pokrajinskom i lokalnom nivou.\nCilj je da Savez bačkih Bunjevaca:\n– da preko svojih izabranih poslanika učestvuje u radu republičkog\n– svojom aktivnošću služi pojedincima i organizacijama koje se deklarišu kao bunjevačke i koje pripadaju bunjevačkom korpusu,\n– podržava očuvanje jezika, kulture i identiteta Bunjevaca i pomaže razvoju i proširenju njihovog obrazovanja,\n– stvara punu i stvarnu ravnopravnost Bunjevaca u Srbiji u svim oblastima privrede\ni javnog života,\n– homogenizuje bunjevački korpus, doprinosi povećanju snage zajedništva nacionalne manjine Bunjevaca u Srbiji i cele bnjevačke nacije, a pored toga proširuje i kontakte Bunjevaca sa onim narodima sa kojima zajedno žive,\n– utiče da živimo u evropski opredeljenoj, demokratskoj državi, u kojoj se ljudska i\npojadinačna prava na svim nivoima ostvaruju,\nCiljevi i zadaci utvrđeni su u programu stranke, rukovodstvo i članstvo dužno je da postupa u skladu sa Programom.


Nije redak slučaj da beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko u nekoj zemlji bude dočekan uz najviše državne počasti, kao prilikom posete Srbije u decembru, ali jeste neuobičajeno da neki državnik, poput srpskog predsednika Aleksandra Vučića, Lukašenka nazove "velikim prijateljem" svog naroda.\nBeloruski lider nije jedini održava bliske odnose sa našom zemljom. Srbija može da se pohvali spiskom "bliskih prijatelja", a zanimljivo je da vežina njih ima jednu zajedničku osobinu - u demokratskoj međunarodnoj zajednici važe za autokrate koje svojim režimima podrivaju vrednosti liberalnog svetskog poretka.\nAleksandar Lukašenko, koji vlada Belorusijom već 25 godina, bio je 2. i 3. decembra u poslednjoj od brojnih poseta našoj zemlji. Dok je on održavao srdačne veze sa svim predsednicima Srbije u protekle dve i po decenije, na Zapadu ga je bio glas da je "poslednji diktator Evrope".\nČesto se čuje da je Lukašenko u svojoj republici održao neku vrstu „mini-Sovjetskog Saveza“. U mračne strane njegove vladavine spada krajnje autoritarni režim koji se oslanja na obaveštajnu službu KGB, koja u Belorusiji i dan-danas nosi to ime.\nPutem referenduma doneo je izmene zakone i ustava kako bi imao više ovlašćenja i neograničen reizbor. Iako je u Skupštini Srbije "održao lekciju" iz demokratije i slobodnh izbora, u njegovoj zemlji Parlamentu je oduzeta moć, liberalna opozicija skrajnuta, a mediji cenzurisani. Neki opozicioni političari su nestali bez traga, protesti su bili ugušeni.\nMeđutim, nakon što je ostao neutralan prilikom ruske aneksije Krima, Lukašenko je počeo da stiče međunarodni ugled. Primetno je da je proteklih nekoliko godina usavršio veštinu balansiranja između Rusije i Zapada.\nNa samom poćetku 2019. godine ruski predsednik Vladimir Putin je četvrti put posetio Srbiju, a peti dolazak je najavljen za ovu godinu.\nRuski lider je često i rado viđen gost u Srbiji, uvek dočekan uz raskošnu dobrodošlicu, a njegove posete prati moćna delegacija sa ciljem da "zacementira" saradnju sa Srbijom.\nNa globalnom nivou Putin važi za lidera koji čini planetu nesigurnijim mestom boreći se protiv zapadnog poretka. Ruski lider već godinama bori sa sankcijama koje su mu Amerika i Evropska unija nametnule zbog aneksije Krima 2014. godine.\nU Rusiji, on je autokrata čija je vladavina obeležila eru smanjenih političkih i ličnih sloboda.\nPutin i Srbija imaju i jednog zajedničkog prijatelja koji godinama ljuti Evropsku uniju. Mađarski premijer Vikror Orban, koji je u oktobru bio u iznenadnoj poseti Srbiji, važi najkontroverznijeg EU lidera.\nKomentarima poput onog da je migrantska kriza „nemački problem" i da Mađari imaju prava da „ne žive zajedno sa Muslimanima", Orban je isprovocirao jake kritike evropskih političara. On već dugo provocira strane kolege kontroverznom politikom, uključujući i tesne veze za Rusijom.\nOrbanova posvećenost demokratskim načelima i ekonomskom razvoju dugo je pod znakom pitanja, a nedavno je Evropski sud pokrenuo postupak protiv Mađarske zbog nepoštovanja osnovnih demokratskih vrednosti Unije.\nReputaciju su mu narušile i korupcijske afere populizam, autoritativni stil vladanja, ali i 175 kilometara dug zid koji je izgradio na granici sa Srbijom - još jedan pokušaj demonstracije sile i moći.\nKineski predsednik Si Đinping je 2016. bio u trodnevnoj poseti Srbiji, što je prva poseta jednog kineskog lidera našoj zemlji posle više od 30 godina.\nIako Kina pod Đinpingom zagovara politiku "reformi i otvaranja", njeno društvo je krajnje zatvoreno. Đinpingov režim poznat je po apsolutizmu i cenzuri, a on sam kao diktator, autokrata i "Mao Cedung 21. veka".\nSijev grandiozni međunarodni projekat "Pojas i put", u koji je ukljućena i Srbija, nije naišao na preterano oduševljenje na Zapadu koji smatra da se iza svega kriju megalomanski geopolitički ciljevi jednog od "najopasnijih" svetskih lidera.\nIlham Alijev je rado viđen gost u Srbiji, a prilikom jedne takve posete 2011. godine otkrio je u Tašmajdanskom parku "simbol prijateljstva" naše dve zemlje - spomenik svom prethodniku i ocu Hajdaru Alijevu.\nVeći deo srpske javnosti tada nije znao koje ustvari bio Hajadar Alijev i na koji način je vodio svoju zemlju i narod. Komunističkog vođu kritičari su nazivali "jednim od poslednjih diktatora savremenog doba" koji je tokom svoje dugogodišnje apsolutističke vladavine vratio Azerbejdžan u crno doba.\nRežim njegovog naslednika i sina, iako umereniji, i dalje je autokratski, a Ilham Alijev je u svojoj zemlji poznat po brojnim korupcijskim aferama.\nLukašenkov recept za borbu protiv korona virusa: TRAKTOR I RAD LEČE SVE


Dočekuje li Kolašin spremno “Investicioni bum”: Hotela ne fali, osnovna infrastruktura nedostaje – Bankar.me\nDecember 6, 2021 CRNA GORA, SVE VIJESTI, TURIZAM Leave a comment\nPočetak gradnje 10-ak hotela i nekoliko stambenih objekata u Kolašinu počeo je prije nego su lokalna uprava i država riješile bilo koji od nekoliko krupnih infrastrukturnih problema Kolašina. Od dinamike radova i količine novca zavisiće koliko će taj grad biti u stanju da odgovori zahtjevima i invenstitora i turista\nKolašin nema postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda i kompletiranu kanalizaciona mrežu, ali ni uredno vodosnabdijevanje. Tek predstoji rješavanje dodatnog parking prostora, a čak ni u najavi nijesu uređenje Autobuske stanice i pijace. Istovemeno, u tom gradu i okolini u toku je izgradnja desetak hotela, od kojih su sedam iz programa ekonomskog državljanstva. Privode se kraju i radovi na nekoliko stambeno-poslovnih objekata. Infrastrukturna nespremnost te varoši za „invensticioni bum“ koji je u toku, očigledna je na svakom koraku. Kojom dinamikom i kojim novcem će te „falinke“ biti ispravljane, do sada nije precizno saopšteno ni sa lokalnog ni sa državniog nivoa.\nLuksuzni hoteli u Kolašinu, koji se grade u okviru programa ekonomskog državljanstva, zahtijevaju infrastrukturnu opremljenost na visokom nivou, kaže za Monitor sekretarka za planiranje prostora, komunalne poslove i saobraćaj Ljiljana Rakoćević. Međutim, prema njenim riječima, stiglo se tek do „obezbjeđivanja zakonskih preduslova za izgradnju potrebne infrastrukture“.\n„U tom cilju se već sa investitorima na Brezi traži model za projektovanje i izgradnju elektro, saobraćajne i komunalne infrastrukture. Sa investitorima hotela na skijalištu, takođe. U saradnji sa Ministarstvom ekologije, prostornog planiranja i urbanizma i autorizovanom kompanijom od strane Evropske unije, priveli smo kraju sve pripremne poslove (Studija izvodljivosti, urbanističko-tehniče uslove, projektne zadatke …) , koji prethode izradi tehničke dokumetacije za projekat postrojenja za prečišćavanjen otpadnih voda i prateće kanalizacione mreže. Nakon toga uslijediće i realizacija tog projekta“, tvrdi Rakočević.\nTaj projekat, kaže ona, je među najvećim relizovanim ikad u Kolašinu. Svakodnevno, objašnjava, na osnovu važeće planske dokumentacije, detaljno se analizira i prirpema dokumentaciju za infrastrukturne projekte na teritoriji opštine. Ipak, očekuju pomoć države i investitora.\n„Država prihoduje značajna sredstva u vidu donacije kroz program ekonomskog državljanstva, a ta sredstva su opredijeljena za razvoj manje razvijenih opština na sjeveru. Skoro svi razvojni projekti u okviru ekonomskog državljanstva nalaze se na teritoriji opštine Kolašin. Zbog toga, sa pravom, očekujemo da se najveći dio tih prihoda preusmjeri za infrastrukturne projekte na teritoriji našeg grada. Uveliko pripremamo projektnu dokumentaciju i prateće zakonske preduslove kako bi ih Vladi i nadležnim organima kandidovali“, objašnjava sekretarka.\nPredstavnik firme CG Resort koja gradi turistički kompleks Breza u Kolašinu Dragoman Peković kaže da saradnja sa lokalnom upravom u posljednje vrijeme ohrabruje. Međutim, kako objašnjava, investitor još čeka obećanje o relizaciji glavnog infrastrukturnog projekta- izgradnju oko 500 m puta do hotela. Taj objekat, čija je vrijednost, prema zvaničnim podacima oko 19,5 miliona eura, treba da bude završen tokom naredne godine. Još nema adekvatnu prilaznu saobraćajnicu.\n„Ranije iskustvo sa lokalnom upravom bilo je nazadovoljavjuće. Komunakacija minulih par godina ohrabruje. Imamo čvrsto obećanje od predsjednika Opštine Milosava Bulatovića da će u martu početi gradnja puta od Bablje grede do hotela. Saobraćajnica, naravno, treba da bude kompletno uređena, uključujući trotoare i rasvjetu. Obećano nam je da će novac za te radove biti predviđen budžetom za narednu godinu. U Opštini očekuju i podršku Vlade“, kaže Peković.\nPrevious Najpopularniji automobili u svijetu i u regionu (Infografika)\nSljedeći Fenomen bujanja birokratije ’82: Koliko Jugoslovena radi u društvenom sektoru, koliko u industriji?\nRezervacije otkazane, gosti traže novac nazad


Građanske Inicijative | Predstavljeno istraživanje o ekonomskoj aktivnosti sektora\n10 Nov Predstavljeno istraživanje o ekonomskoj aktivnosti sektora\nBeograd, 10.novembar, 2017.godine – Građanske inicijative, kao resursni centar TACSO za sve organizacije civilnog društva u Srbiji i TACSO kancelarija, juče su predstavili rezultate istraživanja o ekonomskoj aktivnosti u civilnom društvu. U uvodnom delu, prisutnima su se obratili organizatori i Žarko Stepanović, v.d. direktora Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom Vlade Republike Srbije, koji je podsetio na podršku koju ova kancelarija pruža u oblasti socijalnog preduzetništva u Srbiji, kao i o pravnom okviru za bavljenje privrednom delatnošču.\nIstraživanje je sprovedeno sa ciljem da se sagleda realno stanje i potrebe OCDkoje se odnose na uspešnije obavljanje privredne delatnosti, ali i na ključne nedostatke u zakonskom okviru i praksi kada je u pitanju socijalno preduzetništvo, te ponudi preporuke za njihovo unapređenje.\nRezultate istraživanja preuzmite ovde: Istraživanje o ekonomskoj aktivnosti civilnog društva nov 2017 – GI\nRezultati istraživanja o ekonomskoj aktivnosti organizacija civilnog društva, prvo ovakve vrste kod nas, sproveo je TACSO Resursni centar Građanskih inicijativa, u periodu avgust – novembar 2017. godine. Preko 700 OCD (udruženja, zadužbina i fondacija) koje su registrovane za obavljanje privredne delatnosti dalo je odgovore na pitanja o finansijskim kapacitetima i stabilnosti svojih organizacija (načinima finansiranja, broju zaposlenih) i uticaju obavljanja privredne delatnosti na njihov rad (ko podstiče, a šta otežava obavljanje privredne delatnosti; ko su najčešći korisnici/ce roba/usluga od privredne delatnosti; kako se formira njihova cene, a kako vrši promocija).


Otvoren aerodrom “Morava” – INFO PLUS\nHome > Društvo > Otvoren aerodrom “Morava”\n06/28/2019 06/28/2019 Redakcija\taerodrom Morava, otvaranje aerodroma Morava, otvoren aerodrom Morava, Vidovdan aerodrom Morava otvaranje, Vučić aerodrom Morava\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, uz prisustvo velikog broja građana iz Kraljeva, Čačka i drugih okolnih gradova, svečano je otvorio na Vidovdan aerodrom “Morava” u Lađevcima. U izgradnju ovog aerodroma država je do 2012. godine uložila petnaest miliona evra, a samo u toku ove godine za opremanje aerodroma i radove na proširenju piste opredeljeno je dvanaest miliona evra, od čega je, prema oficijelnim podacima, do sada utrošeno 8,5 miliona.\nPredsednik Srbije podsetio je da je ovo prvi civilni aerodrom koji Srbija otvara posle trideset tri godine, jer je prethodno aerodrom u Nišu otvoren 1986. godine.\n“Mi današnji Vidovdan obeležavamo ovde na novootvorenom aerodromu “Morava” između Kraljeva i Čačka i ovo danas jeste novo mesto, jedno od mnogih sa kojih Srbija bukvalno može u nebo i preko neba do novih destinacija, novih ciljeva i novih rezultata,” istakao je Vučić.\nOn je saopštio da Srbija treba da otvara autoputeve, aerodrome i fabrike ali da je od toga još važnije da Srbija ima što više dece, a ove godine ohrabruje podatak da je u prvih pet mešeci rođeno 825 dece više nego prethodne.\n“Srbija mora da postoji, mora da bude snažnija. Da bi bila ekonomski jača i da bi mogla da opstane moramo da imamo dece i to mi je najvažnija poruka na današnji Vidovdan,” naglasio je Vučić.\nOn je dodao i da je ovaj aerodrom “mala pobeda koja najavljuje mnogo velikih pobeda u budućnosti” i da država sve ovo radi da bi ljudi mogli ovde da žive i da bi se deca rađala.\nNa aerodrom u Lađevcima danas je sleteo avion ATR 72 kojim su doputovali članovi orkestra “Stanislav Binički”, a da bi mogli da sleću i veći avioni potrebno je da se završe radovi na produženju i proširenju piste i rulne staze.\nUpravu aerodroma sada očekuje pribavljanje međunarodne dozvole i razmatranje ponuda avio kompanija, a pretpostavlja se da će prvi letovi biti organizovani do Nemačke i Turske jer su to destinacije do kojih putnici iz ovog dela Srbije najčešće putuju.\nVidovdan, veliki dan za Kraljevo i region


Turski parlamentarci u Skupštini Srbije sa Majom Gojković i Draganom Markovićem Palmom - Telegraf.rs\n30/10/19 | 14:34 ≫ 14:35\nTurski parlamentarci u Skupštini Srbije sa Majom Gojković i Draganom Markovićem Palmom\nSrpsko - turski odnosi najbolji u istoriji - poručila je predsednica srpskog parlamenta Maja Gojković\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković primila je danas delegaciju poslanika turskog parlamenta čiji je domaćin u poseti Srbiji predsednik i šef poslaničke grupe Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma, a održana je i zajdnička sednica poslaničkih grupa tursko - srpskog prijateljstva u Skupštini Srbije i Turske.\nPredsednica srpskog parlamenta Maja Gojković izjavila je da su srpsko - turski odnosi najbolji u istoriji i da to treba zahvaliti predsednicima Srbije i Turske Aleksandru Vučiću i Redžepu Tajipu Erdoganu.\n- Srbija i Turska imaju danas istorijski nivo odnosa. Ono što je važno je da onoliko koliko su ekonomski odnosi dobri takvi će biti i politički odnosi, a ekonomska i privredna saradnja između dve zemlje je danas najbolja u istoriji - poručila je Gojković i zahvalila se Turskoj na podršci Srbiji.\nU Skupštini Srbije je održana zajednička sednica poslaničkih grupa tursko - srpsko prijateljstva u oba parlamenta. Domaćin turskoj delegaciji u Srbiji, predsednik i šef posalaničke grupe Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma je rekao da danas u Srbiju dolazi mesečno jedan investitor, a do pre sedam godina su bila ukupno dva.\n- Prijateljski odnosi predsednika Vučića i Erdogana i šefova diplomatija Dačića i Čavušoglua doprineli su da trgovniska razmena između dve zemlje dostigne blizu 2 milijarde evra. To je znak da možemo da dostignemo dugoročni cilj da razmena između dve zemlje dostigne i 5 milijardi evra.Velike turske kompanije dolaze u Srbiju, jer u Srbiji postoji i politička stabilnost i ekonomska sigurnost. U poslednje dve godine u Srbiji su dolazili najveći svetski državnici, predsednici Rusije, Kine, Turske, Francuske, kancelarka Nemačke i mnogi drugi i to je signal njihovim investitorima da ulažu u Srbiji i otvaraju fabrike i nova radna mesta - rekao je Marković.\nMarković: Prenesite ono što ste videli u Srbiji\n- Za odlične odnose između dve zemlje zaslužan je ambasador Turske u Srbiji Tanžu Bilgič i da možemo da glasamo, glasali bismo da ostane još jedan mandat u Srbiji.\nMolim vas poslanike da prenesete u Turskoj da nisu tačni navodi nekih zapadnih medija kako u Srbiji nema dovoljno demokratije. Prenesite samo ono što ste videli u ova tri dana u Srbiji. Problem ima samo deo opozicije i to onaj manji deo parlamentarne opozicije, koji bojkotuje sednice parlamenta. Njihov problem je vanparlmentarna opozicija koja ih poziva na bojkot as vi zajedno teško mogu da pređu cenzus. Srbija je slobodna i demokratska zemlja - rekao je Marković.\nDragišić: Turske investicije u Srbiji su akt prijateljstva\nPredsednik poslaničke grupe srosko - turskog prijateljstva u Skupštini Srbije poslanik SNS Zoran Dragišić je istakao da da turske investicije u Srbiji nisu samo biznis. "Ulaganje turskih investitora u Srbiiji nije samo biznis već i jedan akt prijateljstva. Turske kompanije investirale su u najmanje razvijenim delovima Srbije i na taj način su u velikoj meri zaustavile odlazak iz tih krajeva", rekao je Dragišić.\nEsign: U Srbiji smo kao kod kuće\nPredsednik poslaničke grupe tursko srpskog prijateljstva u turksom parlamentu Mustafa Esgin, izjavio je da se u Srbiji oseća kao kod kuće.\n- Ja sam bio u pseti Srbiji i u deleagciji sa presdednikom Erdoganom. Ovde se uvek osećam kao kod kuće. Turska veoma ceni prijateljske veze sa Srbijom i na naš odnos mi gledamo na strateški način. Naši bilateralni odnosi su jako važni kako bil ljudi na Balkanu živeli u miru i slozi - izjavio je Esgin i zahvalio Draganu Markoviću Palmi na gostoprimstvu i veoma značajnim političkim i prvrednim sastancima u Jagodini i Beogradu.\n- Naši investitori će još više dolaziti u Srbiju jer verujemo Srbiji i verujemo da ste naši prijatelji - naglasio je Mustafa Esgin.\nMilićević: Cilj Srbije i Turske je mir na Balkanu\nPotpredsednik Skupštine Srbije Đorđe Milićević je rekao da je cilj i Srbije i Turske mir na Balkanu i podsetio da je Srbija prva pružila podršku Turskoj pre tri godine kada je došlo do pokušaja državnog udara. predsednik Odbora za spoljne poslove Skupštine Srbije Žarko Obradović je kazao korist od odličnog odnosa dve države imaju oba naroda.\n- Dobit je obostrana. Važno je što je domaćin posete turskoj delegaciji Dragan Marković Palma, čobek koji je menadžer i koji zna da napravi posao na dobrobit svih" rekao je Obradović. Poslanik vladajuće AK partije, kao i svi u delegaciji Turske, Husein Sahin je rekao da se dve države približavaju jedna drugoj i ekonomski i politički. "Velko hvala našem domaćinu Palmi na svemu što nam je pružio u Srbiji. To nam daje zadatak da još više sarađujemo", izjavio je Sahin. Poslanik Zafer Isik je rekao da ima prostora za još bolju saradnju u oblasti poljorivrede a posebno u stočarstvu. "Vidim da je Srbija zemlja koja može da hrani ceo regjon - kaže Isik. Gradonačelnik milonskog Osmangazija Mustafa Dundar je ponduio saradnju u svim oblastima.\nSatanku je prisustvovao i ambasador Turske u Srbiji Tanžu Bilgič koji je istakao da je poslednjih godina značajno promenjena slika Turske u Srbiji i Srbije u Turskoj.\n- I to je bio najteži deo naših odnosa koji smo uradili. Kada u Turskoj pomenete Srbiju to je pozotivno, kao u Srbiji kada danas pomente Tursku - zaključio je ambasador Bilgič.\nRezolucija Kongresa vid pritiska, neće uticati na odnos Srbije i SAD: Dačić o slučaju Bitići


Nemački izbori - borba za bronzanu medalju - European Western Balkans\nDan kada će Nemci izaći na izbore se bliži. U našoj zemlji miholjsko leto prolazi i jesen polako stiže, sa svojom umirujućom monotonijom. Na neki način, izbori u Nemačkoj oslikavaju ovu jesenju monotoniju u političkom smislu. Prošle zime svet je bio suočen sa šokom zvanim Donald Tramp. Desni populista, milijarder i rijaliti zvezda postao je predsednik SDA ratujući sa protivničkom Demokratskom partijom ali i sa svojim Republikancima. Mnogi su očekivali (drugi su pak strepili) da će taj populistički talas zapljusnuti Francusku i Holandiju. Međutim Gert Vilders je podbacio na holandskim izborima dok je Emanuel Makron do nogu potukao Marin Le Pen u Francuskoj. Sa pobedom Makrona utihnule su zebnje od nacionalističkog buđenja u Evropi i nakon burnog proljeća dolazi nam mirna nemačka jesen.\nMirna nemačka jesen\nOno što jeste odlikovalo sve pomenute izbore jeste emotivna nabijenost samih utakmica. Skandali su bili sveprisutni i žestoko propraćeni od strane medija. Birači su bili polarizovani a kandidati neprijateljski nastrojeni jedni prema drugima do usijanja. Osim toga ishodi svih navedenih izbora bili su izuzetno neizvesni, što je možda zapravo i razlog takvih izbornih atmosfera.\nNasuprot tome u srcu u Evrope, na obalama Rajne, Majne i Dunava sve je mirno. Pobednik se već zna i neprikosnovena Angela Merkel će još jednom sesti na mesto kancelara Savezne Republike Nemačke. Muti se tako pridružuje Vladimiru Putinu, kao evropskom lideru čiji politički vek nema kraja. Drugo mesto je takođe znano.\nSPD Martina Šulca gravitira oko 22%, mada je pre nekoliko meseci izgledalo kao da može da ugrozi CDU/CSU koaliciju. Dvoje kandidata za kancelara i koalicionih partnera učestvovali su u samo jednoj televizijskoj debati koja je bila u najmanju ruku, neinspirativna. Dvoje kandidata i dve partije sve više liče jedna na drugu, toliko da izgledaju kao levo i desno krilo jedne partije. Ako imamo u vidu da su od proteklih 12 godina CDU i SPD bili 8 godina zajedno u vladi onda ova simbiotička veza uopšte ne čudi. Narodski rečeno, dve partije i dvoje lidera liče kao jaje jajetu.\nPre 7 godina, obraćajući se omladini svoje partije u Potsdamu, Angela Merkel je izjavila: „Multikulturalizam je propao, potpuno je propao.“ U to vreme CDU/CSU je vodila desno-centrističku vladu u koaliciji sa FDP. Velika koalicija CDU/CSU-SPD formirana je 2013 i polako obe stranke su se sve više pomerale ka centru. Kada se Nemačka suočila sa prilivom od bezmalo milion izbeglica/imigranata/azilanata i kritikama domaće javnosti odgovor kancelarke Merkel bio je „Wir schaffen das (mi to možemo)“.\nNemačka vlada ponovo je prigrlila ideju multikulturalizma, otvorila svoje granice i založila se za integraciju milion novih pridošlica, ma koliko koštalo. Napadi koje je koalicija trpela od drugih zemalja EU, opozicije pa i sestrinske stranke CDU iz Bavarske CSU, su samo još više ojačali vezu dve stranke.\nOko većine bitnih pitanja dve stranke imaju slične stavove. Obe stranke podržavaju jaku EU i smatraju da je Nemačka primarni dobitnik EU integracija. Obe stranke podržavaju migracije, mada žele da otklone uzroke samih migracija koliko je to moguće. Cinici bi rekli da je nemačka auto industrija već dobila dovoljno potencijalnih jeftinih radnika, pa se stoga stav CDU polako menja ka kontrolisanoj migraciji.\nObe stranke žele da kazne UK zbog Bregita i obe stranke podržavaju sankcije prema Rusiji zbog aneksiranja Krima i mešanja u sukobe u Donjecku i Lugansku. Trzavice svakako postoje i najočigledniji su na primeru Erdogana, gde je CDU otvoreniji za saradnju dok je SPD više kritičan. Sa druge strane SPD trpi salve kritika zbog činjenica da je bivši lider stranke Gerhard Šreder postao član upravnog odbora Rosnjefta, ruske firme koja se nalazi na evropskoj crnoj listi kompanija pod sankcijama. U tom duhu, debata je više ličila na prijateljski razgovor dvoje partnera, sa svega par nesuglasica.\nRat za Bronzu\nUpravo ovo stapanje SPD i CDU u centru dovelo je do odlivanja glasova ka partijama na polovima. Najveći dobitnik pomeranja CDU u levo, migrantske krize, krize evrozone i opšte krize evropskog projekta jeste svakako AFD. Partija ekonomskih konzervativaca koja se zalagala za vraćanje marke i ukidanje pomoći siromašnim članicama vremenom je evoluirala (ili možda metastazirala) u propisnu nacionalističku stranku.\nNakon ostrakizovanja Frauke Petri iz vrha AFD, stranku je preuzeo dvojac Alis Vajdel i Aleksandar Gauland. Alis Vajdel, kao lezbejka sa partnerkom iz Šri Lanke i dvoje usvojene dece, jeste taj savremeni deo dvojca. Vajdel je samo jedna u nizu LGBT osoba koje se pojavljuju u samom vrhu desničarskih stranaka i pokreta (Pim Fortuyn, prethodnik Vildersa u Holandiji, Milo Yianopulis, Bill Murray i drugi), kao neka vrsta zaštite protiv napada za političku nekorektnost, seksizam, islamofobiju i homofobiju.\nVajdel takođe privlače mlađe nemačke nacionaliste, koji su socijalno dosta liberalniji od starijih generacija. Aleksandar Gauland je pak propisni nacionalista starog kova koje ne preza od koketiranja sa fašizmom. Drugi dobitnik sjedinjavanja SDP i CDU jeste FDP, na čelu sa harizmatičnim liderom Kristijanom Lindnerom, koji nastupa sa liberalnih/libertarijanskih pozicija. FDP je ispao iz parlamenta 2013, ali sve su prilike da će se partija trijumfalno vratiti u Bundestag.\nDie Linke je već etablirana antisistemska partija ekstremne levice u Nemačkoj, sa jakim uporištem u istočnoj Nemačkoj i ona je takođe doživela blagi rast podrške, mahom od razočaranih socijaldemokrata. Zeleni su takođe etablirana partija levog centra, fokusirana na pitanja životne sredine, socijalna pitanja i pitanja mladih, koja je doživela pad podrške u poslednje vreme.\nPrava borba se odvija upravo između ove 4 partije, što je bilo očigledno u Borbi u petoro (Funfkampf) televizijskoj debati gde su se predstavnici ove četiri stranke i predstavnik bavarske CSU sukobili. Bitka je bila jednako napeta i u toku debate na engleskom jeziku na DW Conflict zone pod dirigentskom palicom voditelja Tima Sebastiana. Ovde vredi malo razrešiti pojmovnu zbrku koja vlada u evropskom javnom diskursu pa i našem. Termin populizam je jako često korišten i poprimio je značenje supstituta za nacionalistu-desničara.\nZapravo populizam je mnogo opštiji i Kembridžov rečnik ga je definisao na sledeći način: „Populizam obuhvata političke ideje i aktivnosti koje su usmerene ka zadobijanju podrške običnog naroda, dajući im ono što oni žele.“ Ako recimo 60% Amerikanaca želi besplatno fakultetsko obrazovanje i ako 70% Nemaca misli da Islamu nije mesto u Nemačkoj, partije koje ove popularne želje naroda pretvore u program i politiku (koje su mahom teško izvodljive) jesu populističke. U tom smislu Berni Sanders, Džeremi Korbin su jednako populisti kao Donald Tramp i Marin Lepen.\nDie Linke i AFD su nemačke populističke stranke, što dovodi do nekih zaista zanimljivih programskih poklapanja. Iako se dve partije dijametralno suprotne po pitanjima migracije i EU, obe stranke su izolacionističke i zalažu se za prisnije odnose sa Rusijom i ukidanje sankcija. Die Linke recimo se zalaže za iseljenje svih NATO vojnih baza u Nemačkoj koje mogu biti korištene protiv Rusije.\nAFD sa druge strane podržava aneksiju Krima i smatra referendum koji je na Krimu održan legitimnim. FDP sramežljivo pokušava da kapitalizuje na podršci ukidanju sankcija u Nemačkom javnom mnjenju, te se Kristijan Linder zalaže za „trajno provizorno rešenje“ kad je u pitanju Krim. Dakle de jure ne priznati Krim kao deo Rusije, ali de fakto da, kako bi se ponovo otvorila vrata plodonosne ekonomske saradnja, za šta se FDP kao pro-biznis stranka svakako zalaže. Politika FDP prema Krimu tako liči na politiku Zapadne Nemačke prema Istočnoj ili Srbije prema Kosovu. Ostale partije su za održavanje sankcija prema Rusiji dok se Krim ne vrati u okrilje Ukrajine.\nPo pitanju migracija AFD je pak na pozicijama zaštite granica, zaustavljanju ilegalnih migracionih tokova ka Nemačkoj i smanjene legalnih migracija. AFD je takođe otvoreno kritična prema Islamu. Aleksandar Gauland je na konferenciji za štampu, nedelju dana pre izbora izjavio: „Rastuća islamizacija Nemačke predstavlja izazov njenom društvenom i državnom poretku, kulturnom identitetu i unutrašnjem miru.“\nDie Linke na suprotnoj strani je protiv bilo kakve gornje granice za prijem imigranata. Ostale stranke se zalažu za neki oblik kontrolisane imigracije sa sistemom kvota i gornjim granicama primljenih po godini. Po pitanju EU, sve partije osim AFD podržavaju EU i njenu dalju integraciju, mada tu opet postoje nijanse. FDP se zalaže za jaču EU ali ne toliko centralizovanu EU, odnosno protive se ideji Sjedinjenih Evropskih Država koja je jako primamljiva CDU i SPD. Die Linke i Zeleni žele podržavaju EU ali žele da je suštinski promene u jedan solidarniji i egalitarniji politički subjekt. Po pitanju Turske AFD i FDP su za zaustavljanje procesa pridruživanja EU, SPD i Zeleni su za zamrzavanje procesa a CDU i Linke za nastavak razgovora.\nPitanje Balkana pored, migracija, krize evrozone, Bregzita, Trampa, Rusije, islamističkog terora, Turske, digitalizacije, krize nemačkog obrazovanja i stambene krize jednostavno nije bilo bitno pitanje za nemačku štampu, javno mnjenje i partije u toku ove kampanje.\nKako stvari stoje iz ove borbe za bronzu AFD izlazi kao pobednik, sa oko 12%, ako verujemo anketama. Jak rezultat AFD će praktično primorati Angelu Merkel da ponovo formira veliku koaliciju. U tom slučaju AFD očekuje uzlazna putanju kao vođe opozicije i nove zvezde evroskeptične Evrope. Ako pak FDP ostvari dobar rezultat, stara desna koalicija CDU/CSU i FDP iz 2009 bi ponovo bila moguća.\nOvakav razvoj događaja bi bio idealan za obe velike partije, jer bio rasteretio centar i omogućio CDU i SPD da povrate svoje identitete. Vlada desnog centra i opozicija levog centra bi verovatno dovelo i do opadanja podrške populističkih partija. U svakom slučaju, na nemačkim izborima bronza sija kao zlato i ona partija koja bude treća, sudbinski će odlučivati o krojenju nemačke politike, pa posledično i evropske.


► Đorđević: Za rad Socijalno-ekonomskog saveta dodatnih 30 miliona dinara\nFoto: Ivan Sepic\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević rekao je danas da je za rad Socijalno-ekonomskog saveta iz budžeta njegovog ministarstva izdvojeno dodatnih 30 miliona dinara.\nPartneri Vlade Srbije u tom telu su Unija poslodavaca i dva reprezentativna sindikata - Savez samostalnih sindikata Srbije i Ujedinjeni granski sindikat "Nezavinost".\nĐorđević je kazao da očekuje da se u narednim godinama dodatnim izdvajanjima iz budžeta unapredi rad ne samo Socijalno-ekonomskog saveta već i takvih saveta na lokalnom nivou.\nTakođe, pozitivno su ocenjene i nacrti izmena Zakona o porezima na imovinu i Zakona o poreskoj administraciji, kao i na tekst predloga izmene Uredbe o bezbednosti i zdravlja na radu.\nSocijalno-ekonomski savet je podržao inicijativu Unije poslodavaca Srbije da se traži opoziv odluke kosovske vlade o uvođenju carina od 10 odsto na uvoz robe iz Srbije.\nsocijalna politika /


Brisel:Vladavina prava i ekonomija ključni izazovi za Crnu Goru\nCrna Gora će tokom pristupnih pregovora sa EU morati da ostvari opipljive rezultate u oblasti pravosuđa i vladavine prava, posebno u borbi protiv organizovanog kriminala na visokom nivou i korupcije, navodi Evropska komisija u nacrtu Godišnjeg izvještaja o napretku Crne Gore.\nU dokumentu u koji je agencija Beta imala uvid ukazuje se takođe na ozbiljne probleme sa kojima se suočava crnogorska ekonomija uz ocjenu da je "zbog strukturalnih problema crnogorske ekonomije i krhkog međunarodnog finansijskog okruženja, oporavak ekonomije Crne Gore u opasnosti".\nU nacrtu izvještaja koji će biti objavljen 10. oktobra Evropska komisija ocjenjuje se da Crna Gora i dalje u dovoljnoj mjeri ispunjava političke kriterijume za članstvo u EU.\nUkazuje se, međutim, da su, dodatni napori neohodni u oblasti vladavine prava, prije svega kako bi se završila započeta ustavna reforma i ojačala nezavisnost sudstva, kao i u sprovođenju zakona, naročito u borbi poritv korupcije i organizovanog kriminala.\nU dijelu koji se odnosi na ekonomske kriterijume, navodi se da je u Crnoj Gori nezaposlenost visoka i da rastu i inflacija i javni dug.Crna Gora, kako se dodaje, treba da riješi tešku ekonomsku situaciju u oblasti proizvodnje aluminijuma i da privuče nove investicije, kako bi razvila infrastrukturu.\nOcenjuje se takođe da je Crna Gora ostvarila napredak u uspostavljanju funkcionalne tržišne ekonomije, da se makroekonomska stabilnost održava, te da se bankarski sektor još oporavlja.\nEK je u dijelu izveštaja koji se odnosi na zakonodavstvo EU ocijenila da je ostvaren izvjestan napredak u jačanju sposobnosti za prezuimanje obaveza koje proištiču iz članstva u EU, ali je u oblastima kao što su sloboda kretanja radne snage i kapitala, bezbjednost hrane, ekologija i mnoge druge napredak ograničen.\nOgraničeni administrativni kapaciteti Crne Gore predstavljaju izazov u mnogim oblastima i moraju se ojačati kako bi se obezbedilo efiksno sporovođenje zakonodavstva EU, ocenjuje EK u izveštaju o napretku Crne Gore.\nPristupni pregovori Crne Gore sa EU otvoreni su 29. juna ove godine.


Lisovolik: Srbija pozvala MMF da dođe\nStalni predstavnik MMF-a u Beogradu Bogdan Lisovolik potvrdio je da je stigao zahtev srpskog Ministarstva finansija, u kojem se traži dolazak misije MMF-a.\nZahtev je upućen radi procene stanja na terenu, a odluka o tome da li će misije biti tek treba da bude doneta, rekao je on.\nLisovolik je naveo da je još rano govoriti o detaljima mogućeg aranžmana, ukoliko do njega dođe.\n- Ta pitanja imaju veoma važno mesto u našim savetima o ekonomskoj politici, posebno kad je reč o programima sa Fondom. U tom kontekstu, najnovije izmene Zakona o NBS treba pažljivo proceni i revidirati, s obzirom na moguće značajne nepovoljne posledice po celokupnu makroekonomsku stabilnost u Srbiji, kao i posledice po program sa Fondom - rekao je Lisovolik.


Vojno zdravstvo daje pun doprinos borbi protiv korona virusa | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nOdgovarajući na mnogobrojne izazove, vojno zdravstvo pokazalo je svoju vrednost od prvog dana čvrsto stojeći u prvim redovima tokom borbe protiv pandemije Kovid-19, potvrđujući svojom profesionalnošću u teškim vremenima za sve da su svi kapaciteti naše vojske na raspolaganju državi.\nUspešno izvršavajući svaki zadatak i odluku koje su predsednik Republike Srbije i vrhovni komandant Vojske Srbije Aleksandar Vučić i Krizni štab dodelili Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, pripadnici vojnog zdravstva još jednom su opravdali poverenje koje građani imaju u vojno zdravstvo i Vojsku Srbije, jer su pacijenti često birali da ih leče vojni lekari koji su ulivali nadu u gradovima gde su raspoređivani da pomognu kad je opasnost bila najveća.\nZa vojne lekare i medicinsko osoblje, nema pauze, jer su u borbi sa koronom od samog početka, svakodnevno, širom naše zemlje, u nameri da pomognu zdravstvenom sistemu, Srbiji i njenim građanima.\nO tome svedoči i početak izgradnje nove i moderne kovid bolnice na Batajničkom drumu, za koju je Ministarstvo odbrane obezbedilo odgovarajuću lokaciju, a za koju je taktičko-tehničke zahteve za izgradnju bolnice pripremila Uprava za vojno zdravstvo u saradnji sa Ministarstvom zdravlja. Reč je o najznačajnijoj i najvećoj bolnici za kovid pacijente na ovim prostorima, u kojoj će važnu ulogu imati i vojni lekari i medicinsko osoblje, a inžinjerija Vojske Srbije, od samog početka, učestvuje u izvođenju radova.\nPravovremenim odgovorom i brzom reakcijom, Vojska Srbije formirala je sa predstavnicima Ministarstva zdravlja, privremenu bolnicu u beogradskoj Štark areni, kako bi se sačuvali kapaciteti našeg zdravstvenog sistema za one kojima je pomoć najviše potrebna. Privremena bolnica je pod komandom Uprave za vojno zdravstvo, čiji timovi imaju dragoceno iskustvo iz privremene bolnice na beogradskom Sajmu.\nSagledavajući ozbiljnost situacije, Vojnomedicinska akademija je u skladu sa naređenjem predsednika Republike i vrhovnog komandanta Vojske Srbije i Republičkog kriznog štaba preuzela lečenje nekovid pacijenata, jer je prepoznata važnost toga da se zbog trenutne borbe protiv koronavirusa ne smeju zanemariti pacijenti koji boluju od drugih bolesti.\nOd donošenja te odluke, u trijažnom šatoru VMA od početka je pregledano oko 40.000 pacijenata, u Centru hitne pomoći VMA pružena je pomoć za više 29.000 lica, a preko Hitne pomoći izvršeno je više od 4.000 prijema.\nU jeku pandemije, Vojnomedicinski centar „Karaburma“ preuređen je i opremljen kako bi radio kao kovid bolnica kapaciteta 100 ležajeva za pacijente koji su srednje ili teško oboleli od korona virusa, a shvatajući ozbiljnost situacije, “srpskom brzinom” u krugu VMC „Karaburma“, za 12 dana, rekonstruisan je postojeći i dograđen deo objekta za novu bolnicu namenjenu pacijentima obolelim od Kovid-19 kapaciteta 60 postelja za pacijente sa teškom kliničkom slikom. Raspored prostorija odlično su ocenili i medicinski eksperti NR Kine prilikom obilaska. Do sada, na VMC Karaburma lečeno je 715 pacijenata.\nŠirom Srbije, gde god da je to bilo potrebno, vojni lekari i medicinsko osoblje pomagali su svojim znanjem i iskustvom, i idalje pomažu u kriznim trenucima.\nPod budnim okom vojnih lekara i medicinskog osoblja početkom jula otvorena je privremena vojna kovid bolnica u Novom Pazaru kapaciteta 110 kreveta u kojoj su angažovana 42 pripadnika vojnozdravstvenih ustanova, a u Sjenici su vojni lekari i medicinski tehničari formirali trijažno odeljenje na ulazu u kovid bolnicu. Tokom više od 30 dana, u privremenoj bolnici u Novom Pazaru zbrinuto je 174 pacijenta, a o značaju njohovog angažmana u toj bolnici svedoči i činjenica da je u jednom danu maksimalan broj prijema bio 86.\nKada se za time ukazala potreba, sredinom jula, vojna bolnica Novi Sad ušla je u sistem kovid bolnica Republike Srbije i danas radi na zbrinjavanju dela pacijenata sa teritorije AP Vojvodine. U toj bolnici je zbrinuto 120 kovid pacijenata, a obavljeno je više od 600 ostalih pregleda.\nDa je vojska tu za sve građane naše zemlje, svedoči i činjenica da je pripadnik Uprave za vojno zdravstvo određen za koordinatora privremene kovid bolnice formirane u Srednjoj ekonomskoj školi „Stana Milanović” u Šapcu.\nU vojnom zdravstvu epidemija korona virusa dočekana je spremno u velikoj meri zahvaljujući tome što su prethodnih nekoliko godina realizovana značajna ulaganja. Uz najsavremeniju medicinsku opremu i brojna poboljšanja po pitanju infrastrukturnih radova, izdvajaju se i novi helidrom na VMA, nova sanitetska vozila, otvaranja novih ambulanti u vojnim bolnicama, ali i zapošljavanju neophodnog kadra.\nU Centru za dnevnu hirurgiju Poliklinike VMA posle 15 godina od osnivanja, otvorena je nova operaciona sala i renovirane su postojeće prostorije, a prvi put posle 30 godina izvršena je potpuna rekonstrukcija „šok sobe” sa najboljom opremom na tržištu, omogućivši da VMA ni u čemu ne zaostaje ni za jednom svetskom bolnicom. Institut za radiologiju VMA opremljen je savremenom magnetnom rezonancom jačine 1.5 tesla.\nNastavljeno je, takođe, sa infrastrukturnim radovima i opremanjem novom medicinskom opremom Vojne bolnice Niš, gde je na Odeljenju za radiologiju izvršena adaptacija prostorija i instalirana nova medicinska oprema, izvršena adaptacija dela operacionog bloka u Odeljenju za hirurške bolesti, renovirane dve hirurške sale, obnovljena i najneophodnija oprema. Reč je o najozbiljnijem ulaganju i rekonstrukciji te vojnozdravstvene ustanove u proteklih 30 godina, koja je omogućila da njeni pacijenti dobiju najbolju i najsavremeniju dijagnostiku i negu.\nOrganizovanost i spremnost Vojske Srbije da reaguje brzo i efikasno posebno je došla do izražaja tokom vanrednog stanja, tokom koga su pripadnici Vojske Srbije dali značajan doprinos u borbi na sprečavanju širenja virusa Kovid-19.\nTokom vanrednog stanja, privremene bolnice pripremljene su u devet objekata u pet gradova, gde je postavljeno 5.122 kreveta. Privremene bolnice formirane su na četiri lokacije u Beogradu, na tri lokacije u Nišu, Novom Sadu, Kruševcu i Novom Pazaru.\nPodnoseći prvi udar, pripadnici Vojske Srbije i vojni lekari i medicinsko osoblje bili su angažovani na obezbeđenju objekata za zdravstveni nadzor od 18. marta, kada je formiran prvi objekat u Vojnoj ustanovi Morović. Od proglašenja vanrednog stanja Vojska Srbije je bila angažovana na formiranju 18 ovakvih objekata za zdravstveni nadzor.\nKako bi se što efikasnije izborili sa svim izazovima, zbog pojačanih napora u borbi protiv korona virusa, u stalni radni odnos u Upravu za vojno zdravstvo primljeno je 95 lica medicinskog i pomoćnog stručnog osoblja, dok je u prošloj i ovoj godini u ustanove vojnog zdravstva primljeno više od 400 medicinskog i pomoćnog stručnog osoblja.\nKao ispomoć, više desetina lekara i medicinskog osoblja angažovano je u ustanovama civilnog zdravstva (KBC Zemun, KBC Zvezdara, KC Niš, bolnica Leskovac) i na drugim aktivnostima kao što su pregledi lica pristiglih iz inostranstva i rad na terenu.\nStavljajući sve svoje kapacitete na raspolaganje državi tokom vanrednog stanja, u Vojnoj bolnici Niš lečeni su pacijenti koji nisu inficirani korona virusom, a tokom vanrednog stanja Vojna bolnica Novi Sad određena za lečenje svih pacijenata kojima je potrebna hitna medicinska pomoć.\nTokom vanrednog stanja, u Centru vojnomedicinskih ustanova Beograd pregledano je 17.195 pacijenata, a u VMC „Slavija“ i VMC „Novi Beograd“ pregledano je 2.411 pacijenata.\nPosebno dragocena pomoć bilo je angažovanje ABHO timova Oružanih snaga Ruske Federacije, koji sa pripadnicima ABHO službe Vojske Srbije vršili dezinfekciju objekata i zdravstvenih ustanova, a dopremljena tehnika i medicinska oprema za pružanje pomoći u sprečavanju i suzbijanju epidemije koronavirusa u Srbiji značajno je doprinela da se zajedničkim snagama, brzo i efikasno pomogne građanima naše zemlje.\nA ono što će sigurno ostati zapamćeno je i velika i nesebična medicinska pomoć Narodne Republike Kine i stručni saveti delegacije Kine i njihov boravak u Srbiji kada je bilo najteže. Eksperti iz Kine obišli su brojne zdravstvene ustanove širom Srbije, kovid i nekovid bolnice, privremene bolnice i gerontološke centre, dajući dragocene savete koji proizilaze iz kineskog iskustva u borbi protiv korona virusa.\nUčinak Vojnog zdravstva ocenili su veoma uspešnim, a mere blagovremenim i pravilnim, posebno ističući ono što su nazvali „srpska brzina“ kada je samo za 10 dana u VMC Karaburma pripremljena kovid bolnica, a za svega 12 dana kompletno rekonstruisana i dograđena bolnica u krugu VMC Karaburma.\nmp4 (172,13 MB)


„Pruži mi ruku, budi mi drug “: Druženje kraj radarske stanice u petak i subotu - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Mladi „Pruži mi ruku, budi mi drug “: Druženje kraj radarske stanice u...\n„Pruži mi ruku, budi mi drug “: Druženje kraj radarske stanice u petak i subotu\nŠesti po redu interkulturalni kamp „Pruži mi ruku, budi mi drug “ počinje u petak (30. avgusta) prepodne i traje do subote (31. avgusta) uveče. Oko 40 dece sa smetnjama u razvoju učestvovaće u aktivnostima koje su za ovu priliku organizovali okupljeni oko Lokalnog plana akcije za decu (LPA) opštine Bečej.\nUmesto tri, kao minulog puta, ove godine druženje traje dva cela dana. Žitelji opštine Bečej moći će da posete učesnike ovoj kampa u okviru dana otvorenih vrata koji će biti upriličen u subotu u podne. Na druženje su i ovaj put pozvana deca različitog uzrasta i nacionalnosti, koja će uz pomoć edukatora i kroz radionice, imati mogućnost da steknu veštine, savladaju teškoće u komunikaciji, usvoje osnovne higijenske i kulturne navike.


Pristalice pokreta "Dosta je bilo" Saše Radulovića protestovali su sinoć ispred Pokrajinske izborne komisije u Novom Sadu zbog odbacivanja liste "Dosta je bilo - Saša Radulović" za učešće na pokrajinskim izborima.\nPristalice pokreta protestovali su ispred Pokrajinske izborne komisije (PIK), zbog, kako su ocenili u Pokretu, "sramne i nelegalne odluke" PIK da odbace listu pokreta i onemoguće mu učestvovanje na pokrajinskim izborima.\n"Pokušaji da se našem pokretu onemogući da učestvuje na izborima su nedemokratski i vođeni strahom od gubitka izbora", navedeno je na sajtu "Dosta je bilo" uoči protesta.\nPokret "Dosta je bilo" najavio je da će podneti tužbu Upravnom sudu i kao i da očekuje da "nelegalno" rešenje PIK-a padne u roku od 24 sata.\n"Umesto da nam daju rok da popravimo formalnu grešku na pokrajinskoj izbornoj listi, predstavnici DS, LSV, SDS i ostalih stranaka "demokratske opozicije" u PIK-u pokušavaju da nas spreče da izađemo na izbore u Vojvodini", naveo je pokret u saopštenju.\nPokrajinska izborna komisija odbila je listu "Dosta je bilo - Saša Radulović" za predstojeće pokrajinske izbore.\nPIK je na svom sajtu saopštio da je razlog za odbijanje liste "Dosta je bilo - Saša Radulović" to što je listu 8. aprila podnelo neovlašćeno lice, a ne grupa građana.\nKako je objasno PIK, grupa građana se na osnovu Pokrajinske skupštinske odluke o izboru poslanika u Skupštinu Autonomne pokrajine Vojvodine osniva pisanim sporazumom najmanje deset birača, a u ovom slučaju Sporazum o osnivanju grupe "Dosta je bilo - Saša Radulović" svojim potpisom je osnovalo devet birača.\nLDP o optubama Radulovića: Ludačke teorije zavere\nZamenik predsednika LDP Nenad Milić odbacio je danas optužbe liste "Dosta je bilo" Saše Radulovića da je kolacija LSV, SDS i LDP sprečila tu listu da učestvuje na pokrajinskim izborima.\nLista "Dosta je bilo" optužila je predstavnike DS, LSV, SDS i ostalih stranaka opozicije u Pokrajinskoj izbornoj komisiji (PIK) da pokušavaju da je spreče da izađe na izbore u Vojvodini.\nLDP je naveo da PIK ima 19 članova iz 12 stranaka, te da je odluka o odbacivanju liste Dosta je bilo jednoglasna.\n"Pokret koji navodno ima ambiciju da razmontira lopovski sistem, a već dve godine ne uspeva da se registruje kao stranka, niti je sposoban da skupi dovoljno legalnih potpisa za listu ili da pravilno popuni izbornu domumentaciju, u normalnim okolnostima bavio bi se više samim sobom, a manje bi trošio snagu na ludačke teorije zavere i druge izraze manije gonjenja", naveo je Milić.


Котор Варош домаћин познатим музичарима | Opština Kotor Varoš\n28 February 2020, 10:05 AM\nKotor Varoš domaćin poznatim muzičarima\nKOTOR VAROŠ, 2. AVGUSTA – Na Gradskom trgu u Kotor Varošu sutra sa početkom u 21.00 čas počinje četvrto izdanje muzičkog festivala „Truck and roll“, čiji su ciljevi promocija ideja mira, tolerancije, ljubavi i jačanje omladinskog aktivizma.\nNa festivalu će nastupiti eminentna muzička imena iz regiona, a najveću pažnju privlači učešće popularnog kantautora i repera iz Srbije Marka Šelića – Marčela i „Napeti tria“.\nPored Marčela nastupiće i virtuozni banjalučki rok sastav „Fjužna pruga” i oktet sastavljen od dobro poznatih muzičara iz „Rok Simfonije“.\nFestival organizuje Udruženje mladih „Heroj“ iz Kotor Varoša u saradnji sa partnerima USAID, CRS i PRO-BUDUĆNOST.\n„Pozivamo sve koji vole dobru i kvalitetnu muziku dođu na ovaj tradicionalni festival, jer kvalitetni izvođači garantuju odličnu atmosferu i zabavu. U vremenu bujanja šunda na muzičkoj i kulturnoj sceni ovakvi događaji imaju ogroman značaj kako bi ponudili kvalitetnu alternativu“, istakao je predsjednik Udruženja mladih „Heroj“ Đorđe Bojić i dodao da je ulaz besplatan.\nDan kasnije, u nedjelju 3. avgusta, održaće se i javna debata mladih sa Markom Šelićem – Marčelom, na kojoj će se govoriti o idejama mira, muzičkog i umjetničkog razvoja, saradnji mladih i značaju preuzimanja odgovornosti za kulturna, politička, ekonomska i druga važna pitanja mladih.\nPodršku u organizaciji festivala, koji se održava u okviru Kotorvaroškog kulturnog ljeta, su pružili opština Kotor Varoš i JU „Centar za kulturu, sport i informisanje“.


Bogdanović odličan u pobedi Atlante protiv Sparsa - SPORTSKI ŽURNAL\nAleksej Pokuševski je u porazu svoje Oklahome od Jute 110:104 odigrao 15 minuta, tokom kojih je zabeležio četiri poena i po skok i asistenciju\nKošarkaši Atlante pobedili su San Antonio sa 124:106 i upisali 10. trijumf od početka NBA sezone.\nNajefikasnijinu redovima Hoksa bio je Tre Jang sa 31 košem i 11 asistencija uz sedam skokova, dok je srpski bek Bogdan Bogdanović ubacio 18 poena (7/12 šut iz igre, 4/6 za tri), uz pet uhvaćenih lopti i tri dodavanja, za 30 minuta na terenu.\nU ekipi Sparsa najbolju rolu imao je Brin Forbes sa 23 poena.\nU pobedi Golden Stejta protiv Filadelfije 116:96, Nemanja Bjelica odigrao je šest minuta i zabeležio dva poena i jednu asistenciju.\nStefon Kari sa 25 poena i 10 asistencija prednjačio je u pobedničkom timu, dok je njegov mlađi brat Set Kari bio najbolji u redovima Filadelfije sa 24 poena.\nAleksej Pokuševski je u porazu svoje Oklahome od Jute 110:104 odigrao 15 minuta, tokom kojih je zabeležio četiri poena i po skok i asistenciju.\nRezultati: Klivlend - Finiks 115:120, Indijana - LA Lejkers 116:124, Orlando - Šarlot 99:106, Boston - Bruklin 104:123, Hjuston - Čikago 118:113, Memfis - Toronto 113:126, Milvoki - Detroit 114:93, Minesota - Majami 113:103, NJu Orleans - Vašington 127:102, Oklahoma - Juta 104:110, San Antonio - Atlanta 106:124, Golden Stejt - Filadelfija 116:96, Sakramento - Portland 125:121.


Dr Kisić Tepavčević o vanrednom stanju: Ne najavljujem ništa, ali... - BIGportal.ba\nDr Kisić Tepavčević o vanrednom stanju: Ne najavljujem ništa, ali…\n18 Septembra, 2020 18 Septembra, 2020 0127\nDr Darija Kisić Tepavčevič kaže da “ne najavljuje ništa”, ali da je vanredno stanje u vreme kada je uvedeno bilo apsolutno opravdano.\n“U drugom piku smo imali najveći broj obolelih između 20 i 40 godina. To su osobe koje su radno aktivne i koje su se najviše izlagale. Najstariji su najrevnosniji i najviše poštuju mere”, kaže ona i dodaje:\n“Ali nažalost kada se oni razbole onda je mnogo veća komplikacija, što smo viđali u staračkim domovima. Gde god je dozvoljeno da se virus unese u populaciju starih, to se širilo kao požar”.\nPrema njenim rečima, vakcina protiv gripa biće dostupna početkom oktobra. Ona dodaje za Kurir TV da ne bi bio problem kada bi se pored ove vakcine primila i vakcina protiv kovida, ako bi postojala u tom trenutku.\nU Velikoj Britaniji još 3.395 novih slučajeva korona virusa


Prirodnjački muzej – Muzeji Srbije\nIzložba "Pazi, otrovno"\nIzložba "Pazi, otrovno" je još jedna neobična izložba Prirodnjačkog muzeja na kojoj je predstavljen fenomen otrova iz prirode kao jedinstvene pojave u živom svetu.\nNa izložbi su predstavljene otrovne vrste gljiva, biljaka i životinja (insekti, stonoge, paukovi, škorpije, vodozemci, gmizavaci, sisari). Izloženi su retko izlagani i neobični eksponati, u vidu herbarskih, taksidermijskih i tečnih preparata i mulaža otrovnih biljaka, životinja i gljiva, a posebnu atrakciju izložbe predstavlja segment sa izloženim živim eksponatima egzotičnih škorpija i paukova. Izložba objašnjava pojavu otrova u prirodi, njihov sastav i način delovanja, delovanje protivotrova, kao i fenomen ishrane pojedinih životinja drugim otrovnim organizmima.\nIzlaganje ekskluzivnog eksponata - dvoglavog poskoka\nU okviru izložbe "Pazi, otrovno" biće izložen jedan od najstarijih eksponata Zbirke gmizavaca, ali i samog muzeja, tečni eksponat dvoglavog poskoka. U Zbirci gmizavaca Prirodnjačkog muzeja u Beogradu čuva se dvoglavi poskok, kojeg je našao Dobra Ružić davne 1882. godine u okolini Užica.\nKod zmija, kao i kod drugih kičmenjaka, povremeno se javlja anomalija, kao posledica nepotpune deobe jajne ćelije, pa neki delovi embriona ostaju spojeni. Kao rezultat toga rađaju se zmije sa dve glave, što nije retka pojava u prirodi. Takvi primerci su nerazdvojeni sijamski blizanci i oni u prirodi najčešće ugibaju dok su mladi. Mesto održavanja: Galerija Prirodnjačkog muzeja na Malom Kalemegdanu\nOd 13. do 17. maja od 12 do 14 časova: Obilazak "Prirodnjačkog kabineta" - Posetioci će u navedenom periodu biti u mogućnosti da obiđu „Prirodnjački kabinet“ u zgradi Prirodnjačkog muzeja, i da pogledaju interesantne eksponate iz prirode koje je Muzej izložio u okviru kabineta. U sastavu programa je i obilazak „Bizonarijuma“ u dvorištu muzeja, sa izloženim lobanjama i delovima skeleta bizona (Bison bonasus) koji su živeli na teritoriji Srbije u periodu poslednjeg ledenog doba. Obavezna najava posete kustosu Sonji Srejić na mejl sonja.srejic@nhmbeo.rs ili na telefon 011/3442147.\n18. maj od 11 do 13 časova: Radionica "Svaštaonica" - Radionica "Svaštaonica" namenjena je deci od 4 – 10 godina. Deca će praviti slepe miševe, sove, paukove, magnete sa motivima životinja, slagati slagalice, učiti o prirodi i biti u mogućnosti da obiđu "Prirodnjački kabinet" i Bizonarijum. Obavezna prijava za radionicu kustosu Sonji Srejić na mejl sonja.srejic@nhmbeo.rs ili na telefon 011/3442147. Mesto održavanja: Prirodnjački muzej, Njegoševa 51\nRadno vreme tokom manifestacije: radnim danima od 10 do 21 čas, u subotu 18. maja od 10 do 24 časa\nAdresa: Galerija Prirodnjačkog muzeja - Mali Kalemegdan 5, Prirodnjački muzej - Njegoševa 51\nLogo i plakat manifestacije


NUNS: Ni posle 23 godine nije rasvetljeno ubistvo Dade Vujasinović\nRadislava Dada Vujasinović\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) podsetilo je danas da ni posle 23 godine nije rasvetljeno ubistvo novinarke Radislave Dade Vujasinović, prenosi Beta.\n"Ubica naše koleginice nije identifikovan i priveden pravdi uprkos više puta obnavljanim istragama, veštačenjima i neprekidnim obećanjima nadležnih državnih organa", naveo je NUNS u saopštenju.\nNUNS, kako se dodaje, po 23 put poziva policiju, tužilaštvo i pravosuđe Srbije da rasvetle i procesuiraju ubistvo novinarke Dade Vujasinović.\n"Pune 23 godine porodica, prijatelji i kolege Dade Vujasinović i celokupna javnost, čekaju da nadležni istražni i pravosudni organi zadovolje pravdu, i da krivci, inspiratori i ubice budu kažnjeni za ovaj zločin. Nikada nećemo prestati da na tome insistiramo", izjavio je predsednik NUNS-a Slaviša Lekić.\nNUNS zahteva i da nadležni državni organi utvrde i javno saopšte ko je svih ovih godina opstruirao istragu, skrivao zločince i duže od dve decenije držao javnost u zabludi da se novinarka ubila.\nRadislava Dada Vujasinović ubijena je 8. aprila 1994. godine u svom stanu u Beogradu. Prvobitna istraga okončana je tvrdnjom da se poznata novinarka ubila iz lovačke puške, što su njena porodica i kolege uporno osporavali.\nPosle ponovljene istrage januara 2009. Okružno tužilaštvo u Beogradu podnelo je zahtev policiji da prikupi dokaze o ubistvu, uvažavajući veštačenje balističara Vlade Kostića koji je utvrdio da Dada Vujasinović nije mogla sama sebi da nanese rane.\nSlučaj Dade Vujasinović jedan je od prvih koji se našao na onlajn platformi Saveta Evrope za zaštitu novinara i novinarske profesije, pokrenutoj 2015. godine.