Novi konkurs u roku od 30 dana - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Novi konkurs u roku od 30 dana\nMinistarstvo kulture poništilo konkurs za izbor novog upravnika Narodne biblioteke Srbije\nNovi konkurs u roku od 30 dana\nU Ministarstvu kulture i informisanja našem listu juče je potvrđeno da je ovaj resor Vlade Srbije poništio odluku Upravnog odbora Narodne biblioteke Srbije o raspisivanju javnog konkursa za izbor upravnika NBS.\n0Piše: J. Tasić 28. maja 2019. 18.50 Izmenjeno: 29. maja 2019. 04.00\nUO NBS je naloženo da u roku od 30 dana donese novu pravilnu Odluku o raspisivanju javnog konkursa za izbor upravnika, u skladu sa Zakonom o kulturi i Statutom Narodne biblioteke Srbije, rečeno je našem listu u Ministarstvu kulture.\n„Nakon uvida u dokumentaciju koju je Upravni odbor NBS dostavio ovom ministarstvu na dalji postupak u vezi sa Javnim konkursom za izbor upravnika Biblioteke, Ministarstvo kulture i informisanja je, kao organ koji obavlja nadzor nad primenom Zakona o kulturi, po razmatranju dostavljene dokumentacije, uvidom u činjenice i okolnosti navedene i opisane u spisima predmeta, ocenilo da Odluku treba poništiti radi otklanjanja uočenih nepravilnosti i naložilo je UO Biblioteke da donese novu odluku. Upravni odbor NBS je izmenio i dopunio tekst Javnog konkursa u delu koji se odnosi na dokaze koje kandidati prilažu uz prijavu tako što je pored dokumenata kojima se dokazuju kompetencije i reference, dodao i dokumente koji nisu predviđeni ni Zakonom o kulturi, a ni Statutom ove ustanove kulture“, navodi se u dopisu Ministarstva našem listu.\nKako je objašnjeno, UO je pogrešio kad je „dodao da kandidati svoje reference mogu dokazivati i overenom potvrdom reprezentativnog umetničkog udruženja o obavljanju slobodne stvaralačke delatnosti, a takva potvrda nije predviđena odredbama Statuta NBS“.\nNa javni konkurs raspisan 8. aprila u zakonskom roku od 15 dana do 23. aprila stiglo je pet prijava. Konkurisali su: dosadašnji upravnik Laslo Blašković, jedan od bivših upravnika Dejan Ristić, načelnik Centra za uzajamnu katalogizaciju Srbije u NBS Milorad Vučković, zamenik upravnika Univerzitetske biblioteke Beograd Adam Sofronijević i kriminolog i pesnik Miloš Janković, koji je podneo ostavku na mesto predsednika UO najstarije institucije kulture u Srbiji da bi se prijavio.\nUO NBS je u uži krug izabrao Lasla Blaškovića i Milorada Vučkovića, ocenivši da ostali kandidati ne ispunjavaju uslove konkursa. Posle odvojenih razgovora sa Blaškovićem i Vučkovićem, UO NBS je sredinom prošle nedelje prosledio Ministarstvu svoju listu kandidata sa obrazloženjem. U isto vreme u Ministarstvo stigao je i prigovor Dejana Ristića povodom ispunjavanja uslova iz konkursa o dokazima o najmanje deset godina radnog iskustva u kulturi, od toga najmanje četiri godine na poslovima rukovođenja u ustanovi kulture.\nTokom izborne procedure menjan je i sastav UO zbog Jankovićeve ostavke. Na sednici održanoj 9. maja Vlada Srbije razrešila je Jankovića dužnosti predsednika UO NBS i imenovala Veljka Brborića, šefa Katedre za srpski jezik Filološkog fakulteta Beogradskog univerziteta. UO je o izboru za novog upravnika NBS odlučivao u sastavu: Veljko Brborić, Dragan Hamović, Dragana Grujić, Dragana Tipsarević i Mirjana Stanišić. U bibliotekarskim krugovima tvrdi se da se upravničku „fotelju“ u NBS vodi žestoka bitka, između ostalog i zbog novca koji Vlada Srbije iduće godine planira da izdvoji za depoe Biblioteke.\nKako Danas nezvanično saznaje, Ministarstvo je juče zvanično obavestilo zaposlene u NBS o poništavanju konkursa.\nPitanje da li je na eventualno poništavanje konkursa uticala žalba istoričara Dejana Ristića u Ministarstvu kulture „smatraju besmislenim“. Ministarstvo negira spekulacije da je bilo i intervencija iz Kabineta premijerke Srbije Ane Brnabić i njima bliskih krugova koji su, kako se priča, zainteresovani za mesto upravnika NBS.\nKonkurs, Ministarstvo kulture i informisanja, Narodna biblioteka SrbijeBeograd


Građevinski inspektor priveden ispred kuće ministra Stefanovića\nNadležni ćute o privođenju građevinskog inspektora / Foto: PhotoShelter\nGrađevinski inspektor Opštine Novi Beograd Dragomir Jovanović priveden je u avgustu 2016. godine dok je pokušavao da utvrdi ko i zbog čega izvodi neprijavljene radove ispred kuće ministra policije Nebojše Stefanovića, objavio je BIRN Srbija.\nPrivedena je i šefica opštinskog odseka za inspekcijske poslove Tatjana Đukić koja je uputila inspektora da proveri navode o radovima iz telefonske prijave. Kako BIRN saznaje, policiju je tokom saslušanja zanimalo ko je inspekciji prijavio nedozvoljene radove.\nU službenoj belešci sa saslušanja inspektora navodi se da mu je u trenutku dok je fotografisao radove ispred objekta, prišao čovek u civilu na čijoj je legitimaciji Jovanović uspeo da pročita “Žandarmerija”. Taj civil je od inspektora zatražio da se legitimiše, a inspektor mu je objasnio zbog čega je tu i na uvid dao svoju službenu legitimaciju. Međutim, pripadnik Žandarmerije zatražio je ličnu kartu što je Jovanović odbio, jer je već pokazao legitimaciju. Tražio je od inspektora i da obustavi sve svoje aktivnosti i da pređe na drugu stranu ulice gde mu je drugi čovek koji se predstavio kao “službeno lice” rekao da se ne udaljava.\nZatim se pojavila patrola policije koja je inspektora odvezla u policijsku stanicu Novi Beograd gde je dao izjavu. Uz službenu belešku, inspektoru Jovanoviću izdata je i potvrda o privremenom oduzimanju foto-aparata marke Kenon. Zanimljiv detalj u belešci je napomena po kojoj je beleška uzeta uz konsultaciju sa javnim tužiocem Trećeg osnovnog tužilaštva u Beogradu, Borisom Pavlovićem. Na pitanja kakav je nalog tužilac dao policiji i da li je naložio da se inspektoru oduzme službeni aparat, BIRN Srbija nije dobio odgovor. Ni ministar Stefanović nije odgovorio po kom osnovu je njegovo obezbeđenje sprečilo građevinskog inspektora u obavljanju dužnosti i po kom osnovu su privedeni Jovanović i njegova šefica Tatjana Đukić.\nSlovenija dobila veći deo Piranskog zalivaPostupak nadzora i krivične prijave zbog odavanja podataka o Živkoviću


Delta Holding – Plodna Zemlja\nDelta Holding je otvorio konkurs za jubilarnu 10. generaciju Mladi lideri, kompanijskog programa za zapošljavanje mladih sa tek završenim fakultetom. Konkurs...\nVirtus nagrada za filantropiju, u kategoriji najinovativniji projekat, dodeljena je Delta Holdingu za projekat Naše selo. Nagradu Virtus dodeljuje Trag...\nKompanija Delta Holding otvorila je prijave za program za podršku razvoju startap ideja. Četvrti po redu onlajn konkurs za Delta Biznis Inkubator biće otvoren...\nAutor: Danijela Nišavić “Soja je postala prava tržišna kultura koja duži niz godina kod nas drži stabilne površine od oko 250.000 hektara. Srbija je...\nU 2020. godini članice Delta Holdinga poslovale su uspešno i ostvarile EBITDA od 46,5 miliona evra, 7,5 odsto više nego godinu dana ranije. U prošloj godini...\nInovacijom Stabilizatorom silaže, pronalazač dr Aleksandra Ivetić iz Laboratorije za ishranu domaćih životinja sa Poljoprivrednog fakulteta Univerziteta u...\nKompanija Delta Holding postala je novi vlasnik Centra Sava, po početnoj prodajnoj ceni od 17,5 miliona evra. Prodaja najvećeg kongresnog centra u Srbiji...\nDelta Holding je danas predao ponudu za kupovinu Sava Centra, na javnom tenderu koji je objavio Grad Beograd. Delta je ponudom potvrdila spremnost da prihvati...\nDelta Holding nije učestvovao na ponovljenom tenderu za kupovinu Sava Centra, koji je istekao danas. Ponuđena cena od 21,9 miliona evra i ulaganje od 60...\nKonkurs za 9. generaciju programa Mladi lideri otvoren je od 7. do 20. septembra u ponoć. Program Mladi lideri pokrenuo je Delta Holding pre 8 godina sa željom...\nSrpski STOP SHOP portfolio dostigao 100% popunjenosti: Ritejl parkovi u potpunosti iznajmljeni na 14 lokacija pre 3 sedmice\nEUROBANK opremila DVA KABINETA Ekonomske škole u KRAGUJEVCU pre 3 sedmice\nČišćenjem Ade Ciganlije završena druga sezona Henkelovog projekta „Volim reku, a ti?“ pre 3 sedmice\nDELOITTE prvi put bira najboljeg FINANSIJSKOG DIREKTORA U SRBIJI, prijave do 7. novembra pre 3 sedmice\nLOVAČKI TROFEJI izloženi na svetskoj izložbi trofeja “ONE WITH NATURE” u BUDIMPEŠTI pre 3 sedmice


Najprodavaniji polovni automobili u protekloj 2013 godini - Otkup automobila Beograd Blog\nPosted By: Igor Novaković 12 јануара, 2014\nI dalje u Srbiji, Balkanu vazi nepisano pravilo da je Nemacki auto najomiljeniji na domacem trzistu polovnih automobila, to nam govori istrazivanje nasa dva najveca portala za prodaju polovnih automobila u Srbiji. Ovo istrazivanje je vrseno na osnovu 100 najprodavanijih modela automobila u protekloj godini.\nEvidentno je da se automobili nemacke proizvodnje kod nas visoko kotiraju samim tim najbolje i najbrze prodaju cak 39,15% od tih sto najprodavanijih modela upravo cine nemci. Za njima slede Francuzi sa 23,66% dok trece mesto zauzimaju Italjijanska vozila.\nCetvrto mesto sa 8,19% zauzima americki Ford a sto je najinteresantnije peto mesto zauzimaju automobili bivse domace proizvodnje Yugo i Zastava sto dokazuje slabu kupovnu moc nasih gradjana u Srbiji!\nTo dokazuje da se nekada visoko rangirana vozila Japaskih prozvodjaca nalaze tek na sedmom mestu po potraznji i prodaji sa 1,92% prodaje.\nKonkretno kad govorimo o najprodavanijem polovnjaku prvo mesto zauzima Opel Astra a od Francuskih najvise kupuju Renault Megane, dok kod Italijanskih modela se najlase odlucujemo za Fiat Punto, Stilo, Alfa Romeo…\nNaj bitnije sto smo videli u ovom istrazivanju da u prvih 100 nema automobila Korejske proizvodnje jer za te automobile kod nas se kupci i dalje opredeljuju za kupovinu novih zbog duzine garancije i cene.


05.09.2014 Ekopak uručio Međunarodnom aerodromu Sarajevo 10 setova kanti\nPredstavnici Ekopaka, prvog ovlaštenog operatera sistema upravljanja ambalažnim otpadom, uručili su 10 setova od po četiri kante za odvojeno odlaganje papira, plastike, stakla i opšteg otpada Međunarodnom aerodromu Sarajevo.\nPostavljena infrastruktura omogućit će putnicima i korisnicima usluga Međunarodnog aerodroma Sarajevo da selektivno odlažu ambalažni otpad u predviđene kante, što je praksa na svim aerodromima koji posluju po svjetskim standardima.\nDirektorica Ekopaka Amela Hrbat izjavila je da ih raduje da su sa sarajevskim aerodromom uspostavili i ovakav vid saradnje, te da će kante koje su uručili doprinijeti jačanju njegovog imidža, a sa druge strane Ekopaku omugućiti da i na taj način širi svijest o potrebi odvojenog odlaganja i reciklaže ambalažnog otpada.\nNa ovaj način Međunarodni aerodrom Sarajevo pokazao je svoju opredjeljenost ka sistemskom i adekvatnom zbrinjavanju otpada.\nTehnolog za okoliš Međunarodnog aerodroma Sarajevo Samra Pehilj rekla je da to preduzeće prati evropske standarde i unaprjeđenja u svim segmentima svog poslovanja, pa tako i u okolinskom upravljanju.\n"Moram napomenuti da je Aerodrom dobivanjem Okolinske dozvole 2010. već propisao načine upravljanja svim vrstama otpada, ali ovo svakako znači korak dalje u unaprjeđenju ovih aktivnosti", kazala je Pehilj.\nUručenjem kanti za selektivno odlaganje ambalažnog otpada ostvarena je saradnja između Ekopaka i sarajevskog aerodroma koja će omogućiti uspostavljanje efikasnog sistema prikupljanja i reciklaže ambalažnog otpada koji se generiše na aerodrom.


Slobodno putavanje u zemlje EU\n"Beli šengen" kao božićni poklon – najčešći je naslov u beogradskim medijima nakon najave iz Evropske unije da bi građani Srbije već od 19. decembra mogli da putuju bez viza.\nNakon 17 godina izolacije i peripetija po ambasadama svi su srećni zbog dobrih vesti, a posebno su obradovani mladi – jer više od 70 odsto njih nikada nije izaslo van granica zemlje.\nDani i godine u redovima za vize po evropskim ambasadama u Beogradu mogli bi uskoro da budu samo ružna sećanja građana Srbije. Savet ministara Evropske unije usaglasio je stav da se od 19. decembra 2009. Srbija uvrsti na belu šengen listu, što je četrnaest dana pre od ranije najavljivanog termina - 1. januara 2010.\nBeograđani čija su putovanja, kao i ostalih građana Srbije, skoro dve decenije bila uslovljena vizama, srećni su zbog najave iz Brisela.\nKonačnu odluku o ukidanju viza doneće Savet ministara unutrašnjih poslova i pravde Evropske unije 30. novembra, i tada će biti saopšteno i od kog datuma će Srbija biti na belom šengenu.\nDan posle ove najave, Ivica Dačić, ministar unutrašnjih poslova Srbije i Marija Fekter, ministarka unutrašnjih poslova Austrije, potpisali su u Beču Memorandum o saradnji u oblasti unutrašnje bezbednosti. Dačić je tom prilikom rekao da očekuje da se proces vizne liberalizacije uspesno završi.\n"Možda je ovo prvi praktični pokazatelj da se zemlje Evropske unije već spremaju za viznu liberalizaciju, jer ovaj memorandum podrazumeva saradnju na planu unutrašnje bezbednosti u situaciji posle ukidanja šengenskih viza za naše građane. Postoje već neke najave da bi to možda moglo biti i pre 1. januara 2010, ali pre svega zbog praznika koji postoje uoči Nove godine."\nDa lepe vesti stignu ranije nego što se većina tome nadala pobrinuo se i evropski komesar Oli Ren izjavom da se se nada da će Srbija, Makedonija i Crna Gora biti stavljene na belu šengensku listu već 19. decembra, uoči božićnih praznika koji, kako je rekao, "podrazumevaju i duh dobre volje".\nAli najzaslužnija za moguća novogodisnja putovanja bez viza je jedna od najmlađih članica EU, jer je 19. decembar kao predlog zvanično stigao sa slovenačke strane, zbog čega su u dobrom raspoloženju srpski mediji Sloveniju nazvali Deda Mrazom.\nSLAVLJE ZA SLAVU?\nDa smo nadomak ukidanja viza je velika vest za građane Srbije, izjavila je za naš program Maja Bobić, iz Evropskog pokreta u Srbiji i to vest koja, pored političkog i simbolickog, ima i ogroman psihološki značaj.\n"Jer se potvrđuje ono sto smo često čuli kao poruku zvaničnika Evropske unije, a to je da su Sbija i ostale zemlje regiona dobrodošle u evropsku porodicu kada ispune potrebne uslove. Ovo će biti potvrda da to zaista jeste tako i da ovaj deo Evrope nije zaboravljen i da jeste deo Starog kontinenta", kaže Bobić.\nZa reditelja Gorčina Stojanovića najava Srbije na beloj šengen listi je jednostavno fantastična, pogotovu što će odluka o ukidanju viza imati i veliki realni smisao.\n"Najpre zbog toga što će neke praktične stvari biti moguće. Stvarno je bilo glupo da raznorazne evropske ambasade zarađuju pare od ljudi koji su sa mukom dobijali te vize, dok smo se svi više puta uverili da je svaki kriminalac koji je to hteo mogao da dobije vizu. Dakle, ukida se takva jedna licemerna situacija odnosa zapadne Evrope prema ovom delu sveta", smatra Stojanović.\nU blagoj euforiji zbog toliko željenog cilja na dohvat ruke, domaći mediji primećuju i da bi se, ukoliko to bude 19. decembra, ukidanje viza dogodilo na praznik Sveti Nikola.\nGorčin Stojanović kaže da nije toliko bitno da li ce Srbija biti na beloj šengen listi dve nedelje pre ili kasnije, već zaključuje da je najvažnije to sto će ukidanje viza zasigurno imati suštinski pozitivne efekte za čitavo društvo.\n"Očekujem da se za dve, tri ili pet godina dogodi emancipacija drustva. I to na otprilike isti onaj način na koji je transformisano nekadašnje jugoslovensko društvo od trenutka kada ste od početka šezdesetih godina mogli imati pasoš i otići bilo gde. Posle toga su se dogodile ključne promene u socijalnom, pa dakle i političkom životu ondašnje Jugoslavije. Mi smo ipak sada bili više od sedamnaest godina u izolaciji i, generalno, nije ista stvar kada bar možete da odete do Trsta po farmerke ili kada to prosto ne možete", zaključuje Stojanović.


Objavljeno četvrtak, 11 januar 2018 15:25\nRazlozi zbog kojih će Srpska lista na lokalnim izborima u Beranama učestvovati u okviru saveza “Zdravo Berane” predstavljaju temu saopštenja Informativne službe Srpske liste. Dostavljeno saopštenje Espona integralno prenosi.\nOpštinski odbori stranaka koje čine Srpsku koaliciju u Beranama donijeli su odluku da na izborima četvrtog februara nastupe u okviru saveza ''Zdravo Berane''.\nPrioritetan interes građana Berana jeste da se sačuva vlast koju su formirale stranke koje su opozicija na državnom nivou. Demokratsku partiju socijalista treba ostaviti u opoziciji u Beranama i ovoga puta - još ubjedljivije ih pobijediti.\nSvjesni smo da je u proteklih četiri godine bilo i grešaka u vršenju vlasti, ali kada se uzme u obzir alternativa, Srbi u Beranama treba da glasaju za listu ''Zdravo Berane''. Na listi koalicije DPS-a, Bošnjačke stranke i SD-a su sve sami direktori: Bolnice, Doma zdravlja, škola, Elektrodistribucije – listom javnih preduzeća. Tu, po pravilu, nema Srba. Zar prepustiti i opštinsku vlast ovoj antisrpskoj koaliciji?\nКao izvjestan odbornik Srpske koalicije u budućem sazivu lokalnog parlamenta, dr Milovan Živković će se zalagati za zaštitu interesa srpske nacionalne, jezičke i vjerske zajednice u Beranama. Potenciraće pospješivanje saradnje sa gradovima iz Srbije i Republike Srpske sa kojima Berane mogu da razvijaju snažnije ekonomske i kulturne odnose.\nUvjereni smo da će na dostojanstven i odgovoran način zastupati potrebe i interese biračkog tijela koje vjeruje Srpskoj koaliciji. Ovaj odbornički mandat je mjera sadašnje snage Srpske koalicije u Beranama, ali nemamo dilemu da će uskoro naša snaga biti višestruko veća u tom gradu i u cijeloj Crnoj Gori, zaključuje se u saopštenju Informativne službe Srpske koalicije.


Za Toyotine hibride subvencije do 3.000 evra - AUTO INFO\nZa Toyotine hibride subvencije do 3.000 evra\nOd 1. jula u mreži Toyotinih partnera u Srbiji kupovina svih modela sa hibridnim pogonom je jeftinija i do 3.000 evra. To je omogućeno programom finansijskih podsticaja „Toyota eko subvencija“.\nRecimo, za Yaris Hybrid subvencija iznosi 1.000 evra, za hibridne verzije modela RAV4 i Prius 2.000 evra, dok za modele Auris i Auris TS subvencija iznosi 3.000 evra, uz mogućnost finansiranja sa 0% kamate za privatna i pravna lica.\nPored subvencije, kupci mogu da računaju i na druge dobre uslove finansiranja i Toyota osiguranje, novu ponudu u saradnji sa Winer Stadische osiguranjem. Tokom leta, u mreži ovlašćenih Toyota partnera širom Srbije, održavaće se „hibridni dani“, tokom kojih će potencijalni kupci moći da testiraju gamu hibridnih modela.\nKao lider u hibridnoj tehnologiji, Toyota u ponudi već ima pet hibridnih modela: Yaris Hybrid, Auris Hybrid, Auris TS Hybrid, RAV4 Hyibrid i Prius.\nOd 1997. godine, kada je u ponudu uvedeno prvi serijski napravljen automobil s hibridnim pogonom – Prius, u svetu iz godine u godinu raste prodaja tih ekološki naprednih vozila. U Evropi svaka peta prodata Toyota ima hibridni pogon, dok je svaki treći Auris prodat na našem kontinentu s hibridnim pogonom. U proteklih 19 godina Toyota je širom sveta prodala više od devet miliona automobila sa hibridnim pogonom.


Pomoć za najsiromašnije porodice u Beogradu\nBEOGRAD – Fondacija Ana i Vlade Divac, u saradnjisa JKP „Infostan tehnologije“,obezbedila je pakete sa osnovnim životnim namirnicama za 550 najsiromašnijih jednoroditeljskih porodica sa evidencije 17 opštinskih odeljenja Gradskog centra za socijalni rad u Beogradu.\nUz pomoć 5.603 Beograđana prikupljeno je više 1.800.000 dinara za kupovinu paketa hrane i sredstava za ličnu higijenu, navodi se u saopštenju Fondacije.\nIspod linije apsolutnog siromaštva u Srbiji živi oko pola miliona ljudi, a posebno su ugrožene porodice u kojima jedan roditelj brine o deci, rekla je direktorka Fondacije Ana i Vlade Divac Ana Koeshall i dodala da će Fondacija i ubuduće organizovati akcije prikupljanja pomoći za najsiromašnije i promovisati kulturu davanja u našem društvu.\nJKP “Infostan tehnologije” je uz septembarski račun distribuiralo korisnicima uplatnice za pomoć humanitarnoj akciji i pružilo im mogućnost da dobrovoljno doniraju novac, u skladu sa svojim mogućnostima.\nMilica Paunović iz JKP „Infostan tehnologije“ rekla je da je veliki broj ljudi pokazao humanost na delu, i da su prepoznali značaj ove akcije i donirali sredstva kojima su nabavljeni paketi sa osnovnim životnim namirnicama za najugroženije jednoroditeljske porodice u Beogradu.\nFondacija Ana i Vlade Divac godinama pruža pomoć samohranim roditeljima i njihovoj deci, kao jednoj od najugroženijih grupa u našem društvu kroz stambeno zbrinjavanje, direktnu humanitarnu pomoć i podršku u započinjanju i razvoju malog biznisa, dodaje se u saopštenju.


Nova akcija „Belih šlemova“ otkriva skandaloznu zaveru Zapada u Siriji - Sputnjik Srbija\n07:01 27.11.2019 (osveženo 14:06 27.11.2019) Preuzmite kraći link\nMinistarstvo odbrane Rusije saopštilo je da su razotkriveni „skandalozni“ planovi Belih šlemova — da uz pomoć terorističke organizacije „Hajat Tahrir el Šam“ (bivši „Nusra front“) u području Idliba sprovede imitaciju vazdušnih napada i upotrebu hemijskog oružja, sa ciljem da se okrive ruske i sirijske snage.\nPrema saznanjima ruske vojske, da bi to izveli „Beli šlemovi“ su u selo Sarmad, koje se nalazi na udaljenosti od 30-ak kilometara od Idliba, dopremili kontejnere sa hemikalijama, delove municije sa sovjetskim i ruskim oznakama, kao i profesionalnu opremu za snimanje.\nPlanirano je da lažni video-snimci o razaranjima tokom vazdušnih napada i artiljerijskom granatiranju civilnih objekata, kao i o upotrebi hemijskog oružja u provinciji Idlib, budu objavljeni na društvenim mrežama i da se predstave kao dokaz zločina Damaska i Moskve protiv civila.\nZapad ponavlja oprobane zavere\nPrema rečima stručnjaka sa Ruskog instituta za strateška istraživanja Vladimira Fitina, do ovakvih provokacija dolazi zato što zapadne sile, koje stoje iza organizacije „Beli šlemovi“, ništa drugo ni ne mogu da smisle kako bi stali na put procesu stabilizacije Sirije.\nU pitanju je, kako tvrdi, već oprobana taktika korišćenja sredstava poput stvaranja provokacionih video-snimaka i pravljenja lažnog spektakla, kao što se već događalo u različitim delovima Sirije — u Dumi, nadomak Damaska, kao i u Han Šejhunu.\nNe treba zaboraviti da je upravo provokacija sa hemijskim napadom u Han Šejhunu poslužila Zapadu, a najviše Americi, da sprovede raketni napad na aerodrom „Šairat“.\nBoris Dolgov iz Centra za arapska istraživanja pri Ruskoj akademiji nauka kaže da je potrebno svim raspoloživim snagama stati na put realizaciji takvih provokacionih dejstava. Sa jedne strane, to sprovodi sirijska vojska, nanoseći precizne vojne napade po položajima terorista u tom području, a pre svega po pripadnicima „Hajat Tahrir el Šama“.\nMeđutim, konstatuje Dolgov, potrebno je nastaviti i političku i informacionu borbu kako bi se javnost informisala o tome šta se zapravo događa u Siriji, što u velikoj meri radi Rusija obelodanjivanjem planova tih terorističkih grupacija.\n„Svet mora da zna šta se dešava, jer, na žalost, veliki broj zapadnih medija dezinformiše svetsku javnost o tome šta ’Beli šlemovi‘ stvarno rade. Moguće je da deo novinara ni ne zna koji je glavni cilj ’Belih šlemova‘, međutim, zasigurno ima i veliki broj onih koji to namerno rade“, ističe on.\nOrganizacija „Beli šlemovi“, koja je široko poznata i podržana na Zapadu, nastala je 2013. godine sa ciljem, kako su tada sami naveli — „spasavanja civila u ratnim zonama“, međutim, od samog početka je sirijske vlasti optužuju za veze sa ekstremistima i za sprovođenje neprijateljske propagandne aktivnosti.\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije nazvalo je delatnost „Belih šlemova“ elementom informacione kampanje koja služi za diskreditaciju sirijske vlasti i okrivilo ih je za provokaciju koja je dala povod Zapadu da optuži Damask za primenu hemijskog oružja.\nJedan od osnivača ove organizacije je i Džejms le Mezirje, tadašnji šef nevladine organizacije „Mejdej reskju“, koji je sprovodio razne aktivnosti u ratnim zonama širom sveta, između ostalog i u Bosni i Hercegovini, zatim na Kosovu, ali i u Iraku i Libanu.\nNusra front, Idlib, provokacija, Beli šlemovi, Sirija


Evropska unija produžila sankcije Rusiji zbog Krima – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nSankcije su prvi put uvedene u junu 2014. godine, kao odgovor Unije na pokušaje namjernog podrivanja teritorijalnog integriteta Ukrajine i destabilizacije zemlje.\nVijeće EU-a produžilo je sankcije Rusiji do 23. juna naredne godine (EPA)\nVijeće Evropske unije obnovilo je do 23. juna naredne godine sankcije Ruskoj Federaciji, uvedene kao odgovor na pripajanje Krima i Sevastopolja, što EU vidi kao nezakonito i kršenje međunarodnog prava.\nRestriktivne mjere koje trenutno postoje uključuju uvoz proizvoda u EU porijeklom sa Krima ili Sevastopolja, kao i infrastrukturne ili finansijske investicije i turističke usluge na Krimu ili Sevastopolju.\nOdgovor na krizu u Ukrajini\nSankcijama EU-a podliježe i izvoz određene robe i tehnologija krimskim kompanijama ili za upotrebu na Krimu u transportnom, telekomunikacionom i energetskom sektoru, prenosi Tanjug.\nOstale mjere EU-a koje su na snazi kao odgovor na krizu u Ukrajini uključuju ekonomske sankcije usmjerene na određene sektore ruske ekonomije i pojedinačne restriktivne mjere.\nSankcije su prvi put uvedene u junu 2014. godine, kao odgovor EU-a na pokušaje namjernog podrivanja teritorijalnog integriteta Ukrajine i destabilizacije zemlje.


OSM Televizija - Linta: Ustaški pozdrav u Splitu - još jedan dokaz da je Hrvatska nasljednik NDH\nLinta: Ustaški pozdrav u Splitu - još jedan dokaz da je Hrvatska nasljednik NDH\nUzvikivanje ustaškog pozdrava "Za dom spremni" na obilježavanju 28 godina od osnivanja Devete bojne HOS-a u Splitu još je jedan od dokaza da je Hrvatska nasljednik genocidne NDH i da nema snage da se suoči sa zločinačkom prošlošću, smatra predsjednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Skupštine Srbije Miodrag Linta.\n- Nažalost, zapadni centri i dalje ćute na rehabilitaciju NDH i sistematsko kršenje ljudskih i nacionalnih prava protjeranih Srba i srpskih povratnika. Hrvatska je odavno postala uzor fašističim pokretima koji žele da se točak istorije vrati nazad - rekao je Linta.\n- Te izvještaje treba slati na adrese svih važnih međunarodnih organizacija i država - rekao je Linta.\nIako je ta jedinica zvanično osnovana kao bojna HOS-a 2. novembra 1991. godine, 28 godina od osnivanja i ove godine su proslavili 10. aprila, na dan proglašenja ustaške NDH pod kojom su počinjeni nezamislivi zločini i genocid nad Srbima, Јevrejima i Romima.\nJoš iz iste kategorije: « Miroslav Lazanski novi ambasador Srbije u Rusiji Đurić: Zabrana kretanja Hitne pomoći anticivilizacijski čin »


MMF: Transformacija EPS-a i podela Srbijagasa bez odlaganja | SEEbiz.eu\nMMF: Transformacija EPS-a i podela Srbijagasa bez odlaganja\nObjavljeno: 24.04.2021 / 12:50\nBEOGRAD - Napredak u sprovođenju reformi velikih i neefikasnih državnih preduzeća u Srbiji i dalje je od ključne važnosti, ocenila je misija Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) koja je danas završila pregovore sa predstavnicima Srbije o novom savetodavnom aranžmanu u trajanju dve i po godine.\n„Brzo rešavanje prekomernog oslanjanja na vršioce dužnosti direktora u državnim preduzećima i dalje je od ključne važnosti. Transformacija Elektroprivrede Srbije (EPS) u akcionarsko društvo i podela Srbijagasa treba da se završe bez daljeg odlaganja. Takođe se radujemo brzoj privatizaciji Petrohemije, radi revitalizacije kompanije i smanjenja fiskalnih rizika“, navodi se u saopštenju MMF-a.\nDodaje se da bi poboljšanje poslovnog okruženja pomoglo u privlačenju stranih, ali i domaćih investicija, a da su reforme u cilju jačanja vladavine prava, poboljšanja efikasnosti pravosudnog sistema i suzbijanja korupcije ključne su za poboljšanje investicione klime.\n„Napori na suzbijanju sive ekonomije treba da se nastave, uključujući jačanje e-fiskalizacije i proširivanje režima sezonskog zapošljavanja u poljoprivredi na druge sektore. Pronalaženje brzog rešenja za sve veći broj sudskih postupaka protiv banaka u kojima se osporava zakonitost naknada za obradu kredita i za osiguranje stambenih kredita ojačalo bi finansijski sektor i poboljšalo poslovnu klimu“, ukazao je MMF.\nIstaknuto je da bi razvoj domaćih tržišta kapitala kao i dalje podsticanje dinarizacije poboljšalo finansijsku stabilnost i srednjoročni rast.\n„Promovisanje zelenog rasta i unapredjenje sistema socijalne zaštite podržali bi oporavak i osigurali održiviji razvoj. Ulaganja u zelenu infrastrukturu i prelazak u budućnost sa smanjenim emisijama ugljenika mogu podržati otvaranje novih radnih mesta, istovremeno povećavajući ekonomsku i ekološku otpornost. Jačanje postojećih programa socijalne zaštite pomoglo bi u zaštiti ranjivih grupa, smanjenju nejednakosti i borbi protiv siromaštva“, navodi se u saopštenju MMF-a.\nPreporuka MMF-a je da se svaka dalja državna podrška u vreme pandemije usmeri direktnije na najugroženija domaćinstva i firme i sektor koji su najviše pogođeni.\nMMF smatra da su neke mere pomoći države privredi i građanima, predviđene rebalansom budžeta, mogle biti bolje targetirane.\n„Dobro osmišljena ulaganja u infrastrukturu i zaštitu životne sredine mogu podržati rast na kratak rok i ograničiti potencijalne teške efekte krize“, ocenio je MMF i preporučio da se snižavanjem budžetskog deficita, podsticanjem kapitalne potrošnje a obuzdavanjem tekuće potrošnje, obezbedi pad javnog duga, što će uticati na poverenje investitora.\nPotrebno je, stav je MMF-a, postepeno smanjenje udela ukupnih troškova plata u javnom sektoru u BDP-u, nakon naglog povećanja 2020. godine, dok penzije treba da se i dalje indeksiraju u skladu sa švajcarskom formulom.\n„Dalji napredak u reformi Poreske uprave, jačanje upravljanja javnim ulaganjima i pažljivo praćenje i upravljanje fiskalnim rizicima, uključujući i od državnih preduzeća, ojačalo bi fiskalni okvir. Potrebne su brže strukturne i institucionalne reforme kako bi se obezbedio brži, inkluzivni i održivi rast u srednjoročnom periodu“, navodi se u saopštenju MMF-a.\nTagovi: Međunarodni monetarni fond, Elektroprivreda Srbije, Srbijagas\nCijene nafte porasle sedmi tjedan zaredom\nZAGREB – Cijena barela nafte na londonskom tržištu porasla je i prošloga tjedna, sedmoga zaredom, dosegnuvši novu najvišu razinu u tri godine, jer se očekuje da će potražnja i dalje jačati, dok je ponuda ograničena.


Širom Italije slavlje, najveće okupljanje u Rimu - Leutar.net\n12. jula 2021. LEUTAR Sport, Svijet, Vijesti 0\nŠirom Italije navijači su noćas slavili pobjedu svoje fudbalske reprezentacije nad Engleskom u finalu Evropskog prvenstva, a najveće okupljanje bilo je u Rimu.\nOvo je prva evropska titula za Italiju od 1968. godine, a Engleska je bez velikog trofeja od 1966. godine, kada je u finalu Svjetskog prvenstva pobijedila Njamačku, podsjeća Bi-Bi-Si.\n„Bili smo veoma dobri, nije bilo nikakvih problema među igračima i svaka im čast na tome. Ne samo na terenu, tu su odgrali briljantno, nego smatram i da smo bili u stanju da iskujemo timski duh. Oni će uvijek biti sinonim za ovaj trijumf jer se toliko poštuju međusobno“, rekao je Manćini nakon utakmice.\nUEFA je proglasila italijanskog odbrambenog igrača Leonarda Bonućija /34/ i strijelca gola za svoj tim u regularnom toku meča za zvijezdu utakmice. On je osvojio svoj prvi međunarodni trofej, devet godina nakon poraza od Španije u finalu Evropskog prvenstva 2012. godine.\nOn je vikao u kameru „Vraća se u Rim“ nakon utakmice, što je bio odgovor na stih popularne pjesme engleskih navijača „Vraća se kući“, koja je posvećena fudbalu i velikom trofeju.\n„Slušali smo to od prvog dana, od utakmice sa Danskom, da će pehar da ide u London. Žao mi je zbog njih, ali pehar leti u Rim da bi Italijani širom svijeta mogli da uživaju u ovom takmičenju“, rekao je Bonući.\nItalijanski predsjednik Serđo Matarela čestitao je Manćiniju i igračima jer su „dobro predstavljali Italiju i donijeli čast u sport“.


Viminacijumu nagrada „Živa“ za rukovođenje muzejom\nTanjug 19. septembra 2018. 11:26\nPRAG – Arheološki muzej na otvorenom – Arheološki park Viminacijum dobio je specijalno priznanje za rukovođenje muzejom (Special Recognition for Leadership) na dodeli nagrada „Živa“ za najbolji slovenski muzej, u organizaciji Foruma slovenskih kultura.\nNagrada za najbolji muzej je ove godine dodeljena Muzeju emigracije u Gdiniji (Poljska), dok je za najbolje mesto prirodnog i kulturnog nasleđa proglašen Kiži muzej na Kiži ostrvu (Rusija).\nDodeljeno je i pet specijalnih priznanja za muzeje koji se ističu u određenom aspektu funkcionisanja i prezentacije.\nPriznanje za dobru upotrebu sredstava je dobio Centar za graditeljsko nasleđe Nacionalnog tehničkog muzeja u Plasiju (Češka), za pažnju koju posvećuje posetiocima nagrađen je Regionalni muzej istorije u Šumenu (Bugarska), najbolji storiteling pruža Memorijal Lidice (Češka), kao najkreativniji proglašen je Muzej savremene umetnosti u Zagrebu (Hrvatska).\nU obrazloženju priznanja za Viminacijum je, između ostalog, istaknuto da ovaj muzej „poseduje jaku viziju prezentacije blaga, uz inovativne aktivnosti, i prostore osnovane prema savremenom organizacionom sistemu, a u okviru dugoročne strategije“.\nUsmena i video prezentacija Arheološkog parka Viminacijum u Pragu, gde je ceremonija održana od 11. do 15. septembra, izazvala je pažnju prisutnih.\nPrema rečima Miomira Koraća, direktora Arheološkog projekta Viminacijum, pitanja i pozitivni komentari publike su se odnosili na zaposlenost lokalnog stanovništva u parku, kao i načine rekonstruisanje istorijskih događaja, dok su aspekti vezani za storiteling koji park neguje od svog nastanka izuzetno privukli sudije na radionicama.\nČlanovi žirija su posetili Arheološki park Viminacijum u februaru ove godine, a u takmičenju za nagradu učestvovalo je 25 kandidata iz 12 zemalja, među kojima je bio i Istorijski muzej Srbije.\nO dobitnicima nagrade odlučivao je stručni žiri, čiji su članovi pripadnici organizacije Evropske muzejske akademije (European Museum Academy – EMA) i predstavnici muzejskih institucija iz slovenskih zemalja.\nDomaćin ceremonije Nacionalni tehnički muzej u Pragu organizovao je niz predavanja, prezentacije nominovanih muzeja, radionice, promocije muzeja i stručnu ekskurziju.\nForum slovenskih kultura je kao međunarodna neprofitna i nevladina organizacija osnovan 2004. godine, od strane Bugarske, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Makedonije, Poljske, Rusije, Slovenije i tadašnje Državne zajednice Srbije i Crne Gore.\nNagrada „Živa“, koja je dobila ime po slovenskoj boginji života i plodnosti, ustanovljena je 2012.\nDodeljivanje nagrade ima za cilj „prepoznavanje, ohrabrivanje, nagrađivanje i promovisanje eksperimenata, projekata i praksi u muzejskom sektoru, unutar specifične kulturne i geografske mreže evropskih zemalja slovenske kulture“, a zasnovano je na „ideji da su znanje i širenje iskustava suštinski važni za povećanje uticaja i uloge muzeja u našim društvima“.


Tanjug 6. decembra 2021. 22:46\nBERLIN – Eparhija diseldorfska i cele Nemačke Srpske pravoslavne crkve saopštila je večeras da je episkop te Eparhije Grigorije Durić danas primio poslanicu Evropskog parlamenta iz redova Zelenih Violu fon Kramon, koju je, kako se navodi, zamolio da se založi za to da manastiru Visoki Dečani bude vraćena imovina.\nEpiskop je zamolio Fon Kramon da sa kolegama evroparlamentarcima uloži napore kako bi privremene vlasti u Prištini sprovele odluku sopstvenog Ustavnog suda iz 2016. godine, čime bi Visoki Dečani povratili skoro 24 hektara manastirske zemlje“, stoji u saopštenju objavljenom na sajtu Eparhije.\nNešto ranije, Fon Kramon, koja je izvestilac EP za Kosovo, objavila je na svom Tviter nalogu da je danas razgovarala sa episkopom Grigorijem „o zajedničkim izazovima i međureligijskom dijalogu na Zapadnom Balkanu i u Nemačkoj“.\nNakon toga, ona je odgovarajući na komentar korisnice Tvitera koja je iznela tvrdnju da je Sprska pravoslavna crkva pro-ruska i da bi bilo sjajno da se to promeni, napisala da „Srpska pravoslavna crkva ne postoji“.\n„Ne postoji ‘Srpska pravoslavna crkva’, to su autonomne eparhije, za razliku od Katoličke crkve. Razgovarajte sa episkopom i bićete iznenađeni“, napisala je Fon Kramon.


Ovo su stavovi Srba 10 godina od predaje zahteva za članstvo i pet godina od otvranja pregovora za pristup "obećanoj zemlji"- Evropskoj uniji, dobijeni u istraživanju koje je sproveo Institut za evropske poslove.\nNajveće iznenađenje - stav o Nemačkoj - u brojkama izgleda ovako - 25,7 odsto ispitanika reklo je da među najvećim prijateljima naše zemlje nalazi Nemačka. Autori ovog istraživanja navode da ovakva takva tendencija u Srbiji, međutim, nije ništa čudno, jer se za sedam decenija (od Drugog svetskog rata kada smo bili na suprotnim stranma) promenilo dosta toga.\n- Siguran sam da ne postoji kuća u Srbiji u kojoj nema bar jedne osobe koja radi ili zna nekog ko živi u Nemačkoj. Priče o nemačkoj preciznosti i standardu su nešto što naš narod voli, a i što ima prilike da oseti na svom primeru tokom poslednjih godina budući da se otvara sve veći broj nemačkih firmi u našoj zemlji - kaže za "Blic" Naim Leo Beširi, direktor Instituta za evropske poslove.\nBeširi smatra da odnos lidera ove dve zemlje dovodi do popravljanja odnosa\nKako tvrdi Beširi, tokom poslednjih godina odnos Srba prema Nemačkoj poboljšao se zbog dobrih dijsporskih odnosa, jer ovu baltičku zemlju naseljava oko pola miliona naših državljana.\n- Kada čuju priče o životu i standardu naši stanovnici popravljaju svoje stavove prema Nemačkoj za šta su dodatno zadužene i priče naših zvaničnika i sve češći susreti i pominjanje u pozitivnom kontekstu Angele Merkel. Olakšane procedure za dobijanje radnih viza, priče o Nemačkoj kao zemlji sa eskonmskom i socijalnom stabilnošću.... upravo sve ove činjenice dovele su do toga da Srbi kao savršenu zemlju za život najčešće navode baš Nemačku - ističe Beširi.\nPodatak da Srbi smatraju Grke (27.1 odsto) najvećim prijateljima u Evropskoj uniji već godinama unazad je tradicija, jer već more, turizam, dobri diplomatski odnosi, ali i religija povezuju naše dve zemlje.\nSa druge strane, podatak da najvećim neprijateljima u zemljama Evropske unije naši građani smatraju Hrvatsku (31 odsto ispitanika) i Veliku Britaniju (21.7 odsto ispitanika), takođe nije nešto novo i drugačije.\n- Retorički postupci koji tokom poslednjih godina dominiraju na relaciji Beograd-Zagreb, nerazjašnjeni računi iz prethodnog perioda, povremeni incidenti na obe teritorije, različito viđenje ratnih zločina, a pre svega Oluje dovodi do ovakvog podatka, ali bitno je da se taj animozitet tokom godina smanjuje - objašnjava Beširi.\nOdnosi još uvek prilično zategnuti\nLošu ocenu prema Velikoj Britaniji, stručnjaci vezuju sa pitanjem Kosova i stavom ove zapadnoeveropske zemlje koja je prilično izričita po pitanju statusa južne srpske pokrajine.\nPored toga koje zemlje smatraju "valjanim", a koje "nevaljanim" članicama EU, 1.206 ispitanika, stanovnika Zapadne Srbije i Šumadije govaralo je na pitanja o odnosu Srbije sa EU, o podršci na putu ka članstvu kao i o korisiti Srbije od saradnje sa EU.\nPrema podacima istraživanja, na skali od 1 do 5, prosečna ocena odnosa sa EU je 2.68, a za ulazak u uniju bi glasalo samo 48 odsto građana.\n- Ne tako zadovoljavać procenat ljudi koji su glasali za članstvo u EU ide u prilogu stavu stanovništva da je "davanje" Kosova uslov za ulazak u EU. Većina misli da ako danas damo Kosovo da smo sutra u EU, ali nije tako, treba biti jasno da na tom putu predstoje brojna poglavlja i zahtevi koje moramo ispuniti - kaže za "Blic" Nataša Dragojlović iz Evropskog pokreta u Srbiji.\nOd ukupnog broja spitanih 22.5 odsto smatra da najbolje odnose imamo sa Mađarskom, 21.7 odsto navodi BiH, dok se Crna Gora javlja u 18.2 odsto slučajeva. Kao državu sa kojom imamo najlošije odnose 52.9 navelo je Hrvatsku, dok 31.9 odsto navodi Albaniju.\nNajveći broj ispitanika navodi da informacije o EU najčešće dobija od Vlade Srbije putem medija (29.3 odsto). Škole i fakultete kao izvor informisanja navodi 19.5 odsto ispitanih, a porodicu i prijatelje kroz lični kontakt navodi 16.2 odsto. Izvori informisanja su za 15.5 odsto i nevladine organizacije putem medija, dok se parlament putem medija javlja u 14.7 odsto slučajeva kao najčešći izvor i način prikupljanja informacija na temu EU.\nUkoliko bi sutra bio raspisan referendum o članstvu Srbije u Evropskoj uniji, 48 odsto ispitanika navodi da bi glasalo "za" (više stanivnici Zapadne Srbije sa Šumadijom nego ostalih regiona), 35 odsto ima suprotan stav (većinom stanovnici Vojvodine), dok devet odsto njih ne bi izašlo na glasanje, a osam odsto ne zna kako bi glasalo.


ZAKON O TAJNOSTI PODATAKA I ZAKON O SLOBODNOM PRISTUPU INFORMACIJAMA OD JAVNOG ZNAČAJA: OKRUGLI STO � KAKO DALJE?\nProblemi u primeni Zakona o tajnosti podataka i Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja\nU organizaciji Centra za evroaltantske studije - CEAS, u petak, 15. maja 2015. godine održan je okrugli sto pod nazivom "Zakon o tajnosti podataka - kako dalje?", na kome su učestvovali:\nDr Goran Matić, direktor Kancelarije Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka Republike Srbije,\nZlatko Petrović, Grupa za nadzor nad tajnošću podataka, Ministarstvo pravde\nMomir Stojanović, predsednik Odbora za kontrolu službi bezbednosti Narodne skupštine Republike Srbije i\nJelena Milić, direktor Centra za evroaltantske studije.\nKako je istaknuto na skupu, Zakon o tajnosti podataka ("Sl. glasnik RS", br. 104/2009)treba izmeniti zbog problema u primeni i usaglašavanja sa standardima Evropske unije, jer je postojeći zakon već "zreo" za inoviranje. Reforma te oblasti podrazumeva reformu sistema bezbednosti ustanova i zakonske izmene, edukaciju kadrova, procenu stanja u institucijama i sagledavanje pozitivnih i negativnih iskustava u zakonskoj regulativi.\nPoverenik Rodoljub Šabić, rekao je da se zalaže za donošenje novog Zakona ili radikalnu izmenu postojećeg, navodeći da je prilikom donošenja postojećeg ukazivao na potencijalne probleme. Važeći Zakon je imao pretenzije da bude nov i moderan i da u fundament našeg sistema tajnosti unese određene standarde, ali da je za njegovu primenu bilo potrebno donošenje velikog broj podzakonskih akata.\n"Od velikog broja akata za koje je rok uglavnom bio jun 2010. ili početak 2011. godine, donet je jedan jedini akt", naveo je Šabić, dodajući da je cilj donošenja Zakona bio da se uspostavi uređen sistem.\nOrganizovano društvo i država imaju potrebu za funkcionalnim sistemom pravila, koja obezbeđuju kvalitetnu zaštitu i onih podataka, koji iz legitimnih i opravdanih razloga ne mogu biti dostupni javnosti. U osnovi takvog sistema treba da bude zakon o klasifikaciji podataka ili tajnosti podataka, ocenio je Poverenik.\nPredsednik skupštinskog Odbora za kontrolu službi bezbednosti, Momir Stojanović, rekao je da je ključna dilema kako pomiriti rešenja iz Zakona o tajnosti podataka i rešenja iz Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja ("Sl. glasnik RS", br. 120/2004, 54/2007, 104/2009 i 36/2010), navodeći da ima mnogo prostora da se urede i jedan i drugi zakon. On se zapitao kako obezbediti pristup informacijama od javnog značaja u situacijama kada se državni organi, pojedinci ili rukovodioci pozivaju na vitalalni državni i nacionalni interes.\n"Neuređen sistem zaštite podataka odražava se na nacionalnu bezbednost, ali i sve druge aspekte svakodnevnog života. Slažem da je neophodno što hitnije donošenje propisa koji uređuju oblast zaštite podataka i podzakonskih akata koji će omogućiti punu primenu zakona", rekao je Stojanović.\nDirektor kancelarije Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka, drGoran Matić, podsetio je da je prošlo preko pet godina od usvajanja Zakona o tajnosti podataka, koji se sveo na pitanje posedovanja personalnog bezbednosnog sertifikata, kao ličnog pedigrea i prestižnog momenta u društvu, dok je sve ostalo suvišno i besmisleno. Potreban je sertifikat koji je urađen po evropskom i NATO standardu, za pristup službenoj tajni, koja je zapravo naročito osetljiv podatak o ličnosti.\nDirektorka Centra za evroatlanske studije, Jelena Milić, rekla je da je Zakon o tajnosti podataka, usvojen 2009. godine, ali da su probijeni svi zakonski rokovi za njegovu primenu, što ne doprinosi kvalitetnom funkcionisanju sistema bezbednosti.


ČEKA SE ODGOVOR DRŽAVE: Francuzi, otmičari male Maše žele u francuski zatvor | Ekspres.net\nOni su preko srpskog Ministarstva pravde podneli zahteve za transfer - odnosno za služenje ostatka kazni u Francuskoj, a odgovor te države se čeka, kažu za Tanjug u Ministarstvu pravde Srbije.\nSebastijan Branšu, koji je osuđen na 11 godina zatvora, služi kaznu u KPZ Sremska Mitrovica, jedinom zatvoru u Srbiji u kojem kaznu mogu da izdržavaju muškarci, strani državljani.\nOn je zahtev za transfer podneo u maju ove godine.\nNjegova supruga Gorin Aleksis Sandrin Branšu i njena ćerka iz prvog braka Emerin Ulije Kristel kazne od devet i sedam godina zatvora služe u ženskom zatvoru u Požarevcu, a molbe za transfer u Francusku su podnele još u januaru ove godine.\nDa bi do transfera uopšte došlo potrebno je da ta država prihvati presudu našeg sudstva, što podrazumeva izricanje iste ili teže sankcije.\nNiko od njih za vreme služenja kazne nije pravio probleme ili ispade.\nNakon izdržavanja kazne, bilo u Srbiji bilo u Francuskoj, protiv ovih Francuza počeće primena mere zabrane ulaska u Srbiju od po 10 godina.\nPovezane vesti - ZLOUPOTREBE: Uhapšen direktor "Dajrekt medija" i dvoje zaposlenih u RTS\nOdbrana je tvrdila da su otmičari bili u komunikaciji sa roditeljima male Maše, a analizom telefona i kompjutera optuženih nije pronađen trag komunikacije.\nOni su osuđeni jer su iz ruku majke oteli trogodišnje Maše Prenković u martu 2015. u beogradskom naselju Braće Jerković.Maša.\nNakon otmice usledila je filmska policijska potera za njima, a sustignuti su i uhapšeni na naplatnoj rampi autoputa ka Zagrebu kod Šimanovaca.\nPrilikom hapšenja kod njih su pronađena četiri pasoša, tri njihova i jedan devojčice malo mlađe od otete Maše.\nzatvor Francuska policija Otmica


Beta 23. juna 2021. 11:20\n„Na tim suprotstavljenim platformama Vučić devet godina vlada uzurpurajući sve institucije i kršeći Ustav i zakone, gušeći slobodu govora i opozicionog političkog delovanja, a onda traži podršku svih za kompromisno rešenje za Kosovo i Metohiju. Pri tome, posle toliko godina pregovora s Prištinom, on nelegitimnoj Skupštini i gradjanima Srbije saopštava da ne zna šta je to kompromisno rešenje za koje se zalaže“, rekao je Lutovac.\nNaveo je da su pravosudje i policija u potpunosti pod kontrolom vlasti u Prištini tako da Beograd nema ni tih troškova.\n„Takodje, elektroenergetski sistem je prešao u ruke Prištine. Nema dovoljno medicinskog osoblja, a i opremljenost bolnica u srpskim sredinama je na niskom nivou, pa se ni tu ne vide neka značajna ulaganja. U osnovnim i srednjim školama je sve manje djaka. Univerzitet u Severnoj Mitrovici ne školuje one koji bi da ostanu, ni tu se ne vide neka velika ulaganja države Srbije“, ocenio je predsednik DS-a.\n„Velika je nezaposlenost medju srpskim življem. Ne ulaže se u podsticaj privatnog biznisa i proizvodnje. Ni tu se ne vide novci o kojima govori predsednik Srbije“, naglasio je Vučić.\n„Da je samo mali deo novca koji pominje Vučić prosledjen njima to ne bi bilo tako. Ljudi se onda s pravom pitaju gde je taj novac. Novac koji se pojavljuje u javnim obraćanjima predsednika, ali ne i tamo gde je potreban, ukazuje na to da se on pere u propagandnoj medijskoj mašini i da velike patriotske priče služe upravo tome da se ovakva pitanja ne postavljaju“, zaključio je predsednik DS Zoran Lutovac.


Narodna banka Srbije u 2018. godini ostvarila je ukupnu dobit posle oporezivanja u iznosu od 30,66 milijardi dinara.\nDobit iz operativnog poslovanja (koja nije proistekla iz kursnih razlika i revalorizacionih rezervi), od ukupno 13,24 milijarde dinara, biće, u skladu sa članom 77. Zakona o NBS, raspodeljena tako da će 70% ove dobiti, odnosno 9,27 milijardi dinara biti preneto u budžet Republike Srbije. Ostatak se raspodeljuje tako da 10% ulazi u osnovni kapital, a 20% u posebne rezerve NBS.\nPorez na dobit koji će u budžet po konačnom obračunu za 2018. godinu uplatiti NBS iznosi 426.343.000 dinara.\nFinansijske izveštaje NBS za 2018. godinu usvojio je Savet guvernera, i zajedno sa izveštajem ovlašćenog revizora, biće dostavljeni Narodnoj skupštini Republike Srbije.\n„Podsećamo i da Narodna banka Srbije po svojoj funkciji nije profitna institucija, već institucija koja mora da obezbedi ostvarivanje zakonom postavljenih ciljeva obezbeđenja cenovne i finansijske stabilnosti na održiv način. Narodna banka Srbije je i u 2018. godini ostvarila svoje zakonom definisane ciljeve i očuvala nisku i stabilnu inflaciju, doprinoseći stabilnim uslovima poslovanja i investiranja, što jeste merilo uspešnosti svake centralne banke“, navodi se u saopštenju NBS.\nNajniže učešće problematičnih kredita od kada se taj pokazatelj meri\n“Erste Grupa” beleži neto dobit od gotovo 1,8 milijardi evra


INTERETNO FESTIVAL OD 22. DO 27. AVGUSTA, UPRKOS FINANSIJSKIM POTEŠKOĆAMA - Magločistač\nPočetna Aktuelno INTERETNO FESTIVAL OD 22. DO 27. AVGUSTA, UPRKOS FINANSIJSKIM POTEŠKOĆAMA\nINTERETNO FESTIVAL OD 22. DO 27. AVGUSTA, UPRKOS FINANSIJSKIM POTEŠKOĆAMA\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 01.08.2016 Kategorija: AktuelnoNema komentara\nPetnaesti Interetno festival biće održan od 22. do 27. avgusta, uprkos finansijskim poteškoćama, na gradskom trgu u Subotici. Nastupiće više od 12 muzičkih sastava iz šest zemalja sveta – Argentine, Kostarike, Kipra, Urugvaja, Rusije i Mađarske.\nFolklorni ansambli nastupiće u večernjim časovima od 19.30 i od 20 časova, a koncerte će održati: Džipo Cirkus, Najt Kruzers bend, Orkestar Gobe, Romano Drom, Ravnica, Cimbalibend, Belau i orkestri folkolornih grupa.\nU okviru festivala biće održani i razni prateći programi kao što su sajam starih zanata, gastro sela, vinska ulica, igraonice za decu i drugo.\nInteretno festival će 22. i 23. avgusta, osim u Subotici, gostovati i u Kiškunhalašu, a 25. avgusta u Senti gde će se publici na trgu predstaviti strani izvođači, a posetioci će imati prilike da se upoznaju sa različitim kulturama, jelima i običajima.\nDirektor Interetno festivala Bela Bodrogi rekao je da su sponzori koji su 14 godina pomagali ovaj festival iz jednog trenutka u drugi uskratili podršku, ali da će uprkos poteškoćama festival biti održan uz pomoć drugih sponzora.\n„Stekli smo utisak da oni kojima ne odgovara uspešnost ovog festivala na svaki način pokušavaju da ga onemoguće, ali bez obzira na sve, festival neće izostati“, kazao je Bodrogi novinarima.\nOn je naveo da je Mađarski nacionalni savet (MNS) u svojoj strategiji za kulturu naveo da ovaj festival ima veliki značaj za mađarsku zajednicu, ali da je ove godine od strane Grada festival podržan sa 100.000 dinara, dok pokrajina nije opredelila sredstva za ovu manifestaciju.\n„MNS je davajući stručno mišljenje, kada je u pitanju značaj ovog međunarodnog festivala prema pokrajini i različitim konkursima u Mađarskoj, predložio nula dinara ovom festivalu. Neka to ide na njihovu dušu i komisije koja je to predlagala“, rekao je Bodrogi.


Željeznice Republike Srpske obavještavaju putnike da se od danas, 28. maja 2014. godine, uspostavlja međuentitetski putnički saobraćaj na relaciji Doboj – Tuzla –Doboj sa jednim parom vozova.\nVozovi će svakodnevno saobraćati po redu vožnje: iz stanice Doboj u 15.28, a iz stanice Tuzla u 17.09.\nOsiguranje ponovo u funkciji\nRadnici dobojske Sekcije za elektrotehničke poslove Željeznica Republike Srpske osposobili su automatsko osiguranje putnog prelaza Tarevci kod Modriče koji je od danas ponovo osiguran polubranicima, svjetlosnom i zvučnom signalizacijom.\nUkradeni kablovi u Modriči\nZbog krađe kablova na putnom prelazu Tarevci kod Modriče, privremeno ne radi automatsko osiguranje na ovom prelazu pa vozači moraju da poštuju saobraćajne znakove koji su postavljeni. Prije krađe kablova prelaz je bio osiguran zvučnom i svjetlosnom signalizacijom.\nNovi red vožnje od 15. decembra\nNovi red vožnje na prugama Željeznica Republike Srpske, kao i na prugama svih željeznica u Evropi, stupa na snagu 15. decembra 2013. godine, u noći između subote i nedjelje, tačno u 00.01 časova. Usaglašen je sa svim evropskim i regionalnim željeznicama i primjenjivaće se do 13. decembra 2014. godine.\nTransportno ograničenje koje su Željeznice Federacije Bosne i Hercegovine uvele Željeznicama Republike Srpske 22. novembra danas je stavljeno van snage čime je omogućen prevoz željezne rude koja je zbog ove mjere zaustavljena na stanicama u Doboju i S. Kostajnici.


Španija i Srbija zajedno da unapređuju zadrugarstvo - Agro politika\nŠpanija i Srbija zajedno da unapređuju zadrugarstvo\nPredstavnici brojnih srpskih zadruga i udruženja zadrugara danas su na panelu „Poljoprivredne zadruge u Srbiji i Španiji“ u okviru Foruma, imali priliku da razmene mišljenja i iskustva\nPored brojnih teškoća sa kojima se suočava, srpsko zadrugarstvo proteklih godina beleži značajan razvoj, što pokazuje i podatak da je od sredine 2017. godine, kada je pokrenut projekat „500 zadruga u 500 sela“ u Srbiji osnovano više od 300 novih zadruga.\nPredsednik Zadružnog saveza Srbije Nikola Mihailović kaže da je ogromno interesovanje u Srbiji za osnivanje novih zadruga te da će iskustva naše zemlje u ovoj oblasti narednih dana zadrugari preneti i španskim kolegama, koji borave u Srbiji i učestvuju na poslovnom Forumu „Španija-Srbija“.\nPredstavnici brojnih srpskih zadruga i udruženja zadrugara danas su na panelu „Poljoprivredne zadruge u Srbiji i Španiji“ u okviru Foruma, imali priliku da razmene mišljenja i iskustva te ostvare međusobne poslovne kontakte.\n„Značajno nam je da čujemo kako stvari stoje u EU“ kaže Mihailović i dodaje da „od Drugog svetskog rata nije bilo takvih mera“ kao što su mere koje se tiču podsticaja za osnivanje novih zadruga u Srbiji.\nPodseća da je vlada izdvojila 825 miliona dinara u ovoj godini za pomoć pri osnivanju novih zadruga i da je konkurs završen u avgustu.\nKaže da je do sada bilo „uhodavanja i nenamernih grešaka prilikom konkurisanja za sredstva“ države, ali da su zadrugari ove godine u velikoj meri dobro napisali projekte.\n„Konkurs je završen u avgustu, komisija radi svoj posao i pregleda prispele programe tako da će se u narednih dvadesetak dana znati konačna rang lista“, kaže Mihailović za Tanjug.\nSmatra da je potez vlade za osnivanje novih zadruga ujedinio zadrugare u Srbiji.\n„Na terenu smo uočili da je potez vlade nas ujedinio, Zadružni savez i zadruge. Pojedinačno smo se borili za svoje poslove ali smo bili slabi“, objašnjava on i navodi da je stvoren „jedan dobar tim“ koji uključuje, kaže, mesne zajednice, lokalne samouprave, državni vrh i Srpsku akademiju nauka i umetnosti.\n„Kod nas uvek ima dosta kritičara, a oko ovog programa niko nije rekao ni jednu ružnu reč, svi se slažu da treba oživeti naše selo, a zadruga je spasonosno rešenje“.\nDirektor zadužen za Istočnu Evropu u kompaniji ANECOOP (jedna od vodećih spanskih kompanija za izvoz voća i povrća), Feran Kabrera, kaže da je bitno da španski i srpski zadrugari zajedno uče i napreduju.\n„Cilj posete naše kompanije je da pokažemo našim prijateljima iz Srbije na koji način može njihova proizvodnja da raste budući da Anekup ima 43 godine iskustva.\nPrimetio sam da Srbija ima veliki potencijal ali smatram da mora brzo da se prilagodi promenama i tržištu, budući da zbog globalizacije, potražnja neće dugo čekati na proizvođače“, ocenjuje Kabrera za Tanjug.\nSekretar Zadružnog saveza Vojvodine Jelena Nestorov Bizonj smatra da je zadrugarstvo u Srbiji danas u nešto boljem položaju nego prethodnih godina ali da prostora za poboljšanje ima još mnogo.\n„Ali, svaki napor daje i rezultate. U poslednje dve godine možemo reći da je položaj zadruga u najmanju ruku izjednačen sa drugim pravnim licima tako da imamo novi zakon o zadrugama koji je u primeni. Istina je, i on se teško primenjuje ali ostvaruje prava zadruga“, kaže Nestorov Bizonj.\nS druge strane, dodaje, zadruge danas u Srbiji imaju prava na podsticaje, što nisu, kaže, u celini imale u prethodnom periodu.\nIstiče da je bespovratna pomoć države, kroz program razvoja zadrugarstva i ruralnih sredina, za sada jedini primer investicija u zadrugarstvo od strane države.\n„I to je jedna velika podrška zadružnom sektoru“.\nZadrugari još uvek, navodi, imaju niz problema…\n„Njihovi problemi su sigurno manji kada se udruže u zadruge. I tada imaju probleme koji su ekonomskog tipa ali mogu ih lakše prevazići zajedno. Zadruge se i dalje suočavaju sa nerešenim pitanjima iz prošlosti kao što su status svojine“, navodi Nestorov Bizonj i podvlači da je jedini način da ovaj sektor opstane na tržištu – udruživanje.\nSre 24 Oktobar, 2018 11:54\nTagovi: španija srbija zadruge\nKostreš: Kad će crkva početi da plaća porez?\nFinansiranje poljoprivrede nedovoljno i problematično


"Bazu na Mesecu će biti teže sagraditi nego što smo mislili"\nIzvor\t24SATA.HR\toktobar 16, 2016\nStalna baza na Mesecu predstavlja san mnogih naučnika jer bi mogla da bude odskočna daska za nova istraživanja svemira i misije prema Marsu. ali novo prebrojavanje kratera na Mjesecu pokazuje da je to puno nasilnije mjesto nego što smo mislili.\nDetaljnom analizom površine Meseca, naučnici su otkrili da postoji oko 30 odsto više novih kratera nego što su predviđali raniji modeli, a osim toga, otkriveno je više od 47.000 sitnih promena na površini koje se nazivaju mrljama. One su najverovatnije prouzrokovane sitnim udarima, a ima ih više oko mesta udara većih meteorita, što ukazuje na to da su verovatno prouzrokovane materijalom koji je izbacio prvi udar. Stručnjaci su izračunali i da bi 99 odsto površine Meseca tim sitnim udarima nakon 81.000 godina bilo izmenjeno, što je 100 puta brže nego što se ranije pretpostavljalo jer su modeli u obzir uzimali u obzir samo primarne udare, a ignorisali posledice promena na površini nastale sekundarnim udarima. Kako navodi NASA, ta promena gornjeg sloja površine Meseca (nekoliko centimetara) biće izuzetno važna kod budućeg dizajna baza na Mesecu. Materijali od kojih će se graditi moraće da izdrže udare sitnih čestica koje lete brzinom od 500 metara u sekundi ili 1800 km/h.\n« Google Chrome vam ne da da tako lako posećujete Pirate Bay 10 načina da smanjite potrošnju interneta na telefonu »


PRVI KORACI KA NOVOM SISTEMU ZAKAZIVANJA - Dom zdravlja "Dr Boško Vrebalov" Zrenjanin\nHome » PRVI KORACI KA NOVOM SISTEMU ZAKAZIVANJA\nProtekle nedelje održan je zajednički sastanak rukovodstva Opšte bolnice „Djordje Joanović“ i Doma zdravlja „dr Boško Vrebalov“ iz Zrenjanina na čelu sa direktorima dr Jovanom Sekulićem i mr Miodragom Subićem. Sastanku je prisustvovao i član Gradskog veća, dr Mile Kovačević.\nNeposredni povod za sastanak bio je uključivanje zrdavstvenih službi našeg regiona u novi elektronski model komunukacije i zakazivanja pregleda pacijenata (IZIS) na svim nivoima zdravstvene zaštite, od primarnih zdravstvenih ustanova (domovi zdravlja) do sekundarnih (opšte bolnice i specijalne bolnice) i tercijalnih ustanova (klinike i instituti), koji je naložilo Ministarstvo za zdravlje Republike Srbije.\nKao i svaka novina i ova je vezana za niz poteškoća, nejasnoća i nedovoljne opremljenosti svih ustanova a kao posledica toga nastaju nesporazumi, moguće su nepredviđene greške ili nedovoljno brza i odgovarajuće korekcija koja izaziva nezadovoljstvo osiguranika ali i zdravstvenih radnika.\nNa sastanku su razmotreni svi aspekti problema, istaknute najvažnije mere koji se moraju preduzeti da bi se nastali problemi što brže i efikasnije rešili i definisali postupci koji su obaveza primarnih i sekundarnijh ustanova kako bi se smanjo broj neželjenih komplikacija u postupanju.\nObaveza je svih zdravstvenih radnika da se potrude da savladaju primenu novog sistema komunikacije i zakazivanja (što se u najvećem obimu i postiže kroz svakodnevnu edukaciju) ali je zajednička molba svim korisnicima zdravstvenih usluga i zaštite da u ovom periodu imaju razumevanja za moguće tehničke greške i probleme koji se ne mogu uvek predvideti i izbeći.\nBiće učinjeno sve što je u nadležnosti naših zdravstvenih službi, od izabranog lekara do specijalističkih službi, da niko od pacijenata ne trpi zbog ovih tehničkih problema, hitni i komplikovani pacijenti neće biti ugroženi jer će biti lečeni kao i do sada, na najadekvatniji dostupan način.\nOčekuje se da tehniki poblemi oko zakazivanja u najvećoj meri budu rešeni tokom narednih nekoliko meseci i da će nakon toga elektronsko zakazivanja funkcionisati dobro na veliku korist korisnicima zdravstvenih usluga.\nRukovodstvo Doma Zdravlja Zrenjanin i Opšte Bolnice Zrenjanin očekuje razumevanje gradjana, korisnika zdravstvenih usluga mole za strpljenje i podršku uz obavezu da zdravstvene ustanove i dalje intenzivno zajedno rade na iznalaženju najboljih rešenja na obostrano zadovoljstvo.\nZajednički stav obe ustanove je da je ovo početak napora da se ujednače neki kriterijumi i okviri obaveza koje bi trebalo da rezultiraju izvesnim poboljšanjima u pružanju zdravstvenih usluga gradjanima našeg regiona koji su i do sad imali kvalitetnu zdrvstvenu zaštitu ali i „dobro može biti još bolje“ kako je istaknuto na sastanku.\nPrevious post DOJENJE – KLJUČ ODRŽIVOG RAZVOJA


Web razvoj - MilosBlog.com\nToDoIst – aplikacija koja će vam pomoći da ne zaboravljate svoje obaveze\nNeke web aplikacije su toliko korisne da mi je nakon par dana korišćenja sledeći logični korak obavezno pisanje blog posta o njima. ToDoIst aplikacija je upravo jedna takva i predstavlja jednostavni online menadžer svakodnetnih obaveza. Sve ono što mi je godinama bilo potrebno našlo se u ovoj maloj aplikaciji, a 100% sam siguran i da će […]\nU silnom zamahu kupovine domena i pokretanja web sajtova shvatiš da ih “na tavanu” imaš višak. Već neko vreme razmišljam o prodaji nekoliko web sajtova i web adresa, a nakon nekoliko pokušaja prodaje rešio sam da ih stavim na Limundo aukciju po početnoj ceni od 10 dinara! U pitanju su domen: SatoviNakit.com i web sajt […]


07.05.2016 u 12:51\nPolaganjem venaca danas je obeležena 17. godišnjica bombardovanja kineske ambasade u Beogradu, a ambasador te zemlje Li Mančang poručio je da Kina neće zaboraviti istoriju, ali da treba gledati u budućnost i da ljudi žive u miru i slozi. „Srdačno zahvaljujemo što svake godine prijatelji iz Srbije zajedno sa Kinezima koji borave u Beogradu i Srbiji i službenicima naše ambasade obeležavamo danasnji dan. Mi nećemo zaboraviti istoriju, ali je cilj toga da gledamo u budućnost, da ljudi žive u miru i slozi, da se međusobno pomažu, a ne suprotno”, rekao je ambasador novinarima. Zahvalio je Vladi Srbije što podržava kineske suštinske i vitalne interese, navodeći da Kina podržava Srbiju. „Srbija je nama iskreni prijatelj, tako je bilo, danas je i biće i sutra”, naglasio je Mančang, koji\n18.04.2016 u 19:28\nRepublička izborna komisija (RIK) odobrila je status stranih posmatrača na izborima za sedam ambasada i jednu organizaciju iz Japana. Predsednik RIK-a Dejan Đurđević rekao je da su ambasada Bugarske, Velike Britanije, Nemačke, Turske, Belgije, Slovačke, Italije i japanska organizacija „Zajednička mreža međunarodnih volontera” podnele zahtev za praćenje izbora i da im je RIK dao status stranih posmatrača. RIK je doneo i rešenje o izmenama biračkih mesta za\n14.03.2016 u 21:38\nPotežica dao izjavu o otmici službenika ambasade\nPut na kom je oteto dvoje službenika ambasade u Libiji, koji su nedavno poginuli u vazdušnom napadu, nema alternativu i vodi ka gradu u kojem je godinama otvoren račun srpske ambasade. Tim putem su Slađana Stanković i Jovica Stepić prošli nekoliko dana ranije i zato su bili u prvom automobilu, ispred automobila ambasadora Olivera Potežice, izjavio je danas generalni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Veljko Odalović. „To je put kojim se, a dostaviće nam i zvaničnu statistiku, ide poslednjih sedam, osam godina, tuda se išlo na desetine i stotine puta. To je put koji vodi ka jednom gradu u kojem je od 90-ih godina bio otvoren račun naše ambasade, upravo zbog platnog prometa”, rekao je Odalović za N 1. Generalni sekretar Ministarstva spoljnih poslova je naveo da je ambasador\n01.03.2016 u 08:05\nZagreb ne da Srbiji konzulat u Kninu\nVeć godinama unazad, još iz vremena kad je Ministarstvom spoljnih poslova rukovodio Vuk Jeremić, zvanični Beograd traži od Zagreba da mu izda dozvolu za otvaranje konzulata u Kninu. Odgovor iz Hrvatske, međutim, ne stiže punih osam-devet godina. Za sada, Srbija u ovoj zemlji ima tri diplomatska predstavništva – osim ambasade u Zagrebu, rade i konzulati u Vukovaru i Rijeci. Za hrvatsku stranu Knin ima veliki simbolični značaj kao mesto na kojem je stvorena nova hrvatska država, dok bi otvaranje konzulata, kako veruju u Beogradu, pospešilo povratak Srba u ove krajeve


Hotel Mećavnik, Mokra Gora, Srbija\nPoštanski broj: 31243\nTelefon +381 11 30 99 344\n200km od Beograda\nHotel Mećanik se nalazi na istoimenom brdu, a sagradio ga je Emir Kusturica.\nIdeju da sagradi etno selo Drvengrad u kojem se nalazi hotel, Kusturica je dobio dok je snimao film Život je čudo, kada je sa „brda preko puta“ uočio brdo Mećavnik na kojem nije bilo ničega, ali je uvek bilo sunca.\nHotel Mećavnik raspolaže sa 76 soba i 3 apartmana, kao i 3 zasebne kuće.\nHotel Mećavnik raspolaže sa multifunkcionalnom salom kapaciteta 250 mesta u teatar postavci, kao i sa još 3 prostora koji se mogu iskoristiti za organizovanje događaja za manje grupe (Restoran Viskonti, kafe bar Prokleta Avlija i Kapor bar).\nRestoran Lotika, poslastičarnica, sauna, teretana, bioskop, knjižara, suvenirnica, obdanište, planinski dom „Mladost“\nMultifunkcionalna hala 150 100 150 100 100 250 - 150 300 - -\nRestoran Viskonti - - - - - - - 140 - - -\nKafe bar Prokleta Avlija - - - - - - - 100 - - -\nKapor bar 20 25 20 - - - - 60 - - -\nDrvengrad se nalazi na Mokroj Gori, selu između planina Zlatibora, Tare i Šargana, iznad Mećavnik brda, i ujedno je jedno od najpoznatijih etno sela u Srbiji, uvek u ekspanziji. Udaljen je 200km od glavnog grada Srbije.\n19.507853 (Dužine / Longitude)\n43.795633 (Širine / Latitude)


You searched for - Stranica 774 od 836 - Istinomer\nMinistarka je tada najavila da će sredinom jula biti otvoreno gradilište, a da radove na izgradnji mosta Zemun-Borča možemo da očekujemo u septembru. „Sredinom jula, pripremnim radovima, u beogradskom naselju Borča, zvanično će biti otvoreno veliko gradilište. Naime, sa leve strane Dunava startuje izgradnja mosta Zemun-Borča.“ Večernje novosti, 25. 6. 2010. godine Kamen temeljac za […]\nOpstanku drevnog zanimanja džeparoš ne prete ni policija ni sudije, glave će mu doći ekonomska kriza i kolaps privrede. Ulični majstori brzih prstiju beleže sve mršaviji učinak dnevnog pazara koji je u neka bogatija vremena bio dovoljan da se povuku iz „posla“ na neodređeno vreme. Prazni novčanici odžepareni u Gradskom prevozu, na pijaci ili u […]\nKad niste na vreme učili…\nI posle toga ministar je naglašavao značaj obrazovanja odraslih. „Obrazovanje odraslih jedan je od prioriteta obrazovnih reformi u Srbiji, uslov za sve značajnije zadatke u oblasti ekonomije, zapošljavanja, dalju demokratizaciju, rekao je ministar prosvete Žarko Obradović i najavio da je u toku izrada nacrta zakona o obrazovanju odraslih.“ RTS, 14. 11. 2009. godine Ali, zakon […]\nNedelju dana posle najave predsednika Tadića, u Podgorici su počeli pregovori predstavnika ministarstava pravde Srbije i Crne Gore o sporazumu o izručenju optuženih. Državni sekretar u Ministarstvu pravde Srbije, Slobodan Homen, kaže da će srpska strana Crnoj Gori predložiti da se, u odnosu na sporazum koji je Srbija potpisala sa Hrvatskom, proširi spisak krivičnih dela koja […]\nDa država ne zna kolika je vrednost te imovine saznali smo proletos. Premijer nam je tada objasnio da„postoje subjektivni i objektivni razlozi za nepostojanje popisa imovine u vlasništvu države“. „Jedan od razloga što imovina nije popisana je postojanje organizacionih problema u Republičkoj direkciji za imovinu. Drugi razlog je što je Zakon o sredstvima u svojini […]\nZemlja bez reda i plana\nNa predstavljanju Nacionalnog prostornog plana Republike Srbije za period od 2010. do 2021. godine, ministar Dulić rekao je da je usvajanje tog dokumenta “najvažniji korak u uvođenju reda u građevini i urbanizam u Srbiji”. „Time će se omogućiti da svaki grad i opština znaju gde može da se gradi put, bolnica, park, industrijska zona, koji […]\n1 … 772 773 774 775 776 … 836


Ove godine možete da izaberete neka od najzanimljivijih mesta gde vam je dobar provod zagarantovan, a ne morate da potrošite bogatstvo.\nNaprotiv, budući da su cene povoljne, trošak za put na neka zanimljiva turustička mesta, mogao bi da bude mnogo manji od očekivanog.\nUkoliko već neko duže vreme planirate odmor u nekoj egzotičnoj zemlji, a finansije vam predstavljaju problem, predstavljamo vam top pet egzotičnih mesta koja biste trebali da posetite ove godine.\nPosetite Nikaragvu, koja se nalazi u Centralnoj Americi i ima izlazak na Karipsko more.\nEkvator je odlično mesto za sve one koji vole vreli duh Južne Amerike, a možete svratiti i do Kolumbije sa kojom se graniči na severozapadu.\nZa one koji vole da se žele da se posvete sebi i razmišljanju u jednom opuštajućem i prelepom okruženju treba da posete Tajland, a ako želite danju da se opustite ispod neke palme, a noću da se zabavljate uz veseli ritam i koktele, obavezno posetite Panamu.


Posle prvog kruga lokalnih izbroa\nDEMOKRATIJA BEZ NARODA I LOKALNI IZBORI\nNaš politički život sazdan je od mnoštva paradoksalnih pojava i događaja. Može se osnovano tvrditi da naša politika i sama stvara i neprestano generiše paradoksalne situacije. I ovi lokalni izbori nisu mogli da prođu bez svojevrsnog paradoksa koji se ogledao u tome da su predstavnici svih stranaka proglašavali svoje izborne rezultate kao veoma dobre, a svoje učešće na izborima ocenjivali kao izuzetno uspešno.\nPravi značaj ovih lokalnih izbora može biti i u tome što se konačno otvara mogućnost da se sada osnovano može reći koje su političke stranke zaista ozbiljno utemeljene u sve proređenijem biračkom telu Srbije. Jedan od izuzetno važnih rezultata ovih izbora ogleda se u činjenici da Srpska Radikalna Stranka više nije stranka koja se može pozivati na najveću podršku izašlih birača. Oni postaju gubitnička stranka koja ne može da svoju političku moć pretvori u stvarni politički uticaj u organima vlasti. Sada se Demokratska Stranka javlja kao vodeća politička stranka na našoj političkoj sceni i što je još važnije ona definitivno postaje stožerna stranka demokratskih snaga u Srbiji. Rezultati izbora jasno pokazuju da mi još uvek imamo rovito političko stanje u kojem se biračka podrška može vrlo lako istopiti i preliti u potpuno drugačije izborno opredeljenje.\nAli i ovi izbori su očito posvedočili da je politički sukob demokratskih snaga i Radikalne Stranke od presudne važnosti za uspostavljanje i funkcionisanje demokratskog političkog sistema. Ovaj sukob dugog trajanja biće i dalje glavna vododelnica u našem političkom životu. Pobedom demokratskih stranaka u većini opština u Srbiji na lokalnim izborima zaustavljan je veliki pohod radikala koji su svoj uticaj i gradili na izbornim pobedama. Očigledno je da se stabilizuje biračko telo koje podržava demokratske i pro-evropske stranke. Međutim, veoma je teško pouzdano procenjivati kolika je stvarna politička i društvena podrška koju uživaju demokratske snage.\nNajniži izlazak na izbore od kada se organizuju višestranački izbori je činjenica o kojoj se mora sačiniti ozbiljna i svestrana analiza. Otvoreno je pitanje o tome šta se stvarno dešva u našem biračkom telu. Većina analitičara je ocenila da se biračko telo umorilo od učestalih izbora, a navodi se i argument da je i u razvijenijim demokratskim zemljama procenat izlaska na lokalne izbore veoma nizak. Ali ta analogija je neprikladna, jer za uspostavljanje i stabilizaciju demokratije u Srbiji u ovim teškim i izazovnim tranzicionim vremenima od izuzetnog je značaja da demokratska vlast ima jasno izražen i zasnovan politički i društveni legitimitet. Ne može sudbina demokratije u Srbiji zavisiti od toga koje će grupacije preostalih birača izaći na izbore. Ovog puta su birači demokratskih snaga bili disciplinovaniji i odgovorniji. Da li će to biti i u drugom krugu lokalnih izbora veliko je pitanje.\nOčigledno je da stranke ovoj ozbiljnoj i dramatičnoj apsinenciji ne pridaju veliku pažnju. Njima je mnogo važnije da u stranačkom miru prebrojavaju osvojene mandate i pripremaju se za političku trgovinu pri sastavljanju opštinskih organa vlasti. Velika apstinencija je jasan znak da su građani u ogromnoj meri izgubili veru u demokratske institucije i stranke, jer se suočavaju sa političkom praksom koja je negacija osnovnih demokratskih principa. Velika apstinencija je i najrazornija kritika naših stranaka koje su zbog svojih usko-stranačkih interesa zapostavile ostvarivanje opštih interesa i javnog dobra. Kao da se ostvaruje predviđeanje M. Diveržea o demokratiji bez naroda, o izborima na kojima učestvuju samo birači koji čine čvrsto stranačko jezgro koji uvek izlaze na izbore. Zato se može postaviti pitanje, da li će na sledećim izborima biti samo birački odbori, kandidati i najuporniji i najodaniji stranački privrženici. Ovako izuzetno nizak procenat birača koji su izašli na lokalne izbore su ozbiljna i rečita opomena pre svega za naše političke stranke kojima su građani očigledno okrenuli leđa i pokazali veliku rezervisanost i nezadovoljstvo prema njihovom delovanju i izloženim programima.\nPal Šandor je slab odziv birača okarakterisao kao neku vrstu građanskog protesta i zasićenja. Žarko Trebješanin kaže da je "pogrešno slab odziv birača kod nas porediti sa sličnom situacijom u razvijenim zapadnim demokratijama. Njihovi razlozi za neizlazak na izbore su su potpuno drugačiji. Večina ljudi dobro živi i izbori ih ne interesuju. Slaba izlaznost i pojava novih lica na političkoj sceni predstavlja šamar i poruku aaktuelnim političarima da su neuspešni i da ne rade dobro svoj posao". Samo izlaznost birača koja će biti na evropskom nivou stabilnih demokratija može pružiti stvarni i utemeljeni legitimitet izabranim narodnim predstavnicima.\nNa ovim lokalnim izborima je interesantna i pojava grupa građana koje su u Vojvodini i Centralnoj Srbiji osvojile veoma solidan broj glasova. To svedoči da se ljudi na lokalnim izborima opredeljuju i mimo partijskih kandidata i da svoje poverenje ukazuju lokanim političkim inicijativama koje artikulišu stvarne lokalne političke interese.\nRezultati lokalnih izbora su doneli i mogućnost strankama da na lokalnim nivou vlasti stvaraju koalicije koje će biti izraz bazičnog političkog kompromisa i dogovora oko vršenja vlasti. Posle predsedničkih izbora kompromis postaje jedno od najznačajnijih načela u našoj politici, što je od izuzetne važnosti za utemeljenje demokratije. Stabilizacija je politički princip koji zahteva od političkih aktera da svoje isključivo stranački profilisane interese podredi širim i temeljnim društvenim i državnim pitanjima. Zato su rezultati ovih lokalnih izbora stvorili dugoročnu osnovu za stabilizaciju demokratije u Srbiji jer će na lokalnom nivou vlasti biti uspostavljena pretežno demokratska vlast. To je politička osnova za dugoročnu demokratizaciju i modernizaciju političkog života u Srbiji.\nKompromis, saradnja i dogovor postaju sve više temeljni principi naše političke scene, koja je inače zagađena govorom proizvoljnosti, diskvalifikacije i stranačke isključivosti. Očigledno je da prolazi vreme besomučnih partijskih sukoba i razarajučih stranačkih ratova. Politika se u našim uslovima mora konačno afirmisati i artikulisati kao ozbiljna i racionalna delatnost. Jedino ako se vrati dostojanstvo i smislenost političkom životu i delovanju može se zaustaviti i zabrinjavajuće osipanje biračkog tela. Ne može se tako lako preći preko činjenice da apstinenti postaju najveća politička grupacija u Srbiji. Demokratija se mora pokazati i afirmisati kao političko ustrojstvo koje će korenito menjati naš ustaljeni politički život i običajnost i doneti vidljivo poboljšanje pre svega materijalnog i socijalnog položaja naših građana. Ako se to ne desi u dogledno vreme, opet ćemo se naći pred izazovima populizma i socijalne demagogije koji su razarali politički život u Srbiji krajem dvadesetog veka.\nI ovi lokalni izbori su potvrdili da u ovoj fazi uspostavljanja i stabilizacije demokratije u Srbiji ona nije dugoročno održiva bez postizanja i funkcionisanja dogovora demokratskih stranaka koje su dobile većinsko poverenje okrnjenog biračkog tela. To je taj tzv. demokratski blok čije postojanje večina analitičara dovodi u pitanje ali koji neminovno izranja kao jedina demokratska alternativa posle svakih izbora. Ma koliko imali rezerve prema postojanju i funkcionisanju demokratskog bloka, post-izborna konstelacija političkih odnosa jasno pokazuje da demokratski blok u ovom periodu postoji kao jedino moguća zaloga za uspostavljanje stabilnih demokratskih odnosa u Srbiji. On se sad jasno profilisao i utemeljio u krnjem biračkom telu koje izlazi na izbore i ipak predstavlja osnovnu političku garanciju za održivost demokratije u našim tranzicionim i nestabilnim uslovima, verovatno i posle predstojećih vanrednih parlamentarnih izbora.\nLokalni izbori su pokazali da naše biračko telo mukotrpno i permanentno sazreva i da počinje da kažnjava političku nedoslednost, neodgovornost i nedovoljno utemeljene i profilisane stranke.Veoma je važno što je Stranka G-17 Plus uspela da se održi na političkoj sceni bez obzira što je izgubila u velikoj meri svoje biračko telo. Ova stranka bi mogla da bude onaj preko potrebni politički partner demokratskih stranaka posle novih parlamentarnih izbora. Kada govorimo o demokratiji u Srbiji moramo polaziti od realnih društvenih okolnosti, i od postojećih političkih stranaka koje su izraz naše političke i društvene tradicije.To je jedini demokratski blok koji je sada moguće stvoriti i tim više je uspostavljanje demokratije u Srbiji teži i izazovniji društveni i civilizacijski poduhvat.\n30 Septembar 2004 godine


Medijska udruženja: Uplitanje politike u istrage\n► Medijska udruženja: Uplitanje politike u istrage\nUplitanje političkih faktora u istražne postupke i rad nadležnih organa u slučajevima koji se tiču napada na novinare preteća su opasnost po bezbednost novinara, ocenili su danas predstavnici medijskih udruženja i asocijacija u Radnoj grupi za bezbednost novinara, navodeći kao primer istragu u vezi s nestankom novinara Stefana Cvetkovića.\nPredstavnik Nezavisnog udruženja novinara (NUNS) Dragan Janjić rekao je da nema zamerki na rad nadležnih organa u slučaju nestanka Cvetkovića, već na to što su vodeći političari, pre okončanja istrage, izneli svoje verzije događaja, optužili i ocenili šta se zapravo desilo u tom slučaju.\n"Način na koji se politički faktori u Srbiji mešaju u rad nadležnih organa i istrage ugrožava i sistem i bezbednost novinara. To nije dobro, jer mi možemo doći u situaciju da, ako iznosimo nešto što nije po volji vlasti, ona može mimo nadležnih organa da iznese optužbe onako kako se njoj sviđa", rekao je Janjić.\nZamenik predstavnika Nezavisnog udruženja novinara Vojvodine u Radnoj grupi za bezebnost novinara advokat Veljko Milić objasnio je da samo tužilaštvo može da daje informacije o krivičnom postupku, a ne političari i policija.\n"Tužilaštvo vodi istragu i političarima nema mesta u procesima kriičnog postupka, oni ne mogu biti portparoli ni tužilaštva ni policije", rekao je Milić.\n"Političari su izneli u javnost da je novinar Cvetković pronađen i da će biti još dugo u rukama vlasti. Bilo ko može biti u rukama vlasti samo onoliko koliko zakon dozvoljava, a to je četiri sata za davanje iskaza", kazao je Milić.\nPredstavnik Asocijacije onlajn medija u Radnoj grupi Ilir Gaši pozvao je nadležne institucije da "iskorače" i pokažu da se se postupak o nestanku novinara Cvetkovića vodi u njihovom okrilju.\n"Smatramo da je reakcija novinarske i medijske zajednice kada je objavljena vest o nestanku Stefana Cevtkovića bila odgovarajuća i da se zajednica veoma brzo mobilisala, što pokazuje visok stepen solidarnosti i zabrinutosti za njegovu sudbinu i sudbinu drugih novinara u Srbiji", rekao je Gaši.\nU Makedoniji istraga protiv bivših ministara poljoprivrede\nDržavno tužilaštvo Makedonije danas je pokrenulo istragu protiv tri bivša ministra poljoprivrede i jednog zamenika ministra u vladama Nikole Gruevskog zbog zloupotreba sa državnim zemljištom.\nGrađanska inicijativa SDP ocenila je danas, povodom godišnjice ubistva njenog lidera Olivera Ivanovića, da istraga o tom zločinu "podseća na na jednu dobro režiranu pozorišnu...


Hronika arhiva vesti 31.01.2016 - Naslovi.net\nPoginuo traktorista u Negotinu\nDejan Milosavljević (42) iz sela Urovica kod Negotina poginuo je kada se traktor kojim je upravljao prevrnuo preko njega. Do udesa je došlo na mestu zvanom Valja Mare na livadi, 20-ak metara od glavnog puta. Milosavljević je upravljao traktorom marke… »\nB92: Negotin: Poginuo vozeći traktor bez kočnicaBlic: Poginuo traktorista u Negotinujoš 1 povezana\nISPOVEST ŽRTVE KOMŠIJE SILOVATELjA: „Ćerka i ja smo ga molile da ode kući“\nIVANjICA – Milojici Kolareviću (48) određen je pritvor do 30 dana zbog sumnje da je silovao Ranku K. (48) i njenu majku Radijanu K. (66) iz ivanjičkog sela Vučak. U policijskom izveštaju navodi se da je Kolarević u petak u četiri sata ujutru upao… »\nKurir: Pomračeni Um: Iskoristio odlazak komšije u bolnicu da mu napadne ženu i ćerku?!Blic: Ispovest Žrtve Komšije Silovatelja: "Ćerka i ja smo ga molile da ode kući"\nUDES NA IBARSKOJ MAGISTRALI Sleteo „golfom“ u kanal; Očevici: Vozač današnji dan može da slavi kao drugi rođendan\nU saobraćajnom udesu koji se pod još nerazjašnjenim okolnostima dogodio u subotu uveče srećom niko nije nastadao. Vozač "golfa" probio bankinu i sleteo u kanal, zadobio lakše povrede. KRALjEVO - U saobraćajnom udesu koji se pod još… »\nBlic: Sleteo autom u kanal na putu Kraljevo – Raška\n31.01.2016 Hronika, izvori


Prvi put za 24 godine postojanja: Godišnja revija Victoria’s Secret otkazana! - Lepota i zdravlje\nNakon višegodišnjeg pada gledanosti revije, izvršna direktorka L Brands kompanije Lesli Veksler je u maju najavila da se revija neće više emitovati na televiziji u Americi, kao i da kompanija proverava kvalitet svoje marketinške strategije, kako prenosi britanski Gardian.\nOvaj brend je tokom godine bio u žiži kontraverznih tema, kao što je ozloglašeni intervju nekadašnjeg šefa marketinga Eda Razeka u Vogue magazinu. Naime, Razek je u tom intervjuu rekao da brend ne bira transrodne i punije, plus-size, modele jer „njihova revija treba da predstavlja fantaziju”. U isto vreme kada je objavljeno da se Razek povlači sa svoje funkcije, brend je angažovao svoju prvu transrodnu manekenku.\nŠta je hiperpigmentacija i kako je prepoznati\nMars u Škorpiji do januara 2020: Sada nije vreme za strah vreme je za akciju!


Vesti – Šta možemo da naučimo od Šveđana o samoizolaciji? – Travel Magazine\nŠta možemo da naučimo od Šveđana o samoizolaciji?\nHome »Vesti» Šta možemo da naučimo od Šveđana o samoizolaciji?\nObjavljeno 06. apr 2020. | 0 komentara\nFoto: Linus Mimietz from Unsplash\nOd svih nacija sveta, stiče se utisak da su se Šveđani i ostali skandinavski narodi najbolje adaptirali na mere koje uključuju ograničeno kretanje i socijalno distanciranje.\nDok ljudi širom sveta imaju problem da izdrže samoizolaciju, 21-godišnja Šveđanka Kajsa Viking nema problem da provede određeno vreme sama u svom jednosobnom stanu u Upsali.\n„Mi generalno dosta vremena provodimo kod kuće i nismo baš toliko socijalno aktivni u poređenju s drugim kulturama, tako da nam to olakšava ovaj period nametnute samoizolacije“, kaže ona.\nŠveđani se rano osamostaljuju\nViše od polovine svih švedskih domova čine domaćinstva od jednog stanovnika, podaci su Eurostat-a. Ovu statistiku nema nijedna druga zemlja na evropskom kontinentu.\nNajčešća dob za odlazak iz roditeljskog doma je između 18 i 19 godina, u poređenju sa EU prosekom od 26 godina.\nFoto: Nikola Johnny Mirkovic from Unsplash\nMnogi stručnjaci veruju da bi ovi životni obrasci mogli da pomognu u sprečavanju širenja korona virusa.\nU trenutnim žarištima zaraze, uključujući Italiju i Španiju, mnogo je češće da se velike porodice okupljaju pod jednim krovom i druže.\n„Ako imate domaćinstvo sa nekoliko generacija, naravno da će se virus brže širiti“, kaže Bjorn Olsen, profesor zaraznih bolesti na Univerzitetu Upsala.\n„Mi za razliku od mnogih drugih imamo puno samohranih ljudi koji žive u Stokholmu, i drugim gradovima u Švedskoj, i to bi moglo da uspori tempo širenja virusa.“\nŠvedska – socijalno distanciranje već u kulturi\nŠveđani inače ne vole da stoje preblizu drugih ljudi dok čekaju red, niti u javnom prevozu. Takođe, neobično je za švedsku kulturu da vodite razgovore sa strancima u prodavnicama ili kafićima.\nŠveđani su isto navikli da ostanu kod kuće pri „najmanjoj glavobolji“.\nDelomično je to zbog toga što poslodavci imaju tendenciju da podstiču zaposlene da se odmore ako imaju kašalj ili prehladu, kako bi izbjegli širenje bolesti unutar kompanija.\nVlast se poziva na kolektivnu odgovornost Šveđana\nZa razliku od susednih evropskih zemalja, švedske vlasti izbegavaju strože mere i pokušaju da uspore širenje virusa na miran i kontrolisan način.\nŠkole za učenike do 16 godina i daje rade, kao i većina prodavnica.\nPabovi i restorani i dalje posluju nudeći usluge za poneti i za stolom, a svi događaji za preko 50 ljudi su zabranjeni.\nFoto: Peter Ivey Hansen from Unsplash\nVlada je zatražila od Šveđana da se pridržavaju preporuka i da preuzmu dobrovoljnu kolektivnu odgovornost za usporavanje širenja korona virusa.\nOvo uključuje rad od kuće gde god je to moguće, posebno u glavnom gradu, samoizolaciju ako ste bolesni ili stariji od 70 godina i izbegavanje svih nebitnih putovanja.\n„Mi koji smo odrasli moramo biti baš to: odrasli. Ne širite paniku ili glasine “, izjavio je nedavno premijer Stefan Lofven u svom prvom televizijskom obraćanju naciji od početka krize. „Niko nije sam u ovoj krizi, ali svaka osoba ima veliku odgovornost.“\nDosadašnji odgovor javnosti u velikoj meri ukazuje na dugogodišnje poverenje Šveđana u državu\nStokholmska kompanija za javni prevoz SL saopštila je da je broj putnika trenutno smanjen za 50% u vozovima podzemne železnice i prevoza.\nAnkete pokazuju da će 3/4 Šveđana barem neko vreme držati metar dalje od drugih.\nNajmanje trećina stanovnika prestonice već sada radi kao freelance, dok Stockholmska poslovna regija, koju finansira gradsko veće, procenjuje da čak 90% ljudi u najvećim kompanijama, radi od kuće.\nFoto: Raphael Andres from Unsplash\nIpak, dosta Šveđana ne shvata ozbiljno virus Covid-19.\n„Primetila sam dosta ljudi (na društvenim mrežama) koji još uvek organizuju rođendanske zabave sa možda 50 gostiju i izlaze u klubove, misleći da njih neće zahvatiti“, kaže Kajsa. „Mislim da je definitivno to još uvek problem, mada je različit od ostalih zemalja.“\nJedan švedski matematičar optužio je vlasti da „igraju ruski rulet“ sa stanovništvom ne uvodeći stroža pravila, dok je nekoliko virologa, uključujući profesora Bjorna Olsena, pozvalo švedske vlasti da prate druge zemlje i „zatvore sve što je nebitno“.\nOlsen je takođe skeptičan da će se stopa zaraze smanjiti tokom toplijih letnjih meseci.\nRadne prakse Šveđana i strast prema tehnologiji dve su norme koje već uspešno funkcionišu tokom pandemije.\nNordijska država ima jednu od najnaprednijih digitalnih ekonomija u EU i snažnu pozadinu inovacija.\nViše od dve trećine Šveđana već neko vreme radi od kuće, a trećina radi svakodnevno ili nedeljno, navodi Švedska internet fondacija.\nBrzi net i zajedničke mreže preko kojih funkcioniše veliki broj ljudi, u skladu su sa socijalnim i kompanijskim politikama koje podstiču fleksibilan i rad od kuće kao deo uravnoteženog i rodno ravnopravnijeg načina života.\nU Švedskoj niko neće da vam zapreti otkazom ukoliko ste roditelj koji odlazi ranije sa posla, po dete iz obdaništa. Prosto vam se veruje da ćete nadoknaditi svoj posao kasnije, radeći kod kuće.\nOvo je, prema Stafan Ingvarson-u, izvršnom direktoru poslovne regije Stockholm, omogućilo neometan prelaz na povećani rad od kuće.\n„Ovde svaka kompanija koja ima mogućnost da tako funkcioniše, već odavno tako i funkcioniše“, kaže on.\nSistem pomaže onima koji su izgubili posao\nNaravno, nema sumnje da korona virus i dalje zadaje „težak udarac“ ekonomiji, sa sve učestalijim otpuštanjima, ali Švedska i za takve situacije ima pripremljena rešenja.\nNakon što su hiljade stjuardesa iz skandinavske avio-kompanije SAS otpuštena, pružena im je dodatna obuka za medicinske sestre kako bi mogle da pomognu bolnicama.\nRadnici kompanije Scania koji proizvode kamione, sada proizvode respiratore, a supermarketi aktivno ciljaju osoblje hotela koje je izgubilo posao.\n„Švedska je izgrađena na istoriji saradnje i ona blista kroz ovakva vremena“, slaže se Erik Engellau-Nilsson, generalni direktor Norrskena, fonda za zajednički rad i investicioni fond koji podržava društveno odgovorne preduzetnike.\nPročitajte i za koliko je kapacitet globalne avijacije smanjen, kao i koja su predviđanja kada je u pitanju turizam u Italiji. Saznajte i šta nam je korona virus otkrio o nacijama sveta i „karantinskoj kulturi“.


KARLEUŠA OKRENULA NOVI LIST - pomirila se i sa OVOM pevačicom! Prozivala je za P*RNO SNIMAK, a sada želi da izgleda kao ...\nPop diva je izgleda rešila da smiri strasti Jelena Karleuša se kaje što je stavila ogromne silikone u grudi! Pop zvezda je još pre 20 godina kod plastičnog hirurga prvi put povećala poprsje, danas ima jaku peticu, ali smatra da velike grudi više nisu u modi.\nPROŽIVELA SAM PAKAO ZBOG NJEGA! Evo šta je Karleuša rekla na to što je Vranješ POVUKAO TUŽBE - pomenula i preminulu ...\nNakon dužeg vremena rešila da progovori o celom slučaju Pop diva Jelena Karleuša početkom ove godine bila je u centru skandala, kada je fudbaler Ognjen Vranješ progovorio o njihovoj navodnoj aferi i pustio Jelenine gole slike u javnost.\nNI U ČETEREŽE NE IDEM BEZ OVERENOG PASOŠA! Rada Manojlović se osvrnula na skandal koji je doživela, a onda je spomenula ...\nPlaniram da me više ne hapse, poručila je pevačica Radmilu Manojlović smo sreli na proslavi rođendana magazina Story. Na kratko smo se osvrnuli na situaciju koja ju je prethodne nedelje zatekla u Švajcarskoj. informer.rs - Bilo je vreme da ja, kao fina devojka, osetim kako je to ...\n(VIDEO) Karleuša napustila CRVENI TEPIH kad je videla Radu! Pokušali da ih POSVAĐAJU, a onda pevačica rekla nešto ...\nNezapamćena scena na žurci jednog magazina Pevačice Jelena Karleuša i Rada Manojlović su u isto vreme došle na žurku magazina Story. "NE MOGU VIŠE DA SE BORIM, UZALUD JE..." Karleuša progovorila o Tošiću i RAZVODU - ovo joj je najveća životna GREŠKA! KARLEUŠA UDARILA NA MAJU ...\nNije je štedela: "Sve što ona sada snima, ja sam imala davno u svojim spotovima" Pevačica Jelena Karleuša gostovala je u emisiji "456 sekundi sa Sašom Vidićem", gde je komentarisala stajlinge mnogih koleginica.\nOtvoreno o odnosu sa suprugom, ćerkama i svim problemima koji je trenutno muče Pop diva Jelena Karleuša gostovala je u emisiji "456 sekundi sa Sašom Vidićem", gde je otkrila da je upravo sa ovim voditeljem i kreatorom započela svoju modnu karijeru.\nJelena Karleuša je bila gost u emisiji portala Telegraf.rs, kod Saše Vidića, prilikom čega su oboje komentarisali modne stilove različitih ljudi, pa i Maje Berović. Saša i Jelena nisu imali ni jednu lepu reč za mladu pevačicu.\nNa proslavi magazina Stori u isto vreme stigle su pevačice Jelena Karleuša i Radmila Manojlović. Mlada koleginica preduhitrila je Jelenu, pa je prva stala pred objektive foto-reportera, te je svojim postupkom iznervirala Karleušu.\nSvojim postupkom je iznervirala Karleušu Na proslavi magazina Stori u isto vreme stigle su pevačice Jelena Karleuša i Radmila Manojlović . View this post on Instagram Znate sta, o njoj moze mnogo toga da se kaze i da se prica do prekosutra o njenim vrlinama, humanosti, ...


Novi protest udruženja žrtava genocida pred ambasadom Švedske zbog Handkea – Kakanj-X\nZadnja izmjena 19 stu, 2019 130\nNa mirnom protestu Udruženja žrtava i svjedoka genocida i pokret “Majke enklave Srebrenica i Žepa” pred ambasadom Švedske u utorak su još jednom tražili da se ovogodišnja Nobelova nagrada za književnost oduzme Peteru Hendkeu.\nNakon što su u ponedjeljak dobili odgovor Nobelovog komiteta, iz udruženja u novom pismu komitetu koje će, kako su rekli, biti poslano narednih dana, navode da reagovanje komiteta pokazuje da su njihovi vapaji i zahtjevi da se Peteru Handkeu uskrati dodjela Nobelove nagrade opravdani.\n“I Vama i drugim članovima Komiteta pruža se šansu da spasite švedsko društvo historijske i moralne katastrofe. I ne samo to, nego da u historiji čovječanstva Vi i švedsko društvo ne budete zabilježeni kao ključni inspiratori budućih zločina koji će biti počinjeni u ime ratnih zločinaca koji su presuđeni od strane međunarodnih sudova”, dodaje se u odgovoru.\nKomitet za Nobelovu nagradu je u ponedjeljak u odgovoru Udruženju svjedoka i žrtava genocida BiH naveo da prihvata presude Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, ali da imaju različite stavove po pitanju književnog rada Petera Handkea.\nUdruženja žrtava iz Bosne i Hercegovine će 10. decembra na dan dodjele Nobelove nagrade u Stokholmu održati protest, kako bi još jednom upozorili na činjenicu da, kako kažu, Peter Hendke ne može biti dobitnik ovog značajnog priznanja za književnost zbog njegove podrške Slobodanu Miloševiću (optuženiku za ratne zločine pred Haškim tribunalom i bivšem predjsedniku Srbije) i Radovanu Karadžiću (osuđeniku za ratne zločine u BiH) tokom rata u BIH.\nUdruženje žrtava i svjedoka genocida i pokret “Majke enklave Srebrenica i Žepa su 5. novembra organizirali u Sarajevu prvo mirno okupljanje ispred Ambasade Švedske u Bosni i Hercegovini, zbog odluke Komiteta da Nobelovu nagradu za književnost dodijeli Peteru Handkeu.\nPeticiju pokrenutu prije mjesec da se Peteru Handkeu, dobitniku Nobelove nagrade za književnost u 2019. godini, koji je devedesetih bio tvrdi zagovornik politike Slobodana Miloševića, oduzme ovo prestižno priznanje potpisalo je više od 50.000 ljudi, prenosi RSE.\nSarajevoprotestiizdvojenoPeter HendkeŠvedska AmbasadaUdruženje žrtava i svjedoka genocida i pokret


Novi model FIAT-a biće predstavljen na Salonu u Ženevi | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNovi model iz kragujevačkog FIAT-a, „đardinijera“, počeće da se prodaje 2022. ili najkasnije 2023. godine, a debitovaće na Salonu automobila u Ženevi 2021, objavili su italijanski mediji.\nDugo najavljivani model iz Kragujevca, koji će zameniti „500L“, trebalo bi da se pojave u prodaji za dve godine, a zvanična prezentacija zakazana je za godinu dana ranije, na jednoj od najvećih automobilskih smotri na svetu, Salonu automobila u Ženevi, tvrde specijalizovani automobilski časopisi iz Italije.\nKako navode, Pjetro Gorlije, prvi čovek FIAT Krajslera u Evropi, trebalo bi da obelodani plan rada za evropske fabrike ovog automobilskog giganta.\nRadi se o modelu „đardinijera“ koji bi, kako navode italijanski mediji, trebalo da bude dug između 4,2 i 4,3 metra i da ima petora vrata. On bi tako pokrio dva automobilska segmenta, B segment, u kojem je FIAT nekad bio veoma zapažen, a danas praktično nema takav model posle prestanka proizvodnje „grande punta“ i još ranije jednog od najpopularnijih modela, „punto“, koji se takođe proizvodio u Kragujevcu.\nMeđutim, svojom dužinom, a kako je predviđeno da jedan od aduta „đardinijere“ bude i prostrana kabina, FIAT bi tim modelom faktički pokrio i C, takozvani „golf“ segment u koji spadaju automobili srednje veličine.\nRadi se o modelu koji tek treba da se pojavi, a zasnovan je na najbolje prodavanom modelu italijansko-američke korporacije, „FIAT 500“. Taj novi model najavljen je prošle godine, kada je predstavljen petogodišnji plan rada korporacije.\nPrema zasad dostupnim informacijama, „đardinjera“ bila bi produžena verzija „FIAT 500“, sa mestima za pet putnika i nešto većim prtljažnikom.\nItalijanski mediji objavili su da je FIAT u prošloj godini prodao više od 61.000 komada modela 500L, koji se proizvodi u Kragujevcu, pozivajući se na specijalizovane sajtove koji prate auto-industriju, ali zvanične potvrde za to nema.\nNova „đardinijera“, prema pisanju italijanskih medija, biće zasnovana na Pežoovoj CMP platformi, pa bi to mogao da bude jedan od prvih pozitivnih rezultata u spajanju FIAT Krajslera i Pežo Sitroena. Ova platforma omogućava i električnu verziju, budući da je imaju svi modeli zasnovani na ovoj platformi. Tako italijanski mediji navode i da će „đardinijera“ imati dizel, benzinski, ali i elektro-motor.\nKako italijanski mediji potvrđuju, pored „đardinijere“ u Kragujevcu bi mogao da se proizvodi i terenac B segmenta, uvećana „panda cross“. Kako je ranije najavljeno, proizvodnja tog terenca mogla bi da počne već krajem ove godine.