NLB Leasing – Bankar.me\nTag Archives: NLB Leasing\nZa NLB Leasing 16 ponuda, ali nijedna prihvatljiva\nAugust 4, 2016 BANKE, REGION, SVE VIJESTI 0\nNova Ljubljanska banka (NLB) nastavlja smanjenje obima poslovanja koje je nakon dodijeljene državne pomoći u decembru 2013. godine obećala Evropskoj komisiji.\nNLB u 2014. poslovala pozitivno, prvi put nakon 2008.\nJanuary 16, 2015 BANKE, Članci, REGION, SVE VIJESTI 0\nNova Ljubljanska banka (NLB) prošle je godine po prvi put nakon 2008. zabilježila pozitivan poslovni rezultat, potvrdio je u četvrtak Janko Medja direktor ove najveće slovenačke banke. “Dobit će biti bitno veća od planiranih 16 miliona eura”, kazao je Medja novinarima.\nOctober 25, 2014 BANKE, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nNa crnogorskom tržištu lizinga u drugom kvartalu je zaključeno 377 novih ugovora, čija je vrijednost, prema podacima Ministarstva finansija, oko 5,42 miliona eura, što je 82,4 odsto više nego u prvom tromjesečju. Aktivnih ugovora na kraju juna bilo je 5,75 hiljada, čija je vrijednost 138,52 miliona eura ili 1,6 odsto …\nNLB smanjuje broj radnika u Srbiji\nMay 4, 2014 BANKE, REGION, SVE VIJESTI 0\nNova ljubljanska banka (NLB) će, zbog teške situacije u kojoj se našla, do kraja godine morati da uđe u restrukturiranje. To podrazumijeva i smanjenje broja zaposlenih, prije svega u Srbiji i Sloveniji, izjavio je predsjednik NLB u Sloveniji Janko Međa.\nNa tržištu lizinga u prvoj polovini godine zaključeno je 659 novih ugovora čija je vrijednost, prema podacima Ministarstva finansija, oko 10,62 miliona eura. Broj novozaključenih ugovora u drugom kvartalu je, prema podacima iz biltena Ministarstva finansija, povećan 45 odsto na 390 u odnosu na prvo tromjesečje, dok je aktivnih bilo …


Borča će postati savremeni industrijsko-tehnološki i inovacioni centar po kome Srbija postaje lider u regionu, kaže ministar za tehnološki razvoj Nenad Popović.\n– Razgovarali smo sa projektantima parka Sudžou koji već 24 godine projektuje ovaj industrijski, a u stvari inovacioni grad danas,verovatno najbolji na svetu i po oceni Svetske banke sigurno jedan od prva tri industrijska i inovaciona centra u svetu- rekao je Popović.\n– Svi elementi u Sudžou će biti i u Begoradu, zelene zgrade, energetski efikasna rešenja, najsavremenije IT mreže. To je ono što Beograd i treba da učini atraktivnim za sve parntere iz regiona koji hoće da ulažu i razvijaju nauku. Ovde su na jednom mestu nauka, pametna industrija i najpamentniji inovatori koji se bave najsaremenijim tehnologijama- naveo je ministar.\n– Od 500 najvećih svetskih kompanija, 100 ih se nalazi u ovom parku Sudžou. U tom urbanom sistemu i okruženju imate zelene odnosno energetski efikasne zgrade i mnoge druge sadržaje koji čine izvanrednim život u ovom parku.\nBeograd izgradnjom ovog parka na principima na kojima je gradjen Sudžo može da postane regionalni lider u inovacijama i tehnologijama. Popović je kazao da će za izgrdnju parka biti korišćen najsavremeniji materijali i tehnološka rešenja, kao i iskustva.\nInovacije od ključnog značaja za Švajcarsko-srpsku...


Studenti ONLINE 2020!\nPočetna / Aktuelnosti / Letnja škola Efikasnog Učenja\nTokom juna i jula organizujemo Letnju školu Efikasnog učenja za đake, srednjoškolce i studente. Iskoristite vreme i omogućite svojoj deci da ovladaju tehnikama i strategijama koje će im olakšati proces učenja, pojačati njihovo samopouzdanje, podići motivaciju i učiniti ih spremnim za narednu školsku godinu.\nZa detaljne informacije o sadržini i izvođenju programa pročitajte niže:\nLetnja škola učenja za decu od 9 do 13 godina\nTrajanje: Otvorili smo dve grupe za decu od 9 do 13 godina.\nI grupa: 20 jun do 11. jul (23/24.6., 27.6., 4.7. i 11.7.)\nII grupa: 23 jun do 11. jul (20/21. 6., 26.6., 3.7. i 10.7.)\nObe grupe počinju sa dva uzastopna dana treninga, oba dana u trajanju od 9h do 15h.\nZa ova dva dana će savladati osnove učenja i pamćenja koje će kroz naredne radionice detaljno razrađivati.\nNakon inicijalna dva dana, program se odvija utorkom ili sredom (u zavisnosti od grupe) od 18h do 21h.\nTokom ovih radionica, razrađivaćemo tehniku brzog čitanja kao i tehnike za pamćenje nizova podataka, bavićemo se selekcijom ključnih reči i njihovim predstavljanjem kroz Mentalne mape, a zaključićemo sve odličnim i algoritmom za organizaciju učenja (trajanje segmenata učenja, pauze, ciklusi pamćenja i zaboravljanja itd.)\nCena: 24.000 RSD, plaćanje se vrši u dva dela, prvi pre početka a drugi do poslednje radionice.\nZa više informacja o sadržini programa pričitajte na linku.\nZa prijavu pozovite +381 (64) 3425-865 ☎\nLetnja Škola učenja za decu od 14 godina pa na dalje\nZa decu preko 14 godina kao i za studente, program je podeljen na tri treninga od kojih svaki traje dva dana od 9h do 15h.\nSvaki od treninga se bavi različitim tehnikama i strategijama u učenju, koje odgovaraju pojedinim fazama učenja (čitanje, mapiranje, pamćenje). U okviru ovih treninga radimo i na algoritmu za organizaciju učenja koji podrazumeva segmentiranje, pauze, cikluse pamćenja i zaboravljanja, okruženje, fiziologiju itd. Pored toga, akcenat stavljamo i na motivaciju i koncentraciju i tehnike za njihovo postizanje,\n23/24 Brzo čitanje (9h do 15h)\n31/1 Mentalne mape (9h do 15h)\n14/15 Tehnike pamćenja (9h do 15h)\nZa više o svakom treningu pojedinačno kliknite na naziv treninga.\nSvaki od treninga je moguće pohađati i odvojeno jer ne zahtevaju predznanje i mogu se posmatrati kao zasebne veštine.\nNaša preporuka je pohađati sva tri kako bi proces učenja tekao brzo i lako uz veštine koje obuhvataju čitav proces a ne samo neki od njegovih delova.\nUkoliko pohađate program (tri treninga) cena je 31.200 RSD a plaćanje se vrši u tri dela (pre prvog treninga, pre drugog treninga i pre trećeg treninga)\nUkoliko se odlučite za pohađanje jednog ili dva treninga cena je 12.750 RSD po treningu\nTesla program - novi termini\nZbog velikog interesovanja otvoreni novi termini upisa vikend grupa Tesla Programa i najavljen upis grupa koje će pohađati treninge radnim danima.Za sve dodatne informaci...\nPOKLON treninzi MATURANTIMA!\nKao što je već najavljeno gostovanjem u emisijama TV Rts1, Škola Intelektualnih Veština u saradnji sa kompanijom Swisslion-Takovo, donira treni...\nNovi centri u Beogradu\n“Škola intelektualnih veština” otvorila dva nova centra:1. na Novom Beogradu, kod Novog Merkatora i 2. u Mirijevu kod škole &l...


Referent lista firmi koje su nam ukazale poverenje. Takođe pogledajte šta su o nama rekli naši korisnici u: Izjave zadovoljnih korisnika\nKompanije i ustanove sa kojima ostvarujemo dugogodišnju uspešnu saradnju u domenu pružanja usluga u oblasti higijene. Povezane teme: održavanje objekata dnevna čišćenja dnevna čišćenja usluge\nOvo potvrđuje da je kvalitet usluga čišćenja Invekte statistički gledano a od zaposlenih u našoj kompaniji sledeći:\n-Dobar 0,1% PROCTER & GAMBLE (Ivana P.)Invekta kompanija snabdeva nas uslugama higijene i dnevnim odrzavanjem od 2009 godine. Saradnja sa kompanijom Invekta tokom svih ovih godina zasnovana je na profesionalnosti i poverenju.Johnson & Johnson (Jovanka J.)Sa Invektom saradjujemo od 2007. Invekta je dosledna u ispunjavanju svojih ugovorenih obaveza.JUB (Predrag.M.)Kompanija Invekta periodično čisti naše kancelarije i itisone. Veoma smo zadovoljni njihovom uslugom i održavanjem.\nRadujemo se nastavku saradnje u budućnosti sa Invektom. KONICA MINOLTA (Ivan R.)Želimo da Vas informišemo da nas preduzeće Invekta snabdeva uslugama dnevnog održavanja higijene u našem objektu i da nas snabdeva papirnom konfekcijom. Mi smo Veoma zadovoljni postojecom saradnjom. Invekta je dosledna u ispunjavanju ugovorenih obaveza.REHAU (Nikola I.)Potvrdjujemo da imamo uspesnu saradnju u dnevnom odrzavanju higijene u oba nasa objekta sa kompanijom Invekta Group i da smo upotpunosti zadovoljni uslugom koju nam pružaju.\nInvekta uvek tezi da odrzava higijenu na najvecem mogućem nivou. Telegroup (Vera G.)Invekta nas snabdeva uslugama dnevnog odrzavanja higijene i periodicnog generalnog ciscenja nasih objekata.Zadovoljni smo sa dosadasnjom saradnjom.Invekta do danas izvrsenje rada sprovodi dosledno i bez problema.Njihov odgovor na bilo kakve nepredvidjene okolnosti je direktan i efikasan.DELTA SPORT (Goran M.)Invekta Group iz Beograda snabdeva nas generalnim ciscenjem u nekoliko nasih ekspozitura. Povereni posao uvek je besprekorno urađen.INTESA Banka (Zdenka Đ.) Poručite uslugu ili pitajte


Početak/Politika/UNS i NUNS osuđuju i zahtevaju da Banđur odgovara zbog svojih uvreda\nUdruženje novinara Srbije i Nezavisno udruženje novinara Srbije ističu da su uvrede, koje je zamenik gradonačelnika Niša Miloš Banđur uputio novinarki Seni Todorović, nedopustive.\nPored osude NUNS poziva i na reakciju gradskih vlasti.\n„NUNS poziva gradske vlasti Niša da javno osude nedostojno ponašanje svog funkcionera, protiv njega preduzmu odgovarajuće mere i da to javno saopšte“, navodi se u saopštenju NUNS-a.\nDa je ovakvo ponašanje nekog funkcionera neprihvatljivo smatraju i u UNS-u.\n„Udruženje novinara Srbije (UNS) osuđuje i smatra neprihvatljivim uvrede koje su prehodnih dana nosioci političkih funkcija i članovi političkih partija uputili novinarima Seni Todorović i Milutinu Mitriću“, stoji u saopštenju UNS-a.\nPodsetimo, 14. januara došlo je do burne rasprave na društvenoj mreži tviter u vezi sa objavom o dolasku predsednika Rusije Vladimira Putina, kada je nakon kraće prepiske Banđur sa svog tviter naloga izvređao novinarku Senu Todorović, napisavši joj, između ostalog, da je „ćurka“ i „žuta kučka“.\nBanđur je kasnije rekao „da mu je žao“ zbog napisanih uvreda.\nMiloš Banđur NUNS Sena Todorović Tviter UNS uvrede


Putin i sedam patuljaka - Borivoj Erdeljan - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Borivoj Erdeljan » Putin i sedam patuljaka\nPosle osamnaest godina vođenja Rusije (šest kao premijer) i mandata za još šest, očekivano osvojenog na nedeljnim izborima, Vladimir Vladimirovič Putin je na pitanje novinara da li pomišlja na promenu Ustava, koja bi mu omogućila da ostane predsednik i posle 2024, odgovorio: „Hajde da računamo, pa neću valjda na tom mestu sedeti sto godina. To ne.“\n0Piše: Borivoj Erdeljan 21. marta 2018. 18.00\nManje ubeđeni posmatrači ne isključuju promenu raspoloženja.\nPutinovo državničko hodočašće „povratka velike Rusije“ pogoduje tradicionalnoj domaćoj naklonosti da je na čelu države snažan vođa, koji zemlji „učvršćuje mesto kakvo joj pripada“, a i sveža odluka u Kini, Sijevo prihvatanje uloge trajnog predsednika, svakako mogu da utiču na moskovsku političku klimu i da podstaknu zasad uzdržanog Vladimira Vladimiroviča na razmišljanje o „produženoj budućnosti“. Plakat „Jak predsednik, jaka Rusija“, kao podsetnik, viđao se na sve strane.\nKako je saopštila Centralna izborna komisija, Putin je osvojio poverenje 76,6 odsto glasača, a izlaznost je je bila 67 procenata, tako da su oba rezultata – njegovi rekordi. Zaostatak ostalih sedmoro kandidata (najbolje je prošao komunista Pavel Grudinin sa oko 11, a najlošije Sergej Baburin sa samo 0,65) naveo je jednog izveštača na opis o sedam patuljaka i nemoći ijednog da preuzme ulogu Snežane.\nKandidatura Alekseja Navaljnog je odbijana zbog ranije sudske presude o prevari, za koju ovaj najoštriji opozicioni političar i žestoki kritičar korupcije tvrdi da je bio „politički motivisan proces“.\nU svom četvrtom krugu za kormilom Kremlja Putin će, sasvim sigurno bez mnogo promena, dalje snažno tražiti puteve za obnovu, potvrdu i poštovanje ruske globalne snage gde god i kad god može. Po predračunu NJujork tajms – međutim – kod kuće će ograničavati privredne reforme. U završnici kampanje – kojoj je najpreči cilj bila mobilizacija za izlaznost (rezultat je unapred bio više nego siguran), kako bi se izbegla apatija birača na izborima bez prave konkurencije i zapravo sproveo nacionalni referendum – predsednik je posebno i naglašeno govorio o modernizaciji arsenala armije, napretku i nesavladivosti ruskog nuklearnog oružja, „sposobnog da izmakne svim raketnim odbranama“. Povratak na Bliski istok, vojnim koracima i diplomatskom veštinom i sada nagoveštena angažovanost za mirenje Korejskog poluostrva, zatim kao posebnu ekonomsku priliku, oživljena budnost prema Balkanu, praktičan su prikaz moskovskog nastupa na svetskoj pozornici. U nošenju sa Zapadom, većinom saglasni ocenjivači, kažu „Putin je bio uspešniji igrač“.\nKod kuće – sabira komentator Rojtersa – Putina čeka pomalo čak pitijski izbor: kako da odneguje naslednika ili da nađe rešenje za savladavanje zakonskog ograničenja o broju svojih mandata. Istovremeno, pred njim stoje i dnevne brige, koje poznavaoci ovako popisuju: diversifikacija ekonomije, još zavisne od nafte i gasa, poboljšanje zdravstvenih i socijalnih službi svih regiona Rusije, udaljenih od kosmopolitskog sjaja Moskve.\nAgenciji Sputnjik je Vladimir Golstin, profesor slavenskih studija na američkom Braun univerzitetu, rođen u Rusiji, gde je stekao i prvu akademsku titulu, a potom ostale u SAD (Kolumbija i Jejl), na pitanje o ekonomskim i političkim izazovima ove runde odgovorio: „Na sledećim izborima će – a nisam siguran da će se Putin na njima nadmetati – odlučivati unutrašnja politika. Ranije ili kasnije narod će reći: preke potrebe su ekonomski rast, veća zaposlenost, više zarade i socijalna jednakost. Mnogi su nezadovoljni zbog korupcije. Ili će se Putin svim ovim pozabaviti – ako to reši, onda će i njegov naslednik nastaviti – ili će sledeći put pred njim biti veliki izazov, kao i pred njegovom partijom.“\nRuski mediji su u postizbornom danu većinom ukazivali na sadašnji veliki trenutak, koji nosi i posebno obeležje uspešnog izlaska na megdan Zapadu, što je upravo „osnažilo uspeh Putina“. Naslov u dnevniku Komsomolskaja pravda poručuje: „Apsolutna pobeda i potpuni nokaut protivnika“. Oval list ističe sud da je predsednik rezultatom na biralištima „izvukao tepih ispod nogu kritičara Kremlja Alekseja Navaljnog, koji nije uspeo da dokaže da Putin ne uživa nacionalnu podršku“. Na veb-sajtu, Stanislav Kučer, novinar Komersanta, poručuje opoziciji da je njihov neuspeh da se slože među sobom pomogao Putinu, pa da sam na njegovom mestu „dodelio bi im državnu nagradu“.\nProfesor političkih nauka DŽošua Taker sa Univerziteta NJujork iznosi svoju procenu: „Pitanje za sutra će biti da li smo ušli u prvu fazu Putinovog povlačenja. Čak i ako su sledeći izbori za šest godina, Putinova sposobnost da kontroliše događaje u Rusiji počeće da osipa čim postane jasno da stvarno neće izaći na izbore 2024. Stoga je u Putinovom interesu da odlaže jasan odgovor što duže je moguće.“\nProšlogodišnja anketa na reprezentativnom uzorku od 1600 učesnika u Rusiji moskovske nevladine organizacije za sociološka istraživanja Levada za sastav liste „najznačajnijih ljudi svih vremena i svih naroda“, stavila je Vladimira Putina na drugo mesto (34 procenta odgovora), odmah posle Staljina (38) i „za dlaku“ ispred Puškina. Uzgred, Lenjin je bio četvrti, Petar Veliki peti, Gagarin šesti, Tolstoj sedmi. Od stranaca kao „vredni za istoriju sveta“ našli su mesto – ali zaostaju za Rusima – samo car Napoleon (14), fizičar Albert Ajnštajn (16) i matematičar Isak NJutn (19).\nU seriji TV razgovora sa američkim rediteljem Oliverom Stounom, Putin je opisao Staljina kao „kompleksnu ličnost“ i uz pomen „horora staljinizma“, rekao je da je „preterana demonizacija Josifa Visarionoviča jedan od puteva neprijatelja Rusije da je napadaju“.


Dobra godina (A Good Year) - Film - mojtv.net\n, 2006., , 118 min.\nMaks Skiner je uz svog ujaka Henrija još kao dečak naučen da ceni stvari u kojima se uživa. Međutim, život ne ide uvek po planovima i 25 godina kasnije Maks je uspešni biznismen u Londonu. Kada sazna da je Henri preminuo i ostavio mu svoje skromno imanje, Maks odlučuje da ode u Francusku da bi odredio cenu nekretnine i pripremio je za prodaju.\nAli, kada stigne Maks zatiče vinograd u očajnom stanju, a stvari mu dodatno komplikuje tvrdoglavi domaćin Dufol i neočekivani dolazak Kristi, lepotice iz Kalifornije, koja se predstavlja kao dalja rođaka koja očekuje da će dobiti deo Henrijevog imanja. U međuvremenu, iznervirani Maks će se zaljubiti u šarmantnu Fani, vlasnicu lokalnog bara i rešiti da ostane dok ne razreši sve probleme na koje je naišao u Provansi.


Prema zvaničnim podacima Svetske zdravstvene organizacije (SZO) i Gavija, trenutno 182 vakcine prolaze kroz laboratorijska ispitivanja, kao i testiranja nad životinjama.\nBroj onih koje su prošle kroz početna laboratorijska ispitivanja znatno je manji i, prema podacima SZO, na ovim ispitivanjima se trenutno nalazi ukupno 76 vakcina.\nIako zvanično postoje tri faze kliničkih ispitivanja, na stranici Gavija mogu se pronaći i vakcine koje trenutno prolaze prelazne faze između kliničkih testiranja, prenosi Klix.ba.\nTrenutno se u ovoj fazi testiranja nalazi ukupno 25 vakcina. Prema zvaničnim podacima, najveći broj vakcina u ovoj fazi imaju laboratorije iz SAD-a, ukupno pet vakcina. Od ovog broja četiri vakcine spadaju u adenovirusne, s tim što postoje određene razlike u načinu na koji laboratorije smatraju da se ove vakcine moraju koristiti.\nNaročito su interesantna razmatranja kompanije Altimune, koja za razliku od ostalih nastoji da proizvede "vakcinu" u obliku spreja. Faza 1 kliničkog testiranja ove vakcine započela je u decembru 2020. godine. Takođe, od ostalih u ovoj fazi izdvaja se i kompanija Vaxart koja nastoji da proizvede vakcinu koja će imati oralnu upotrebu.\nOd ostalih zemalja, Fazu 1 prolaze vakcine od Kanade pa sve do Australije, a vredi izdvojiti pokušaje Irana koji trenutno radi na testiranju dve vakcine, kao i Turske koja je već najavila ulazak u drugu fazu testiranja vakcine koja se testira na Erčijs univerzitetu.\nPored toga, u Londonu prvu fazu testiranja prolazi i vakcina uglednog Imperial Koledža u Londonu, koji razvija vakcinu na bazi RNA tehnologije. Istraživači su za ovaj program dobili 41 milion funti od britanske vlade.\nU januaru su iz ovog instituta obavestili javnost kako u ovom trenutku vakcina neće prolaziti klasična ispitivanja te će fokus programa u 2021. godini biti na poboljšanju efikasnosti odgovora vakcine na razvijanje novih mutacija korona virusa.\nPrelazna faza iz prvog dela kliničkih testiranja (1/2) i druga faza testiranja trenutno predstavljaju i najbrojniju kategoriju kada je reč o testiranju vakcina. Ovu fazu testiranja, koja obuhvata i mnogo veći broj dobrovoljaca, trenutno prolazi 30 potencijalnih vakcina protiv korona virusa.\nNajveći broj vakcina u prelaznoj fazi trenutno ima Južna Koreja koja testira četiri vakcine. Takođe, u ovoj fazi nalaze se i vakcine evropskih laboratorija i kompanija. Tu spadaju Valneva iz Francuske, čiji su predstavnici već ranije naglasili kako očekuju odobrenje vakcine tokom 2021. godine, vakcine italijanske kompanije Takis i holandska vakcina koja se testira na Univerzitetu u Groningenu.\nU ovim fazama testiranja nalaze se i tri vakcine na kojima trenutno rade laboratorije na Kubi. Prva kubanska vakcina u ovoj fazi jeste "Mambisa", koju kubanske laboratorije nastoje testirati u obliku spreja za nos koji će sadržavati delove proteina korona virusa, ali i protein hepatitisa B koji bi takođe trebalo da stimuliše odgovor imunog sistema.\nDruga kubanska vakcina "Abdala" takođe je uspešno prošla prvu fazu testiranja te je najavljen početak testiranja u drugoj fazi.\nU drugu fazu testiranja zvanično je ušlo pet vakcina. Jedna od njih je kubanska "Soberana 2" koja se u ovoj fazi nalazi još od decembra 2020. godine. Kubanski naučnici izjavili su da je vakcina do sad pokazala izuzetno dobre rezultate u testiranjima te su najavili kako će treća faza testiranja biti obavljena tokom 2021. godine u Iranu.\nU prelaznoj kategoriji prema trećoj fazi testiranja, prema podacima SZO, trenutno se nalazi pet vakcina, a od tog broja dve vakcine se trenutno testiraju u SAD.\nU ovoj fazi nalazi se i vakcina kompanije Medikago čije finansiranje podržava i međunarodna duvanska kompanija Filip Moris.\nTreću, odnosno četvrtu fazu testiranja trenutno prolazi ukupno 16 vakcina od kojih je 12 već odobreno za upotrebu. Najveći broj vakcina koje se trenutno nalaze u trećoj fazi ima Kina, koja pored Sinovaka testira još pet potencijalnih vakcina protiv korona virusa.\nČetvrta faza testiranja zapravo predstavlja deo provere vakcine i njenog učinka nakon što je zvanično odobrena za upotrebu.\nOvu fazu, prema podacima SZO, trenutno prolaze Moderna, AstraZeneka, Fajzer i Sinovak, kompanije čije se vakcine najviše i koriste u programima imunizacije.\nTakođe, treba naglasiti da su do sada kroz tri faze testiranja ukupno odbačene samo tri vakcine od kojih dve nisu prošle prvu fazu testiranja, dok je treća neodobrena vakcina svoj put okončala u drugoj fazi testiranja.


Brnabić: Nismo zakasnili ni sa jednom merom - Glas Srpske\nTanjug 26.11.2020 21:38\n“Mislim da nismo zakasnili ni s jednom merom. Situacija je kompleksna, pa je kompleksna”, kazala je Brnabićeva na sjednici Skupštine Srbije i dodala da bi situacija bila ista i da su ranije uvedene mjere, što se može vidjeti iz primjera drugih zemalja koje su imale ranije i mnogo restriktivnije mjere, pa ipak, nažalost, imaju katastrofalne brojeve.\nOna je u dijelu sjednice na kojem članovi vlade odgovaraju na poslanička pitanja, kazala da je virus takav u ovo doba godine i podsjetila da su svi u Kriznom štabu od početka govorili da će jesen i zima biti izuzetne teške.\nU tom smislu, rekla je da je jedna od preporuka stručnog dijela Kriznog štaba bila da se u 17.00 zatvore i svi saloni ljepote.\nIstiče da se trudila da se razmišlja i o životima ljudi i njihovih porodica, kako da održe svoje poslove, pogotovu male firme, kako da prehrane svoju djecu i to zato što je nemoguće da im se iz budžeta pomogne dok se paralelno bori sa virusom korona za šta se odvaja veliki novac.


Pošta na Savskom trgu postaje novi dom proteranim umetnicima iz BIGZ-a? | Headliner\nHome»Kultura»Pošta na Savskom trgu postaje novi dom proteranim umetnicima iz BIGZ-a?\nPošta na Savskom trgu postaje novi dom proteranim umetnicima iz BIGZ-a?\nHeadliner.rs / 28/05/2021 /\t0\t/\t433\nPošta u Savskoj ulici/Photo: googlemaps\nNa zgradi Pošte na Savskom trgu u Beogradu biće obnovljena autentična fasada koju je projektovao arhitekta Momir Korunović, a za mesec dana biće poznata i namena tog zdanja – kulturni centar ili kancelarije, piše Politika. Gradski urbanista Marko Stojčić kaže da postoji mogućnost da se u tu zgradu presele umetnici koji su ranije koristili prostor u BIGZ-u.\nBIGZ u istoriju, umetnici – na ulicu… Grad može da pomogne, pitanje je – da li hoće?\nUgovorom za “Beograd na vodi” objekat Pošte na Savskom trgu nije predviđen za rušenje, ali nije utvrđena ni obaveza da se tom zdanju vrati predratni izgled. Međutim, tu inicijativu pokrenula je gradska uprava koja želi da taj objekat bude javne namene i da u njega useli umetnike koji su donedavno koristili zdanje BIGZ-a u Bulevaru vojvode Mišića.\nOproštaj od mesta gde je sve počelo… Bas i Stega objavili live iz BIGZ-a\nObe varijante – komercijalna ili kulturna namena – još su u igri, rekao je za Politiku gradski urbanista Marko Stojčić.\n– Pregovaramo sa kompanijom ‘Beograd na vodi’. Ako bude objekat kulture, slikari, vajari, arhitekte, nekoliko stotina bendova koji su bili u BIGZ-u dobili bi taj prostor da koriste uz simbolične iznose za troškove održavanja koje bi plaćali. Ako tamo budu kancelarije, obnovu zdanja finansiraće ‘Beograd na vodi’, a ukoliko bude kulturni centar onda bismo to mogli tako urediti da ta kompanija finansira uređenje, ali da joj se to ulaganje odbije od doprinosa za uređivanje gradskog građevinskog zemljišta – ističe Stojčić.\nOn očekuje da će dogovor pasti za najkasnije četiri nedelje, posle čega sledi izbor projektanta, dok bi obnova mogla da počne sledeće godine.\nTags:BeogradBIGZPošta 6Pošta u Savskoj uliciurbana kultura\nAnaliza umA & prijatelji poručuju - "Bit će bolje!"\nZar su svi “Prijatelji” morali da budu belci? Autori serije konačno odgovorili na optužbe za rasizam\nPrijavi se… Sviraj, snimaj i osvoji album za PGP RTS: Još samo 2 dana do kraja konkursa za Mobil Music Fest


Eksperti: Američki bojkot Olimpijskih igara u Kini urušava diplomatske nade Seula\nArhiva - Osoblje sjedi ispred panoa sa simbolima Zimskih olimpijskih igara 2022, u Nacionalnom centru za vodene sportove u Pekingu, Kina, 1. aprila 2021.\nDiplomatski bojkot Olimpijskih igara u Pekingu zadao bi udarac pokušajima Seula da obnovi diplomatiju sa Sjevernom Korejom, smatraju stručnjaci.\nProšle nedelje, predsjednik Sjedinjenih Država Joe Biden rekao je da njegova administracija "razmatra" diplomatski bojkot Zimskih olimpijskih igara 2022. u februaru.\nTakav bojkot značio bi da SAD neće slati vladine zvaničnike na Zimske igre, iako bi omogućilo sportistima da se takmiče.\nMnoge grupe za ljudska prava i neki poslanici u Kongresu pozvali su da SAD diplomatski bojkotuju Olimpijske igara u Pekingu, navodeći da Peking krši ljudska prava.\nSa druge strane pak, Južna Koreja se zalagala za deklaraciju o okončanju Korejskog rata. Taj rat je okončan Korejskim sporazumom o primirju 1953. godine, koji je najavio prekid borbi, ali ne i potpuni mir.\nU svom obraćanju U.N. Generalne skupštine u septembru, južnokorejski predsjednik Mun Džae-in rekao je da bi takva deklaracija mogla da bude "katalizator" za nastavak dijaloga sa Sjevernom Korejom.\nSeul vidi deklaraciju o kraju rata kao ključ za brz početak nuklearnih pregovora sa Sjevernom Korejom, koji su u zastoju od oktobra 2019. Takođe vjeruje da će Olimpijske igre u Pekingu ponuditi diplomatsko mjesto gde će lideri SAD, Kine, Južna Koreja i Sjeverna Koreja bi mogle da razgovaraju o takvoj deklaraciji.\n„Konkretno, deklaracija o kraju rata je… skoro posljednji pokušaj predsjednika Muna. Tako da me ne bi iznenadilo ako bi ponovo pokušali da se uključe u olimpijsku diplomatiju“, rekla je Olivija Enos, viši politički analitičar u azijskim studijama Centar u The Heritage Foundation.\n„Ali mislim da će ti napori vjerovatno biti uzaludni“, dodao je Enos.\nMinistar za ujedinjenje Južne Koreje Li In Jang rekao je u petak da su Seul i Vašington održali „veoma ozbiljne, duboke konsultacije u vezi sa deklaracijom o kraju rata“ i da „te diskusije ulaze u završnu fazu“.\nVašington, međutim, nije javno podržao predlog Seula. Nakon razgovora sa svojim južnokorejskim i japanskim kolegama prošle nedelje, zamjenica američkog državnog sekretara Vendi Šerman rekla je da su SAD "veoma zadovoljne konsultacijama" sa Seulom i Tokijem po tom pitanju, ne iznoseći dalje detalje.\nZabrinutost zbog bezbjednosti\nVašington je oklijevao da prihvati deklaraciju o kraju rata koju je predložio Seul iz zabrinutosti da bi to moglo da ugrozi bezbjednost istočne Azije, smatraju stručnjaci.\nBrus Klingner, viši naučni saradnik za sjeveroistočnu Aziju u Heritidž fondaciji, kaže: "SAD nisu zainteresovane za deklaraciju o kraju rata, već o njoj razgovaraju tek pošto je vrijedan saveznik pokrenuo ovu temu".\nDejvid Maksvel, viši saradnik u Fondaciji za odbranu demokratija, rekao je: "SAD su takođe zabrinute zbog sjevernokorejske, kineske i ruske strategije političkog ratovanja. Oni su već postavili temelj kako bi okrivili SAD za nepotpisivanje deklaracije o okončanju rata".\nKorejska služba Glasa Amerke tražila je komentar o deklaracijio kraju rata od predsjedničke kancelarije Južne Koreje, ali nije dobila odgovor.\nNeki analitičari izrazili su zabrinutost da bi proglašavanje formalnog kraja rata moglo potkopati prisustvo Komande Ujedinjenih nacija (UNC) u Južnoj Koreji, što bi moglo dovesti do poziva na povlačenje trupa SAD iz te zemlje.\nBrus Benet, istraživač pomoćnik za pitanja međunarone politike i odbrane u RAND korporaciji kaže: "Deklaracija bi mogla da pruži neku vrstu opravdanja Sjevernoj Koreji da se založi za raskid sporazuma o primirju i raspuštanje UNC".\nKao multilateralna vojna sila koju predvode SAD, UNC brani Južnu Koreju i sprovodi Korejski sporazum o primirju.\n"Podržali bismo svoj put ka raspuštanju jedinog međunarodno priznatog pravnog instrumenta koji je spriječio nastavak neprijateljstava na poluostrvu" jer će biti poziva na ukidanje misije Rezolucje 84 Saveta bezbjednosti UN, kojom je formiran UNC, rekao je general Robert Abrams, bivši komandant snaga Sjedinjenih Država u Koreji, tokom virtuelnog foruma koji je prošle nedelje održalo Korejsko društvo.\nRanije ovog mjeseca, sjevernokorejski Ambasador u UN Kim Song je rekao: "Trebalo bi preduzeti hitne mjere za rasformiranje UNC u Južnoj Koreji".\nDeklaracija o kraju rata, međutim, nema zakonsku moć da automatski okonča UNC ili sporazum o primirju, ali bi, ipak, mogla da pruži opravdanje za takve pozive, smatra Klingner.\nOn kaže da bi osim uticaja na UNC, prenagljena objava kraja rata mogla da "generiše zagovaranje domino efekta" za druge akcije koje bi mogle da potkopaju bezbjednost u regionu, kao što je uklanjanje oko 28.000 američkih vojnika iz Južne Koreje i okončanje zajedničkih vojnih vežbi SAD i Južne Koreje.\nSkot Snajder, direktor programa o politici SAD i Koreje u Savjetu za spoljne poslove, rekao je: "Glavni efekat deklaracije o kraju rata je pogrešno predstavljanje stvarne situaciju na terenu".\nSnajder je dodao: "Ključ za postizanje deklaracije o kraju rata je postizanje uslova mira koji su neophodni da bi se proglasilo da je rat zaista završen".


Tramp izabrao bivšeg senatora Koutsa za šefa Nacionalne obaveštajne agencije\nNovi predsednik SAD Donald Tramp izabrao je bivšeg senatora iz Indijane Dena Koutsa za novog šefa Nacionalne obaveštajne agencije, pod čijom kontrolom su svih 16 obaveštajnih službi u SAD, saopšteno je danas iz neimenovanih izvora.\nSenat tek treba da potvrdi imenovanje Koutsa koji je bio član Odbor Senata za obaveštajna pitanja do prošle godine.\nNa mestu prvog čoveka Nacionalne obaveštajne agencije Kouts bi nasledio generala avijacije u penziji Džejmsa Klapera.\nAgencija AP navodi da bi imenovanje Koutsa, ukoliko bude potvrđeno, umiriti one koji strahuju da Tramp namerava da uvede značajne promene u obaveštajni sistem u zemlji.\nKouts je 73-godišnji veteran Kapitol Hila, koji je osam godina bio u Predstavničkom domu Kongresa pre nego što je 1989. godine izabran za Senat. U Senatu je proveo deset godina, zatim u vreme administracije Džordža Buša mlađeg bio ambasador SAD u Nemačkoj, posle čega je prešao u lobističku firmu "King & Spalding".\nKoats je oštar kritičar Rusije i zalagao se za to da administracija odlazećeg predsednika Baraka Obame kazni Moskvu zbog aneksije Krima 2014. godine.


Lavrov odgovorio na optužbe Zapada - BIGportal.ba\nLavrov odgovorio na optužbe Zapada\n14 Aprila, 2020 14 Aprila, 2020 0477\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov odbacio je tvrdnje Zapada da Moskva koristi krizu zbog koronavirusa da proširi svoj politički uticaj.\nLavrov je ukazao da je svetu potrebno jedinstvo da savlada pandemiju.\nOn je rekao da nagoveštaji nekih sa Zapada da Rusija ima zadnje namere pri pomaganju Italiji u odgovoru na virus posledica “rusofobije”.\nRusija je poslala vojne lekare i stručnjake za dezinfekciju u Italiju u vreme kada je rastao broj zaraženih i umrlih od koronavirusa prošlog meseca. Sličan ruski tim kasnije je poslat i u Srbiju, podseća AP.\nNa konferenciji za novinare Lavrov je odbacio tvrdnje Zapada da Kremlj pruža pomoć u nadi da će to doprineti da se ubedi Evropska unija da ukine sankcije Rusiji.\nSankcije SAD i EU uvedene su kao odgovor na rusko pripajanje Krima 2014. godine i navodnog ruskog pomaganja separatistima u istočnoj Ukrajini. Njima je ograničen ruski pristup globalnim finansijskim tržištima i blokiran transfer zapadne tehnologije. Rusija je odgovorila zabranom uvoza većine zapadnih poljoprivrednih proizvoda.\nUpitan da li će se Moskva zalagati za ukidanje sankcija, Lavrov je rekao da Rusija neće to tražiti.\n“Ukoliko EU shvati da je taj metod iscrpljen i odustane od svojih odluka donetih 2014. godine, mi ćemo biti spremni da uzvratimo istom merom”, rekao je on.\nLavrov je takođe kritikovao “one na Zapadu”, koji su nagovestili da bi Kina trebalo da plati nadoknade zbog navodnog propuštanja da dovoljno rano upozori o slučajevima virusa u zemlji, koji su prijavljeni u decembru.\nMutual support is normal between partners – #Lavrov on #COVID19 medical supplies for UShttps://t.co/G7pDqr40QO pic.twitter.com/qrTRwXsUay\nČeška odobrila postepeno ublažavanje mjera\nSkoro 800 novih žrtava koronavirusa u Britaniji, ukupno više od 12.000


Zrenjanin, Sremski Karlovci, Subotica... Najbolji način da provedete dan u nekom od ovih šarmantnih gradova - National Geographic Srbija\nIskoristite dan za šetnju, uživanje i istraživanje.\nOBJAVLJENO: 08. 11. 2020.\nAko ste na proputovanju, i(li) imate samo jedan dan odmora koji želite da provedete u uživanju, ali i da istražite i upoznate nešto novo, preporučujemo vam da posetite neke od ovih šarmantnih srpskih gradova.\nNa najbolji način iskoristite 24 časa u banatskom gradu, u kojem ćete uživati u šetnji pokraj reke ili nekom od tri jezera, relaksaciji u parkovima, ali i u interesantnim arhitekturnim i istorijskim zdanjima i bogatom kulturnom sadržaju.\n: Na najbolji način iskoristite 24 časa u banatskom gradu, u kojem ćete uživati u šetnji pokraj reke ili nekom od tri jezera, relaksaciji u parkovima, ali i u interesantnim arhitekturnim i istorijskim zdanjima i bogatom kulturnom sadržaju.\nProšetajte živopisnim gradom, riznicom srpske kulture na obroncima Fruške gore.\n: Prošetajte živopisnim gradom, riznicom srpske kulture na obroncima Fruške gore.\nJesenji dani su idealni da posetite Obedsku baru, očuvane etno kuće i Muzej hleba koji se nalaze samo 25 kilometara od srpske prestonice.\n: Jesenji dani su idealni da posetite Obedsku baru, očuvane etno kuće i Muzej hleba koji se nalaze samo 25 kilometara od srpske prestonice\nAranđelovac - pećina Risovača\nSaznajte istoriju ovih prostora od kamenog doba do dvadesetog veka.\n: Narodni muzej se nalazi u neposrednoj blizini Parka Bukovičke banje, a osnovan je 1981. godine i smešten u namenski građeno zdanje čija se arhitektura oslanja na tradicije narodnog graditeljstva Šumadije (projektant F. Bajlon).\n: Da li možete da zamislite da su se nekada Šumadijom šetali mamuti, nosorozi i lavovi? Možda zvuči čudno, ali iscrpna istraživanja Risovačke pećine pokazuju nam upravo to!\nRaskošna arhitektura secesije, jedno je od obeležja ovog šarmantnog grada. Pogledajte koje sve zgrade morate da obiđete ako se nađete u ovom gradu, u srcu Panonske nizije.\n: Raskošna arhitektura secesije, jedno je od obeležja ovog šarmantnog grada. Pogledajte koje sve zgrade morate da obiđete ako se nađete u ovom gradu, u srcu Panonske nizije.\nSrbija Zrenjanin Sremski Karlovci Istraži Srbiju


Kosovo uskoro podnosi zahtev za članstvo u EU | N1 Srbija\nKosovo uskoro podnosi zahtev za članstvo u EU\n04.05.2017. |09.48 >09.51 |\nPlan Prištine je da ove godine podnese zahtev za status kandidata u Evropskoj uniji, izjavio je pred spoljno- političkim komitetom Evropskog parlamenta ministar spoljnih poslova Kosova Enver Hodžaj.\nOn smatra da Kosovo, kao što je to slučaj sa Srbijom, treba da bude nagrađeno za posao obavljen kod kuće i u okviru dijaloga Prištine i Beograda, prenosi Glas Amerike.\nUz to, jedini prirodan završetak aktuelnog dijaloga je međusobno priznavanje - bez toga dijalog je besmislen i beskoristan, ističe Hodžaj.\nTri godine od potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i primene Agende o evropskim reformama, Kosovo je, tvrdi Hodžaj, spremno da aplicira za evropsko članstvo.\nOn iznosi utisak da, i pored dobrog posla kod kuće i u dijalogu, Kosovo nema tretman kakav zaslužuje.\n"Shvatamo da EU ne tretira Kosovo na jednak način kako podržava Srbiju. Želeli bismo da vidimo da se Srbija približava EU, shvatamo šta za Kosovo i region znači postojanje anti-evropske Srbije. Jako želimo da vidimo Srbiju, BiH, Crnu Goru, Makedoniju, Kosovo kao deo EU", rekao je Hodžaj.\nIstovremeno, dodao je on, mislim da treba da budemo nagrađeni za posao koji radimo kod kuće, kao što treba da budemo nagrađeni u dijalogu kao što su nagrađene naše kolege iz Srbije, a to sada nije slučaj.\nPrijem u UN, pa priznanje, pa pomirenje\nHodžaj je istakao da je veoma iskren kada kaže da veruje da loša istorija između Kosova i Srbije, sukobi i rat koji se zbio, nije zbog univerzitetskih diploma, i da to nije bilo zbog prepoznavanja ličnih karata, zbog carinskih pečata.\nBilo je, tvrdi on, to zbog želje Srbije da dominira regionom, zbog želje da imaju kosovsku teritoriju bez Albanaca.\nZato, sve dok Srbija ne priznaje Kosovo, neće se promeniti ni agenda koja je dovela do konflikta dva društva. Jedan od najjednostavnijih načina da se to menja je međusobno priznavanje, ocenio je Hodžaj.\n"Mislimo da u srednjeročnom periodu Kosovo i Srbija mogu naći načina da se Kosovo primi u UN, drugi korak treba da bude međusobno priznanje, a treći pomirenje dva društva. Nezavisno Kosovo nije pobeda nad Srbijom, to je naše pravo kao zemlje, države", rekao je Hodžaj.\nLunaček: Izjave o Velikoj Albaniji nisu od koristi\nKosovoski ministar nije želeo da komentariše najave sa albanske strane da, u slučaju gašenja evropskih perspektiva treba stvarati veliku Albaniju, navodi Glas Amerike.\nUmesto njega, to je prokomentarisala izvestiteljka EP za Kosovo, Ulrike Lunaček, koja je konstatovala da "nisu od pomoći ti pozivi za stvaranje Velike Albanije".\n"Ne pomažu ni onima koji žele nezavisno Kosovo, koji žele da Albanci budu deo vlasti u Makedoniji, ne pomažu ni napretku Albanije, jednostavno, takvi pozivi nikome nisu od koristi. Ne pokušavajte ponovo sa menjanjem granica, to nije od pomoći", poručila je Lunaček.\nEnver Hodžaj Kosovo evrointegracije Ulrike Lunaček velika albanija\nStefanović: Puna borbena gotovost ostaje do daljeg 31.05.2019.\nKomsijama brz ulazak u eu i nato,od srca zelim.nama nema spasa,zivimo u proslosti.\nUci ce braca sa Kosova pre nas u EU. Protivnik sam ulaska, ali ako nama treba 10 godina, njima ce trebati 2-3...\nNe idu oni nigde... Evropskoj uniji ne treba ovakvo Kosovo, niti želi da plaća i dotira državu u takvom stanju.


Košarkaše Philadelphije očekuje kazna nakon što su koristili mobitel za vrijeme utakmice – Sport Centar Košarkaše Philadelphije očekuje kazna nakon što su koristili mobitel za vrijeme utakmice – Sport Centar\nKošarkaši Philadelphije Amir Johnson i Joel Embiid tokom prvom meča četvrtfinala play-offa Istočne konferencije protiv Brooklyna “uhvaćeni” su kako na klupi koriste mobilni telefon, što je grubo kršenje pravila NBA lige.\nMobilni telefon pripada Johnsonu koji nije bio aktivan za duel sa Netsima, a Embiid je usred teške večeri u kojoj je imao mnogo problema na parketu (Philadelphia je poražena sa 102:111) pronašao i razloga za osmijeh gledajući ono što mu je saigrač pokazivao na ekranu svog smartfona.\nU ovoj priči posebno je važno istaknuti da NBA liga strogo zabranjuje unošenje mobilnih uređaja u dvoranu, kada je riječ o klupi ekipa za vrijeme utakmice, nevažno da li je riječ o aktivnom ili neaktivnom igraču.\nNajbolji igrač Sixersa je poslije utakmice izjavio da je njegov saigrač koristio telefon kako bi provjerio svoju kćerku koja je “izuzetno bolesna”.\nNa potezu je NBA liga, ali nema sumnje da Johnsona i Embiida očekuje kazna.\namir johnsonjoel embiidphiladelphia sixers\nNova drama u Portlandu, fantastični Leonard donio “break” Torontu za 2-2 u seriji\nLeonard ne može sam: Philadelphia razbila Toronto i povela s 2-1 u polufinalu Istoka


DINO MERLIN IMA ĆERKU ZA PONOS! Ona se ne bavi javnim poslom, gradi internacionalnu karijeru a evo i kako izgleda!\nDino Merlin, Foto: Printscreen/Youtube\nĆERKA ZA PRIMER\nČesto ume da kaže da mu je porodica najvažnija, te da je pravi čarobnjak upravo u tome kako sačuvati skladan brak i porodicu na okupu\nObjavljeno: 24.11.2020. 14:05h\nDino Merlin tokom svih ovih godina uspešne karijere svoju suprugu i decu stavlja ispred svega. Često ume da kaže da mu je porodica najvažnija, te da je pravi čarobnjak upravo u tome - kako sačuvati skladan brak i porodicu na okupu.\nPosted by Naida Dervishalidovic on Среда, 06. јул 2016.\nOn je sa suprugom Amelom dobio dvoje dece. Ćerka Naida je posvećena informatičkim naukama i ima internacionalnu karijeru, a završila je postdiplomske studije na Oksfordu. Život gradi daleko od estrade i muzike na kojoj je njen otac jedan od uspešnijih.\nNaida je rođena kad sam počinjao karijeru i u detinjstvu je doživela sve - od nemaštine do, metaforički rečeno, "kavijara i šampanjca". Navikla se na skroman život pa je njen odgovor na moje pitanje - šta da joj donesem iz Pariza ili Njujorka uvek bio: "Tata, hvala, imam sve, samo se što pre vrati kući". Materijalno je ne zanima, za razliku od njenog mlađeg brata Hamze - ispričao je on objašnjavajući da je sin, pak, navikao da sve dobija.\nDino MerlinPevačĆerkaNaida DervišhalidovićNe bavi se javnim poslomInformatika je karijera Naidina


Mali razgovarao o saradnji sa predstavnicima kompanije Huavej - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mali razgovarao o saradnji sa predstavnicima kompanije Huavej\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali sastao se danas sa predstavnicima kompanije Huavej sa kojima je razgovarao o dugoročnoj saradnji na ostvarivanju zajedničkih projekata, u okviru inicijative „Pojas i put“, kao i dogovora o privredno-tehničkoj saradnji izmedju vlada Srbije i Kine.\n1Piše: Beta 21. avgusta 2019. 12.42\nHuavej je kompanija partner Srbije na razvoju sistema „Bezbedni i pametni grad“ (Safe and Smart City), a tema razgovora bio je zajednički rad na razvoju tog koncepta, navedeno je u saopštenju ministarstva.\nPodseća se da je planiran dalji razvoj strategije pametnih gradova, kroz pozicioniranje kompanije Huavej kao strateškog partnera za gradove i lokalne samouprave u Srbiji.\nUz razmenu informacija obezbediće se platforma za razvoj lokalnih ekosistema u oblasti digitalne transformacije u javnom, finanijskom, obrazovnom, energetskom sektoru, kao i u oblasti saobraćaja, što sve treba da dovede do značajnih ušteda, što je i jedna od prednosti koncepta Pametnih gradova, zaključeno je na sastaku.\nPredstavnici Huaveja su ukazali i na mogućnost saradnje na uspostavljanju 5G mreže u Srbiji i sistema Goverment Cloud, koji bi objedinio infrastrukturu podataka i komunikacije za sve državne organe i ponudio sve aplikacije koje su potrebne državnim organima za njihovo poslovanje.\nSaradnja sa kompanijom Huavej dalja je konkretizacija bilateralne saradnje izmedju Vlade Srbije i Vlade Кine u okviru inicijative „Pojas i put“, kao i dogovora o privredno-tehničkoj saradnji izmedju dve države.\nKao jedan od osnovnih ciljeva te saradnje u budućem periodu planirano je otvaranje Huavej centra za inovacije za digitalnu transformaciju (Huavei Innovation Digital Transformation) kao regionalnog centra za Zapadni Balkan sa sedištem u Beogradu, navedeno je u saopštenju.\nBeograd, Huavej, pametni grad, Siniša MaliBeograd\nSiniša Mali razgovarao sa predstavnicima MMF-a o novom aranžmanu\n22. avgusta 2019. u 11.36\nSrbija izgleda postaje poligon za testiranje 5g mreža. Rezultati za desetak godina. A umesto da se našim firmama omogući da razvijaju infrastrukturu „pametnih gradova“, to se daje strancima. Kao da nam.prave tehnologiju za rat zvezda. No, ako jedan auto-put moze da se predstavi kao dogadjaj lansiranja svemirskog broda na Mars, onda ovo nista nije čudno od ovih neznalica i otimača resursa.


U Cazinu obilježeno 25 godina od formiranja čete Polje - mojusk.ba\nU Cazinu obilježeno 25 godina od formiranja čete Polje\n9 Aprila, 2017 Moj USK\nU proteklom odbrambeno –oslobodilačkom ratu cazinska MZ Polje je dala veliki doprinos u odbrani naše domovine, a na tom putu 23 borca iz ovog naselja položili su i svoje živote.\nPrigodnim sadržajima u ovoj cazinskoj mjesnoj zajednici svečano je obilježena 25.godišnjica od formiranja čete Polje, koja je djelovala u sastavu Štaba TO Cazin.\nNakon proučenog tevhida u mjesnoj džamiji pred duše poginulih boraca iz čete Polje, prisutni mještani i predstavnici općinske vlasti obišli su Šehidsku spomen sobu, koja se nalazi u objektu stare džamije, nakon čega su položili cvijeće na Šehidsko spomen obilježje, gdje su proučili Fatihu pred duše 23 poginula pripadnika čete Polje.\n– Četa Polje brojala je 52 borca, a djelovala je u sastavu Štaba TO Cazin. Izvršavali smo sve borbene zadatke, kroz koje smo se kalili i sticali ratno iskustvo. Nakon formiranja Petog korpusa Armije R BiH, naša četa je rasformirana u decembru 1993.godine, a njeni pripadnici su pridodati drugim jedinicama i brigadama, gdje su se nastavili boriti do konačne slobode. Naša četa je do kraja 1993. godine kada je rasformirana, imala tri poginula borca, a kasnije je u drugim jedinicama još 20 boraca iz Polja ugradilo svoje živote u temelje naše domovine, kazao je Husein Huska Kličić, ratni komandir čete Polje.\nZa članove šehidskih porodica, ratne –vojne invalide i pripadnike čete Polje, te zvaničnike i goste organizovano je prigodno druženje, na kojem su evocirane uspomene na prve dane rata, neiskustvo koje su imali i veliki patriotizam, koji je bio prisutan kod svakog borca.\nDan koji će historija pamtiti kao najveću mrlju na obrazu ratne vlasti u Zvorniku\nPijaca nevjesta: Dođu, odabru, plate i tek tad se mogu ženiti


SP Laboratorija demantuje da je radila super analizu Juvitane\nBeta 16. novembra 2016. 17:40\nSP Laboratorija iz Bečeja danas je saopštila da nije radila „super analizu“ već ispitivanje proizvoda „Juvitana“ kompanije Svislajon Takovo, koje je u sklopu svoje interne kontrole poslao sam proizvodjač.\nTa akreditovana laboratorija se oglasila povodom današnjeg saopštenja kompanije Svislajon Takovo u kome se navodi da je SP Laboratorija sprovela „super analizu i da je utvrdjeno da su ispitivani proizvodi Juvitana po najstrožim evropskim standardima, ispravni“.\n„Da bi se nešto zvalo ‘super analiza’ neophodno je da se i uzorak za analizu i uzorak za ‘super analizu’ uzorkuju od strane službenog lica u isto vreme, da uzorci budu identični i propisno obeleženi“, navodi se u saopštenju SP Laboratorije.\nOd kompanije Svislajon Takovo je zatraženo da objavi izveštaje SP Laboratorije u celini u kojima je navedeno da li predmetni uzorci odgovaraju ili ne odgovaraju zahtevima u pogledu dozvoljenih nivoa ostataka pesticida u skladu sa Pravilnikom o zdravstvenoj ispravnosti dijetetskih proizvoda.\n„Po zahtevu nadležnih državnih institucija možemo staviti na uvid izveštaje o ispitivanju kašica ‘Juvitana’, koje je uradila SP Laboratorija“, navodi se u saopštenju laboratorije.\nObjašnjeno je da po Pravilniku o zdravstvenoj ispravnosti dijetetskih proizvoda maksimalno dozvoljen nivo ostataka (rezidua) pesticida u hrani za odojčad i malu decu 0,01 miligrama po kilogramu, a za neke odredjene ostatke i niže.\nSP Laboratorija je podsetila da, prema propisima, nije ovlašćena da saopštava ili komentariše rezultate uradjenih analiza.\nEK predviđa nastavak ekonomske ekspanzije u Srbiji\nMali: EK potvrdila da je Srbija ekonomski lider u regionu\nStevanović: Više od 10 miliona evra dodatnih podsticaja\nPetak rekordni dan beogradskog aerodroma – 23.335 putnika\nHrvatski „Uljanik“ u većim problemima od „Agrokora“?\nEvropske berze u padu, a Volstrit u plusu na kraju nedelje\nPutin: Bez konačne odluke o podizanju granice za penziju\nRusija dobila spor pred STO protiv Ukrajine\nHrvatski „Uljanik“ u većim problemima od…\nNovosti: Bez „crne liste“ zbog dva dinara\nBAT: Manji rizik po pušače s cigaretama nove generacije\nPetak rekordni dan beogradskog aerodroma – 23.335…\nPitaju Cigu koja mu je omiljena životinja, a on kaže:\n- Zašto lav?\n- Ima dugu kosu a i faca je.\nKina: Grad Tongren prvi proba Maskov suberbrzi hajperlup voz\nVelika Zlatna Arena za film „Mali“ Antonija…\nOvaj napitak svakodnevno pijemo, a utiče na plodnost i rizik…\nDrobnjak: Pričaću sa Vučićem, putarine da poskupe 10 odsto…


NAJVIŠE PRIZNANJE OPŠTINE IVANJICA: Ministru Vulinu uručena Junska nagrada | Novosti.rs\nPo uručenju nagrade, ministar Vulin istakao je da je Srbija danas jača i bolja, brojnija i radosnija i ponosna što je vodi predsednik kakav je Aleksandar Vučić za koga je Ivanjica jednako važna kao i svi ostali krajevi Srbije.\n- Niste vi ovo priznanje dali meni, dali ste ga svim onim muškarcima i ženama iz Sektora za vanredne situacije, Ministarstva unutrašnjih poslova i Vojske Srbije koji su bili tu sa vama i uz vas kada je bilo teško i kada je od njihovog požrtvovanja zavisio život i zdravlje ljudi - rekao je ministar Vulin.\nMinistar Vulin je naglasio da je kao ministar rada i zapošljavanja i odbrane imao izuzetno uspešnu saradnju sa Opštinom Ivanjica i da je ta saradnja i danas kada je na čelu Ministarstva unutrašnjih poslova podjednako uspešna. Ministar je dodao da je građanima ove opštine zahvalan na doprinosu koji su dali državi.\n- Kao ministar unutrašnjih poslova, zahvalan sam vam na danima u kojima ste pripadnike Sektora za vanredne situacije primili kao svoje, delili sa njima radost i cenili što su tu, ne zato što su za to plaćeni, već što ste razumeli da i oni imaju porodice, kuće i da i za njih neko brine - naglasio je ministar Vulin, koji je dobio priznanje Opštine Ivanjica na svečanosti koja je upriličena povodom Dana te opštine.\nAleksandar Vulin MUP priznanje Ivanjica


IDENTIFIKOVANA ŽENA KOJA JE NAŠLA NOVČANIK I BANKOVNU KARTICU I UZELA 1.000 KM SA BANKOMATA | Hayat.ba\nPolicija zahvaljuje građanima na saradnji prilikom pronalaska žene za koju postoji osnov sumnje da je 31. 07. 2021. godine, u ulici Cara Dušana u Doboju pronašla novčanik vlasništvo J. R. sa područja općine Stanari. U novčaniku se nalazila lična karta i bankovna kartica, kao i pin kod od kartice, te je ova žena istog dana u Doboju koristeći bankovnu karticu sa računa podigla 1.000 KM.\nUtvrđeno je da se radi o ženi inicijala I. B. iz Dervente koja je trenutno zaposlena u Doboju. Ona je pronađena 21. septembra, istog dana kad je objavljena njena fotografija u medijima. Ispitana je u policiji i protiv nje će Okružnom javnom tužilaštvu Doboj biti dostavljen Izvještaj o izvršenim krivičnim djelima “utaja” i “krađa”.


Penzioni sistem na ivici SLOMA - dobar za PETINU građana, ostali ZABORAVLJENI - Bizlife.rs\nZbog premalih uplata penzioni sistem Čilea, koji je Svetska banka decenijama promovisala kao odlično rešenje za azijske zemlje u razvoju i postkomunističke države na istoku Evrope, našao se na ivici sloma.\nNajbogatiju državu Južne Amerike danas potresaju socijalni nemiri zbog siromaštva i društvene nejednakosti, a takvom stanju znatno je doprineo i tamošnji penzioni sistem zbog kojeg 44 odsto čileanskih penzionera prima penzije niže od minimalne plate, piše Poslovni dnevnik pozivajući se na Financial Times.\nReformu sproveli neoliberalni ekonomisti\nNekada se tvrdilo da je penzioni sistem bio glavni pokretač privrede i ključni deo ekonomskog uspeha Čilea nakon radikalne penzione reforme pokrenute još 1981. godine u vreme vojne diktature generala Avgusta Pinočea.\nTom je reformom bio ukinut sistem međugeneracijske solidarnosti i zamenjen sistemom individualne kapitalizovane štednje, a u privatne penzione fondove doprinose su uplaćivali sami radnici, a ne poslodavci.\nReforma je isprva pokazala sjajne rezultate i s 26 odsto izdvajanja iz plata zaposlenih u privatnom sektoru, stopa doprinosa pala je na 10 odsto. Uz to su, zahvaljujući visokom rastu BDP-a te posledičnom snažnom rastu prinosa fondova, penzije u Čileu bile znatno više nego ranije.\nDanas se u čileanskim penzionim fondovima nalazi 200 milijardi dolara imovine što je 80 odsto BDP-a te države. Zbog toga je čileanski sistem imao snažnu potporu međunarodnih finansijskih institucija, a preslikan je u većem ili manjem obliku u više od 30 država Južne Amerike, jugoistočne Azije i istočne Evrope.\nTokom hrvatske penzione reforme pre 20-ak godina preuzeta je ideja kapitalizovane štednje, ali nije napušten sistem međugeneracijske solidarnosti, piše Poslovni dnevnik.\n‘Sistem dobar za petinu građana, ostali su zaboravljeni’\nMeđutim, sistem zamišljen da donosi penzije članovima fondova koji većinu radnog veka provedu zaposleni i redovno uplaćuju doprinose bilo je teško ispuniti u državi gde trećina radno aktivnog stanovništva radi “na crno” pa su im uplate u penzioni fond minimalne ili nikakve.\nTo je sistem koji ne funkcioniše u stvarnosti Južne Amerike. Privatni penzioni sistem funkcioniše dobro za petinu stanovništva, a ostali su zaboravljeni”, rekao je za Financial Times čileanski penzioni stručnjak Andras Uthoff.\nAnalitičari smatraju da je stopa doprinosa od 10 odsto – gotovo upola manja od stope u razvijenim državama – preniska da bi rezultirala pristojnim penzijama. Uz to, starosna granica za penzionisanje takođe nije visoka, 65 godina za muškarce te 60 godina za žene.\nPingback: Penzioni sistem na ivici SLOMA – dobar za PETINU građana, ostali ZABORAVLJENI - Srpski Glasnik


U Podgorici uskoro otvaranje skloništa za beskućnike - Vijesti.me\nU Podgorici uskoro otvaranje skloništa za beskućnike\nKako se navodi, dio opreme obezbijeđen je zahvaljujući donacijama, a dio iz sredstava Glavnog grada Edit\nPodgorica grad (Foto: Vesko Belojević)\nMina 29. mart 2017, 17:38 ažurirano 6. februar 2019, 05:53\nSklonište za beskućnike u Podgorici biće opremljeno u narednih deset do 15 dana, saopšteno je iz Sekretarijata za rad, mlade i socijalno staranje Glavnog grada.\nKako se navodi u saopštenju, aktuelna gradska uprava je na početku mandata prepoznala neophodnost adekvatnog pristupa problematici beskućnika u Glavnom gradu.\nZbog toga je, dodaje se, u saradnji sa Ministarstvom rada i socijalnog staranja (MRSS), formirana Radna grupa sa zadatkom da se, koristeći uporedna iskustva, predloži adekvatan model realizacije projekta skloništa za beskućnike u Podgorici.\nU radu te Radne grupe, osim predstavnika Glavnog grada i MRSS, učestvovali su i predstavnici Centra za socijalni rad Podgorice, Crvenog krsta i UNDP-a.\nU saopštenju se kaže da su, na bazi predloženog modela, u prošloj godini raspisivani javni pozivi za zakup objekta u cilju zbrinjavanja, socijalizacije i stvaranja boljih uslova za beskućnike koji su locirani na području Glavnog grada, na kojima, nažalost, nije bilo zainteresovanih ponuđača.\nNakon toga, kako je saopšteno, na bazi predviđenih sredstava u budžetu Glavnog grada za ovu godinu, pronađen je adekvatan objekat za potrebe skloništa u Vardarskoj ulici, koji je uzet u zakup na godinu, sa mogućnošću produženja.\n"Neophodne radove na adaptaciji objekta obavila je Agencija za stanovanje Glavnog grada, tako da je Sklonište spremno za opremanje, koje će se izvršiti u narednih deset do 15 dana", kaže se u saopštenju.\nKako se navodi, dio opreme obezbijeđen je zahvaljujući donacijama, a dio iz sredstava Glavnog grada.\nPredviđeno je, dodaje se, da Skloništem upravlja Crveni krst, uz svakodnevnu saradnju sa Centrom za socijalni rad i ostalim nadležnim institucijama.\nU toku je procedura angažovanja zaposlenih u Skloništu, za koju se očekuje da će biti završena u prvoj polovini aprila.\n"Glavni grad će prije otvaranja skloništa pozvati predstavnike medija da obiđu objekat, pružiti sve neophodne informacije o ovom projektu i predstaviti prijatelje grada, odnosno donatore koji su pomogli opremanje objekta, ili će na drugi način doprinijeti adekvatnom funkcionisanju skloništa za beskućnike", saopšteno je iz Sekretarijata Glavnog grada.


Najbolji jeftin telefon za gledanje filmova i serija\nNetflix se prvi put odlučio da bude partner telefona, koji pripada nižoj klasi od premijum.\nModel Honor 8X upoznali smo u Pragu, na svetskoj premijeri, kad nam je bilo jasno da će biti vrlo popularan, zbog cene od oko 300 evra, ali i zbog dizajna i posebno funkcija. Dodajte tome i podršku Ivane Španović, a sad i Netflix saradnju i imate još jedan sjajan razlog da u ovoj cenovnoj klasi izaberete baš Honor 8X.\nNetflix je objavio da otpočinje saradnju sa Honor kompanijom, za model Honor 8X, što podrazumeva prikazivanje sadržaja u Full HD rezoluciji, posebnu aplikaciju, koja će biti dodata kroz softversku nadogradnju i mesec dana besplatnog striminga za sve nove korisnike.\nNetflix i Honor nisu rekli da li će vlasnici Honor 8X telefona imati neke dodatne pogodnosti što se tiče pretplate i ponude, ali je jasno da će vlasnici ovog modela uživati u gledanju omiljenih filmova i serija na ekranu od 6.5 inča, sa FHD+ rezolucijom.\nHonor 8X u Srbiji je već u prodaji i dostupan u plavoj i crvenoj boji.


Održan sastanak Saveta Topličkog okruga - Grad Prokuplje\nU Opštini Prokuplje održan je četvrti sastanak Saveta Topličkog upravnog okruga kome je prisustvovao državni sekretar Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Ivan Bošnjak,narodni poslanici dr Darko Laketić,Zoran Jozić,kao i predsednici opština Topličkog upravnog okruga.\nNa sastanku je analiziran rad Topličkog upravnog okruga u prethodnom periodu sa posebnim osvrtom na vanrednu situaciju,koja je bila na snazi u martu mesecu.\n– Ovakvi sastanci imaju za cilj da unaprede delovanje samih opština,kako međusobno,tako i sa državnim organima koji su nadležni na nivou okruga. Razmatrali smo izveštaj o radu Topličkog upravnog okruga,sa posebnim akcentom na vanredne situacije,koje su ostale iza nas i sve one lekcije koje smo naučili iz 2014. godine,rekao je Bošnjak i dodao da su na sastanku predočena nova zakonska rešenja koja trenutno radi Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave,kao i reformski potezi koji se odnose na državnu i opštinsku administraciju.\nOvom prilikom Bošnjak je čestitao predstavnicima opština na dobro obavljenom poslu kada su upitanju vanredne situacije koje su zadesile Toplicu i istakao međusobnu saradnju topličkih opština sa načelnikom Nebojšom Vukadinovićem.\nPredsednik Opštine Kuršumlija Radoljub Vidić je rekao da su ovakvi sastanci dobra prilika da predsednici opština razgovaraju sa načelnikom i iznesu svoje probleme,kako bi ih zajedničkim snagama što bolje rešavili u neposrednoj komunikaciji.\n– Ovo je odlična praksa da se ovako sastajemo,jer je jednostavnije da predstavnici ministarstva dođu u sedište okruga,gde se iznose problemi svih opština,što je dobar vid rešavanja tih problema. Imamo odličnu saradnju sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave,koje nam može pomoći i u kontaktima sa drugim ministarstvima,rekao je Vidić.\nNa sastancima Saveta Topličkog okruga razgovara se o problemima svih opština,ovog puta domaćin je bila Opština Prokuplje.\n– U zavisnosti od predočenih problema,mi preduzimamo aktivnosti za njihovo rešavanje,jer mnogo je jednostavnije kada se oni rešavaju na okružnom nivou,jer na taj način lakše dobijamo pomoć od državnih organa i ministarstava,rekao je predsednik Opštine Prokuplje Miroljub Paunović.


Medijska mreža koja emituje program na španskom jeziku u SAD prekinula je saradnju s Trampom i odustala od emitovanja izbora za Mis Amerike i Mis Univerzuma.\nU tužbi Donalda Trampa navodi se da je Univision prekršio odredbe ugovora, oklevetala Trampa i narušila Prvi amandman američkog ustava, zato što podržava predsedničku kandidatkinju demokrata Hilari Rodam Klinton. U saopštenju koje je usledilo, mreža Univision je navela da je tužba Trampa „pravno smešna“, i dodao da će „nastaviti borbu“ protiv njegovih pokušaja da pobegne od posledica onoga što je izgovorio, vređajući Meksikance.\nUnivision nije sam u borbi protiv Trampa. U utorak, njemu je Ora TV, kompanija koju podržava meksički milijarder Karlos Slim, takođe otkazala saradnju, dok je Meksiko najavio da neće slati svoju predstavnicu na Mis Univerzuma, takmičenje u kome udela ima i Slim. Američka televizijska mreža En-Bi-Si takođe je objavila da je završila poslovnu saradnju sa Trampom, a isti slučaj je i sa Televisom.\nTramp je na početku svoje kampanje za republikaskog predsedničkog kandidata izjavio da „meksički imigranti donose drogu, donose kriminal, da su silovatelji“, a da pretpostavlja da su „poneki dobri ljudi“, dodajući da želi da se izgradi zid duž granice SAD prema Meksiku.


Čak 93,8 odsto žena u BiH samostalno obavlja sve kućne poslove\nU BiH 93,8 odsto žena obavlja sve kućne poslove, što ostavlja negativne posljedice na njihov privatni i profesionalni život, rezultati su istraživanja koje je sprovela Agencije za ravnopravnost polova BiH Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara.\nRezultati istraživanja pokazuju da obavljanje rutinskih kućnih poslova poput peglanja, mijenjanja posteljine, čišćenja kupatila, pranja veša, brisanja podova, kuvanja i pranja suđa, te kupovanja potrepština u 93,8 odsto veza obavljaju samo žene, saopšteno je iz Agencije za ravnopravnost polova BiH.\nU saopštenju se navodi da svega u 5,6 odsto veza te poslove ravnopravno obavljaju i muškarci, dok svega u šest odsto veza te poslove obavljaju samo muškarci.\nIz Agencije navode da je istraživanje pokazalo da to ostavlja negativne posljedice na privatni i profesionalni život žena, ostavljajući im manje vremena za odmor, lični i profesionalni napredak, usavršavanje, te učestvovanje u društvenim aktivnostima i politici.\nIstraživanje je pokazalo da je situacija povoljnija kada je riječ o povremenim kućnim poslovima poput plaćanja režija i obavljanja poslova izvan kuće, kao što su održavanje dvorišta, automobila, krečenje i lakše popravke na kući, ističu iz Agencije.\nNalazi istraživanja govore i o rasprostranjenosti rodne diskriminacije u radu i radnim odnosima, što je potvrdila trećina ispitanih žena.\nIstraživanje je sprovedeno na teritoriji cijele BiH na uzorku od 500 žena starosne dobi između 18 i 65 godina koje su braku ili žive u vanbračnoj zajednici najmanje jednu godinu.


Muzej savremene umetnosti: Ministarstvo podržalo smenu direktora – Balkanekspresrb.rs\nMinistarstvo insistira da se Muzej savremene umetnosti maksimalno angažuje kako bi se na najtransparentniji i nejefikasniji način upotrebila sva obezbeđena sredstva iz budžeta Republike Srbije za rekonstrukciju i adaptaciju Muzeja i radovi završili u što kraćem roku\nMINISTARSTVO kulture i informisanja prihvatilo je opravdanu inicijativu Upravnog odbora Muzeja savremene umetnosti u Beogradu za razrešenje direktora Jovana Despotovića i prosledilo je Vladi Srbije na hitno konačno odlučivanje.\nMinistarstvo je u međuvremenu preduzelo sve mere u cilju kadrovskih promena na čelu Muzeja da bi u ovoj instituciji od nacionalnog značaja u punom kapacitetu bio obezbeđen kontinuitet rada i rukovođenja.\nMinistarstvo insistira da se Muzej savremene umetnosti maksimalno angažuje kako bi se na najtransparentniji i nejefikasniji način upotrebila sva obezbeđena sredstva iz budžeta Republike Srbije za rekonstrukciju i adaptaciju Muzeja i radovi završili u što kraćem roku.\nMinistarstvo kulture i informisanja i ovom prilikom još jednom ukazuje na važnost jačanja kapaciteta institucija kulture, kao neophodnog preduslova za sprovođenje uspešne kulturne politike.\nReforma kompletnog sistema tih institucija podrazumeva i jačanje mehanizama kontrole rada njihovih čelnih ljudi.\nZavršetak rekonstrukcije Muzeja savremene umetnosti i Narodnog muzeja ostaju najviši prioritet Ministarstva kulture i informisanja i neophodan preduslov da se, posle više od jedne decenije, konačno otvori nova stranica u radu institucija kulture od kapitalnog nacionalnog značaja.\nMinistarstvo će tu obavezu, koju je preuzelo na sebe, neizostavno ispuniti uprkos svim odugovlačenjima i opstrukcijama različitih interesnih grupa.\nU Muzej savremene umetnosti je upućena Interna revizija radi kontrole finansijskog poslovanja i utroška budžetskih sredstava u 2014. i 2015. godini.♦


Vatikan: Početak suđenja\nIzvor: B92, 27.Jul.2021, 11:31\nU Vatikanu danas počinje suđenje desetorici optuženih za finansijske malverzacije, među kojima je i jedan kardinal.\nZvaničnici se nadaju da će ovaj proces biti prekretnica i da će pokazati da niko nije iznad zakona.\nPrvoopuženi je kardinal Anđelo Bekiju (73), bivši visoki zvaničnik vatikanske administracije, koji je ujedno i najviši zvaničnik Vatikana kome se sudi za finansijske malverzacije, prenosi Rojters.\nPapa Franja, koji je Bekiju ukinuo >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << imunitet kako bi mogao da bude izveden pred lice pravde, otpustio je kardinala prošle godine zbog navodnog nepotizma, iako je Bekiju uvek tvrdio da nije kriv.\nDrugooptuženi za malverzacije prilikom kupovine zgrade u jednom od najotmenijih kvartova Londona je švajcarski advokat Rene Bruelhart, nekadašnji šef vatikanske finansijske obaveštajne jedinice, koji isto negira sve navode optužnice.\nSudi se i dvojici Italijana, brokerima Ðanluiđi Torziju i Rafaele Minćioneu, koji takođe negiraju optužbe.


Daglas Kosta se vraća u Juventus\nMinhenski Bajern je zvanično objavio da neće otkupiti ugovor Daglasa Koste, tako da će se Brazilac na kraju sezone vratiti u Juventus.\nKosta iza sebe ima lošu sezonu, nije se pokazao dovoljno dobro kod Hansija Flika i to je dovelo do ovakve odluke Bavaraca. On je u Bajern stigao 2015. godine iz Šahtjora, potom je 2017. pozajmljen Juventusu, koji je kasnije i otkupio njegov ugovor, te ga ponovo poslao na pozajmicu u klub iz Minhena.\nKako sada stvari stoje, Kosta se neće zadržati ni u Torinu i najvjerovatnije će već na ljeto još jednom promijeniti sredinu.\nPrethodni članakRadonjić ističe da će Zvezda do kraja Evrolige dati sve od sebe iako nema rezultatski imperativ\nNaredni članakJovetić: “Naš cilj je drugo mjesto, ali drugi su favoriti”


Dodik rekonstruiše vladu, mjesto premijera SDS-u – Informer\nDodik rekonstruiše vladu, mjesto premijera SDS-u\nPartija demokratskog progresa (PDP) RS oglasila se danas saopćenjem za javnost, kojim su još jednom potvrđena pisanja “Avaza” o mogućnosti skore rekonstrukcije Vlade RS.\nKako navode iz ove stranke, SNSD i njihov lider Milorad Dodik Vladu RS namjeravaju rekonstruirati prije lokalnih izbora naredne godine.\n” Zbog sve većeg nezadovoljstva u RS, SNSD se sprema da ulazak u novu Vladu RS ponudi i SDS-u, pa čak i uz mogućnost da novi premijer bude iz SDS-a” – smatraju u ovoj stranci.\nPDP upozorava kako je očigledna namjera Dodika i SNSD-a da aktuelnu Vladu RS rekonstruiraju prije lokalnih izbora i optuže je za katastrofalnu situaciju u ovom entitetu, “zbog čega se sve više piše o nekompetentnosti pojedinih ministara”.\n” PDP će nastaviti da djeluje kao snažna opozicija u odnosu na politiku koju vode SNSD i njihovi partneri, i u ovoj i u nekoj drugoj vladi, jer je to politika zbog koje građani sve teže žive i koja nema rješenje ni za jedan ozbiljan problem u društvu” – navedeno je u saopćenju PDP-a.\nHrvatska: Poštar krivotvorio potpise a sebi uzimao penzije


Hrvatska ustupila Srbiji optužnicu za logore Begejci,Niš... - Bizlife.rs\nOvo je (dosad) najveće ulaganje u proizvodnju marihuane\nZa ovu vest imamo nekoliko bizarnih naslova\nSindikati Er Fransa neće stranca za šefa\nKompanija Miele ostvarila rast prometa od 4,3 odsto i povećala udeo na tržištu\nForma Ideale kupila fabriku “Metal sistemi”\nGlumice koje su najviše zaradile ove godine\nDa li visina ega ima veze sa visinom inteligencije?\nHrvatska ustupila Srbiji optužnicu za logore Begejci,Niš…\n21:30 Zagreb, 13/10/2011\nHrvatsko državno tužilaštvo ustupilo je Tužilaštvu za ratne zločine Srbije optužnicu protiv bivšeg generala i potpukovnika JNA Aleksandra Vasiljevića i Miroslava Živanovića zbog ratnog zločina protiv civila i ratnih zarobljenika u srpskim logorima Begejci, Stajićevo, Sremska Mitrovica, Niš i Stara Gradiška.\nPero Kovačević iz Udruženja pravnika Vukovar 1991., koje je još 2005. krivično prijavilo dvojicu bivših oficira JNA, izjavio je agenciji Hina da mu je državni tužilac Mladen Bajić potvrdio da je optužnica juče poslata srpskom tužilaštvu za ratne zločine jer su dvojica optuženih, koji su na području Srbije, nedostupni hrvatskom pravosuđu.\nKovačević je rekao da je na srpskom tužilaštvu da odluči o daljim koracima, ističući da se plaši da bi “eventualno usvajanje ‘Šeksovog’ zakona o ništavnosti pravnih akata JNA, SFRJ i Srbije u Hrvatskom saboru Srbija mogla iskoristiti kao alibi da ne procesuira Vasiljevića i Živanovića”.\nOptužnicu protiv Vasiljevića i Živanovića podiglo je u aprilu ove godine osječko Županijsko tužilaštvo. U njoj se Vasiljević, kao načelnik Uprave bezbednosti Saveznog sekretarijata za narodnu odbranu, po komandnoj odgovornosti tereti zbog osnivanja logora u Srbiji u kojima su od početka oktobra 1991. do maja 1992. ubijani i mučeni civili i ratni zarobljenici koji su dovedeni s područja Osijeka, Vukovara, Karlovca, Stare Gradiške, Slunja i drugih mesta u Hrvatskoj.\nPo optužnici, u srpskim logorima ubijeno je 19 zatvorenih, većem broju nanete su teške povrede s trajnim fizičkim i psihičkim posledicama, a više žena je silovano i seksualno zlostavljano. Živanović se tereti kao komandant i osnivač logora na napuštenom poljoprivrednom imanju u blizini Begejaca i na napuštenoj stočnoj farmi u blizini Stajićeva, u kojima je ubijeno pet zatvorenika.\nU istrazi protiv dvojice bivših visokih oficira JNA, ispitano je 250 svedoka od kojih su većina ratni zarobljenici, a ispitana su i lica koja su s hrvatske strane učestvovala u pregovorima i razmeni.\nTužilaštvo raspolaže dokumentacijom JNA o organizaciji logora, a deo te dokumentacije dobijen je od Haškog tribunala.\nU okviru međunarodne pravne pomoći, Vasiljević je ispitan pred Specijalnim sudom za ratne zločine u Beogradu.\nProtiv obojice optuženih za vreme istrage određen je pritvor i raspisana poternica.\nPosle podizanja optužnice, zamenik srpskog tužioca za ratne zločine i portparol tužilaštva Bruno Vekarić izjavio je da Vasiljević i Živanović ne mogu biti izručeni jer srpsko-hrvatski ugovor o tome ne obuhvata krivična dela ratnih zločina, nego samo predmete koji se odnose na organizovani kriminal. On je rekao i da će o mogućem preuzimanju predmeta odlučiti s obzirom na stanje dokaza u njemu, izvestili su hrvatski mediji.\nUdruženje pravnika Vukovar 1991. Vasiljevića i Živanovića krivično je prijavilo 2008. godine i srpskom tužilaštvu, gde je taj slučaj u pretkrivičnom postupku.\nLegendarni glumac se povlači sa filmskog platna\nZloupotrebljeni podaci 87 miliona korisnika Fejsbuka\nSi upozorava: U trgovinskom ratu nema pobednika\nBenefiti i poreski aspekt “Menadžerskog ugovora”\nOstaje li Fijat u Srbiji posle promena na čelu kompanije?\nDvanaesti Case Study Show


Evropski parlament: U Srbiji preovlađuje korupcija i upliv politike u pravosuđe - Novinar.rs\nSrbija je ostvarila “dobar napredak i umereno je pripremljena u razvoju tržišne privrede”, ali su zabrinjavajući politički upliv na pravosuđe i korupcija koja je proširena na mnoga područja, proizlazi iz analize Spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta o godišnjem izveštaju Evropske komisije o Srbiji.\nKad je reč o pravosuđu “izvestan napredak učinjen u smanjenju zaostalih sudskih predmeta i usaglašavanju sudske prakse”.\n“Usvojena su bolja pravila za ocenu profesionalnog delovanja sudija i tužilaca”, ali, kako se navodi, “i dalje su zabrinjavajuće razmere političkog upliva na pravosuđe”.\nSPO EP navodi da su srpske vlasti, kako proizlazi iz izveštaja EK, ostvarile izvestan naopredak u suzbijanju organizovanog kriminala i korupcije, ali prenosi i stav da je “zabrinjavajuće što je korupcija preovlađuća na mnogim sektorima i predstavlja ozbiljan problem”.\nUkazuje se i na to da postoji “ozbiljno kašnjenje u usvajanju novog zakona o Agenciji za suzbijanje korupcije”.\nTakođe se ističe da je “Srbija umereno pripremljena za konkurentski pritisak i tržišne snage unutar Unije, izvestan napredak je ostvaren, ali je obim investicija i dalje ispod potreba privrede”.\nI navodi da je javni dug i dalje visok i da se “budžetski okvir i upravljanje njime mora ojačati”, dok su “i dalje nepotpune ključne strukturne reforme državnih preduzećea, javne uprave i poreskih vlasti”.\n“Privatni sektor je”, navedeno je, “nedovoljno razvijen i pogađaju ga slabosti u vladavini zakona i primeni pravila o poštenom nadmetanju”.\nPosted in DRUŠTVOTagged #EVROPSKA KOMISIJA #EVROPSKA UNIJA #EVROPSKI PARLAMENT #PRAVOSUĐE #SRBIJA\nU BiH nije imao ko da primi izveštaj Evropske komisije\nU BiH nije imao ko da primi izveštaj Evropske komisije Šef Delegacije Evropske unije u BiH Lars Gunar Vigemark sa delegacijom morao je nekoliko minuta da čeka u hodniku da […]


Promovišu kampanju za tržište regiona | MINA\nNaslovnica MINA Business Promovišu kampanju za tržište regiona\nBudva, (MINA-BUSINESS) – Turistička organizacija Opštine Budva (TOB) počela je promotivnu kampanju za tržište regiona, sa ciljem da se kvalitetom ponude i stabilnom cjenovnom politikom gosti osjete kao domaći.\nDirektorka TOB-a, Maja Liješević, kazala je da Budva i ovoga ljeta sa puno ljubavi i uz tradicionalnu dobrodošlicu želi da dočeka goste iz regiona, upravo one koji su mnogo više od gostiju i koji su crnogorsku predivnu obalu zavoljeli prethodnih godina i decenija.\n„To su gosti koji nas dobro poznaju i koje mi dobro poznajemo. Sve one koji zajedno sa nama dočekuju nove godine, vesele se karnevalima i maskenbalima, sa kojima zajedno obilježavamo slave, proslavljamo praznike, mi kod njih ili oni kod nas“, navela je Liješević u saopštenju promovišući kampanju pod nazivom Budva, ljubav koja traje.\nOna je kazala da prijatelje iz regiona ne treba da podsjećaju da su tu i ne treba da dokazuju svoje emocije, jer je njihova ljubav i posvećenost preživjela sve izazove.\nLiješević je navela da je kampanja i ove godine sa posebnom pažnjom osmišljena za tržište regiona, posebno za najbliže susjede, Srbiju, Bosnu i Hercegovinu, Albaniju, Makedoniju i Hrvatsku, koje u ukupnom broju ostvarenih noćenja čine oko 35 odsto.\n„Period pred nama će biti pun novih izazova sa kojima se do sada nijesmo suočavali. Cjelokupna turistička privreda Budve, nadležna preduzeća i lokalne službe, majske dane koriste za ponovno otvaranje svojih ugostiteljskih objekata, plažnih barova, uređenje kupališta i terasa“, rekla je Liješević.\nHotelijeri, posebno oni visoke kategorije, kao i jedan dio restoratera su, kako je dodala, još u fazi pripreme za otvaranje svojih objekata.\n„Granice praktično još nijesu otvorene, epidemiološka situacija, između ostalog, u Rusiji i bivšim državama SSSR-a je još ozbiljna, a ova tržišta su, pored zapadnih, izuzetno važna ovom vidu smještaja“, navela je Liješević.\nSa druge strane, privatni izdavaoci koji učestvuju sa preko 65 odsto u ostvarenim noćenjima, zakupci javnih kupališta i najveći dio ugostitelja većinom se oslanjaju na tržište regiona i u njihovo ime TOB promoviše sve divne potencijale kojima Budva obiluje.\n„Kampanju ćemo sprovoditi u svim zemljama okruženja, svim kanalima komunikacije, a cilj je da se, zahvaljujući porukama koje šaljemo, srdačnošću i gostoprimljivošću, ali i kvalitetom proizvoda koji podižemo na viši nivo ovog ljeta uz pojačanu zdravstvenu sigurnost i stabilnom cjenovnom politikom, naš gost osjeti u Budvi “kao domaći”, što i jeste”, poručila je Liješević.\nU TOB-u, imajući u vidu značaj regiona, očekuju da se uz stabilizaciju zdravstvene situacije u najskorijem mogućem roku uspostave i dogovore svi drugi protokoli a najprije između međudržavnih zdravstvenih institucija kako bi se otvorile granice sa svim susjednim državama pa i zemljama šireg regiona.\n„To će, sigurni smo, dovesti do ponovnih susreta i ljetovanja o kojima će se dugo govoriti sa osmjehom“, zaključuje se u saopštenju.


Uvodi se finansijska pismenost u 34 škole u Srbiji\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije i kompanija "Viza" predstavili su danas priručnike koji će omogućiti nastavnicima da od septembra ove godine uključe finansijsko obrazovanje i vaspitanje u nastavu u školama širom Srbije.\nTakođe,na konferenciji za novinare u Vladi Srbije prezentovan je i program obuka koje će ekspertski tim sprovoditi u 34 osnovne škole od maja do avgusta.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević rekao je da je FinPis – Uključivanje finansijskog opismenjavanja u sistem obrazovanja i vaspitanja prvi projekat ove vrste u našoj zemlji i širem regionu, čija je priprema počela u oktobru prošle godine, a koji će se sprovoditi tokom školske 2018/2019, a obuhvatiće 1.260 nastavnika i 15.000 dece iz 34 škole širom zemlje.\nPrvi korak je da kroz FinPis projekat pomognemo našim nastavnicima da unaprede svoja znanja iz domena finansijskog obrazovanja i vaspitanja, da se upoznaju sa didaktičko-metodičkim modelima za njegovo uključivanje i da nova iskustva uključe u nastavu od septembra, objasnio je Šarčević.\nZajedno sa kompanijom "Viza" i partnerima koristimo našu stručnost i sarađujemo na kreiranju obrazovnih resursa i materijala kako bismo finansijsko obrazovanje i vaspitanje na valjan način uključili u sistem i ukazali na važnu ulogu koju ono danas ima, istakao je ministar.\nNa konferenciji za novinare predstavljene su i FinPis publikacije i autori – autorski tim Udruženja banaka Srbije: “Osnove finansijske pismenosti zaposlenih u obrazovno-vaspitnim ustanovama“, autorski tim Udruženja „Odgovorno življenje“:\n„Značaj finansijskog obrazovanja i vaspitanja i modeli za njegovo uključivanje u programe nastave i učenja za osnovnu školu, „FinPis – priručnik za učitelje“, „FinPis priručnik za predmetne nastavnike“, autorski tim FEFA fakulteta: „Finansijska pismenost – pojmovnik“ i „Finansijska pismenost – zbirka zadataka“.\nPrva obuka u školama za nastavnike održana je 26. maja u Osnovnoj školi „Despot Stefan Lazarević“ u Beogradu.\nMaterijali za nastavnike dostupni su za preuzimanje na interaktivnoj veb-platformi http://finpis.mi.sanu.ac.rs/, pri čemu se očekuje da će i onlajn obuke uskoro početi da se realizuju (www.efinpis.rs), a prijava za nastavnike je otvorena.\nTakođe, predstavljeni su i neformalni FinPis resursi, uz korišćenje interesantnih i dobro poznatih sredstava poput radnih svezaka, didaktičkih igara i radionica, kreirana je i edukativna onlajn igrica finpis.mi.sanu.ac.rs/s/multimedija/igrica, prilagođena za desktop, iOs i android, tako da “FinPis” omogućava deci da uče na interaktivan i zabavan način.\nPokretanjem prve obrazovne i zabavne digitalne, interaktivne platforme za finansijsku pismenost u Srbiji, populacije svih uzrasta imaće priliku da unaprede svoje finansijsko znanje i informišu se o važnim temama iz oblasti finansija.\nKao deo komunikacione kampanje, "Viza" i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja kreirali su promotivni FinPis video sa decom predškolskog i školskog uzrasta, a, imajući u vidu popularnost novih medija, pokrenuće prvu fejsbuk stranicu u julu.\nPartneri Ministarstva i kompanije "Viza" na projektu su Matematički institut SANU, Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja, FEFA fakultet, Visoka škola strukovnih studija za vaspitače i poslovne informatičare Sirmium, Udruženje banaka Srbije, Udruženje “Odgovorno življenje”, Agencija za edukaciju i usluge „Učasoft“, Creative Brackets.\nPilot-projekat “FinPis” ekskluzivno je predstavljen 25. oktobra 2017. godine na prvom Cashless forumu u Jugoistočnoj Evropi, koji je kompanija “Viza“ organizovala u Beogradu.\nU RS zabranjen uvoz 23,5 tone krompira iz Grčke\nTurski tok počinje isporuku gasa do kraja decembra\nUprkos trgovinskom sporu Alibaba utrostručila...\nStočarima 1,2 miliona evra za opremanje farmi\nPlazma po deveti put dobila zlatnu plaketu za...\nInternet oglašavanje poraslo 25 odsto, i dalje...\nSneg obrao maline: Kolika je šteta u zasadima...\nDo kraja godine koncesija za Sava centar?\nUberu stiže investicija od čak milijardu dolara\nDo kraja godine završetak auto-puta od Surčina...\n16.05.2019. Besplatan seminar ličnih i...\nPlazma po deveti put dobila zlatnu plaketu za omiljeni brend\nKomercijalna banka "na oku" Rajfajzena, ali...\nProdati hoteli „Podrinje” i „Gučevo” u Banji Koviljači\nEBRD sa deset milijuna eura podupire izgradnju pogona za proizvodnju peleta u Lipovljanima\nKrajem travnja u blokadi 259.187 građana s ukupnim dugom od 23,26 milijardi kuna\nDo kraja godine izgradnja puteva do tunela Kobilja glava i kružnog toka Šip\nPileće nogice iz BiH uskoro će ići za Kinu, Vijetnam i Hong Kong\nОтворен е повикот за стартап-бизниси на „Сеавус акцелераторот“\nDozvoljeno spajanje Sosijete i CKB banke\nSloveniji odobren kredit od 250 milijuna eura za izgradnju pruge Koper-Divača\nLuka Koper obnovila ugovor s Daimlerom o pretovaru automobila


Da li su do izumiranja sisara iz ledenog doba doveli ljudi ili klimatske promene?\nPre 13 hiljada godina u Severnoj Americi živele su mnoge krupne životinje - mamut, gigantski dabar, tigar sa sabljastim zubima, divlji konj i drugi. Naučnici odavno vode raspravu o tome da li su njihovom izumiranju više doprineli doseljenici iz Azije, koji su ih lovili, ili klimatske promene. Najnovija otkrića ukazuju na ovo drugo. Naučnik sa Univerziteta države Aljaske, Dejl Gatri, kaže da toplija klima nije odgovarala tim životinjama:\n”Kada je došlo do promene klime, vlaga i više temperature doveli su do pojave drveća i tundre, a to gušće zelenilo nije bilo gostoljubivo za velike sisare.“\nAnaliza fosilnih ostataka pokazala je da je broj mamuta već počeo da opada kada su ljudi preko Beringovog zemljouza prešli iz Sibira u Severnu Ameriku. Na lovištima prvih stanovnika nisu pronadjene kosti divljih konja, što je u skladu sa teorijom da preterani lov nije bio uzrok njihovog izumiranja. S druge strane, pronadjeno je mnogo kostiju bizona i velikih jelena, a te životinje žive i danas. Medjutim, drugi naučnici i dalje veruju da su ljudi bili uzrok izumiranja velikih sisara, ne samo u Severnoj Americi već i u ostatku sveta. Oni kažu da se izumiranje tih životinja vremenski poklapa sa naseljavanjem ljudi i pojavom tehnike lova na krupne sisare. U prilog toj teoriji govori otkriće da su u Australiji krupne životinje izumrle oko 46 hiljada godina po dolasku ljudi, znatno ranije nego u Severnoj Americi. Istraživač sa Univerziteta u Melburnu, Ričard Roberts, kaže da se to izumiranje ne može objasniti klimatskim promenama, jer da je tako, krupne životinje bi izumrle svuda u isto vreme:\n”Svuda u svetu - na Novom Zelandu, Madagaskaru, u Severnoj i Južnoj Americi - sva ta ostrva i kontinenti imali su krupne sisare koji više ne postoje. Te životinje izumrle su u različito doba, ali uvek ubrzo po dolasku ljudi.“\nNaučnik sa Univerziteta države Aljaske, Dejl Gatri, priznaje da su životinje bile osetljive na dolazak ljudi i ne odbacuje mogućnost da su praistorijski lovci znatno smanjili njihov broj, ali insistira da ljudi ne bi trebalo da snose svu krivicu:\n”Čitava priča je znatno kompleksnija od bilo koje uprošćene ideje. Čini mi se da ne bi bilo mudro osloniti se na uprošćen uzrok svih izumiranja.“\nKako izgleda, polemika o uzrocima izumiranja krupnih sisara nastaviće se do nekog novog otkrića.


BEOGRAD - Beživotna tela radnika vlade Milana Medojevića i Predraga Novakovića pronađena su juče u službenom "audiju A6" (BG 12-11) oko 15 časova u novobeogradskom Bulevaru Arsenija Čarnojevića 124.\nVlada Srbije usvojila sporazum iz Brisela\nBEOGRAD - Vlada Srbije usvojila je sporazum koji su 19. aprila parafirali premijeri Srbije i Kosova, Ivica Dačić i Hašim Tači, u Briselu.\nSrbija će istrajati u borbi protiv korupcije\nBEOGRAD - Premijer Srbije Ivica Dačić poručio je da je Srbija nedvosmisleno opredeljena za borbu protiv kriminala i korupcije, a svoju rešenost da istraje u toj borbi posebno potvrđuje poslednjih godina.\nAleksandar Vučić: U Briselu nam nudili neprihvatljivo\nBEOGRAD - Prvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić rekao je u četvrtak na sednici Vlade Srbije da je tokom sedme runde dijaloga u Briselu na stolu bio papir koji Srbiji nije dao ni jedan odsto šanse da ga prihvati.\nAleksandar Vučić: Plašim se da Brisel ne traži nešto što nije moguće!\nBEOGRAD- Prvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da se nada da je kompromis i dogovor u razgovorima u Briselu moguć ali i izrazio bojazan da će se od Srbije\nNebojša Stefanović: Vučić je najbolje rešenje za premijera!\nBEOGRAD - Potpredsednik Srpske napredne stranke (SNS) Nebojša Stefanović izjavio je danas da bi lider SNS-a Aleksandar Vučić\nVučić: Niko nije rođen u fotelji\nBEOGRAD - Rukovodstvo naprednjaka najkasnije do sredine sledeće nedelje razmatraće rad svojih ministara, među kojima ima i onih čijim dosadašnjim učinkom nije zadovoljan lider stranke Aleksandar Vučić!\nStruja jeftinija za najsiromašnije\nBEOGRAD - Vlada Srbije je na današnjoj sednici donela uredbu kojom se propisuju kriterijumi, način zaštite, uslovi, rokovi i postupak za utvrđivanje statusa energetski zaštićenog kupca.


Rasprava u Senatu o Balkanu, u kojoj je bilo reči i o pomenutom Centru, očito pokazuje da raste zabrinutost u Vašingtonu zbog ruskog uticaja u regiji.\nMoskva vešto koristi prilično haotičnu situaciju na Balkanu, kao i činjenicu da ova regija nije među američkim prioritetima dok je Evropska unija preokupirana unutrašnjim problemima i izazovima.\nU Kremlju su se ponadali nakon izbora Donalda Trampa za predsednika Sjedinjenih Američkih Država da će doći do otopljavanja odnosa između dve zemlje, te da će nova administracija u Vašingtonu voditi izolacionističku spoljnu politiku. To bi ruskim vlastima osiguralo odrešenije ruke u delovanju u pojedinim delovima sveta, uključujući i Balkan, kako bi makar usporile ako ne i sprečile njegove evroatlantske integracije.\nMeđutim, to se ubrzo pokazalo kao pogrešna računica. Tramp je nakon američkih raketnih udara na sirijsku bazu u Siriji u aprilu čak izjavio da odnosi Rusije i SAD nikada nisu bili gori.\nNa unutrašnjem planu u SAD se vodi istraga o uticaju Rusije na predsedničke izbore, a prošle sedmice Senat je proširio sankcije Moskvi, kako zbog ovog pitanja tako i aneksije Krima.\nDakle, u tom kontekstu se može posmatrati i pojačana pažnja u Vašingtonu za poteze Rusije na Balkanu. Kada su mnogi pomislili da je njen uticaj u opadanju nakon odustajanja od gradnje gasovoda "Južni tok", kao jedne od glavnih poluga moći, zvanična Moskva je pronašla druge, "hibridne" instrumente delovanja.\nNaravno, Rusija nije uspela da spreči ulazak Crne Gore u NATO, niti da odvrati balkanske zemlje od proklamovanog cilja članstva u EU. Međutim, to njoj verovatno nije ni cilj već da koristi Balkan kao poligon u odmeravanju sa Zapadom. Tome u prilog joj ide zaokupljenost evropskog bloka sopstvenim problemima i zamor od proširenja, zbog čega među građanima regije opada entuzijazam za članstvo u Uniji. Na taj način, razvodnjava se glavna evropska poluga uticaja na Balkanu.\nTo je pokazala i višemesečna politička kriza u Makedoniji koja je rešena tek nakon posete Skoplju zamenika pomoćnika američkog državnog sekretara Hojta Brajana Jia, dok prethodni pokušaji evropskih zvaničnika nisu urodili plodom.\nZbog toga EU, pre svega Nemačka, pokreću inicijativu "Berlin plus proces" u cilju finansijske pomoći balkanskim zemljama dok ne uđu u EU, a što će očito potrajati. Osim ekonomskih razloga, ovaj potez EU ima i geopolitičku pozadinu – da osnaži svoje prisustvo u regiji i tako kontrira uticaju Rusije.\nAleksandar Vučić ističe da će Srbija sama odlučivati o Centru koji brine Vašington\nPovratak SAD na Balkan\nDakle, zabrinutost Vašingtona oko ruskog humanitarnog centra "zbog onoga što bi mogao da postane" možda je nagoveštaj da će se ponovo aktivnije angažovati na Balkanu, imajući u vidu mnogobrojne probleme, te nedelotvornost EU u njihovom rešavanju, a što Rusija nastoji da iskoristi.\nTim pre, ako se ima u vidu ključna uloga SAD u okončanju rata u Bosni i Hercegovini i na Kosovu, koji se u Vašingtonu smatraju uspešnim modelom njegovog spoljnopolitičkog angažmana, za razliku od zaglibljivanja na Bliskom istoku i Avganistanu. Međutim, nefunkcionalna i podeljena Bosna i Hercegovina i još uvek krhka situacija oko Kosova, može dovesti u pitanje i ove američke uspehe, što može podstaknuti dodatni angažman zvaničnog Vašingtona.\nU tom kontekstu, u slučaju ruskog Centra u Nišu postavljaju se pitanja od simboličkog i stvarnog značaja. Ovaj objekat je prvi tog tipa koji je Rusija otvorila u Evropi – izvan prostora bivšeg Sovjetskog Saveza. Kada je potpisan sporazum o njegovom formiranju pre osam godina, u vašingtonskom Centru za strateške i međunarodne studije su konstatovali da "Moskva ima ambiciju da tu stvori vojnu bazu, ali trenutno nema para za to".\nVerovatno bi Rusija pronašla sredstava i za taj poduhvat, međutim, time bi dovela Beograd u situaciju da ga odbije, a i postavlja se pitanje kako bi transportovala neophodnu opremu s obzirom da su na putu za Srbiju gotovo sve članice NATO.\nDakle, otvaranjem humanitarnog centra Rusija je "stala jednom nogom" u Srbiju i može se zamisliti situacija u kojoj bi i ostala tu čak i kada zvanični Beograd bude primljen u EU.\nOvaj centar za sada učestvuje u raznim akcijama, pre svega pomažući u vanrednim situacijama kao što su poplave, požari i deminiranje.\nMeđutim, u Briselu upozoravaju da on ugrožava rad evropskog Mehanizma civilne zaštite, čiji je Srbija član.\nRuski centar na geostrateškoj razmeđi\nNovinari koji su posetili ovaj objekat, uključujući i dopisnike Radija Slobodna Evropa, ističu da nema ničega što bi ukazivalo na njegovu vojnu namenu.\nMeđutim, činjenica je da se Centar nalazi pod jurisdikcijom ruskog Ministarstva za vanredne situacije koje, kako ističe Stratfor, vuče korene iz Spoljne vojne obaveštajne službe (GRU). To znači da mu nije zadatak samo reagovanje u vanrednim situacijama izazvane prirodnim nepogodama.\n"Ono je involvirano u suzbijanje militanata na Kavkazu i u nadležnosti su mu jedinice civilne odbrane, što znači da ima sopstvene vojne snage."\nImajući to u vidu, mnogi zapadni mediji su ocenili da je Moskva u Nišu stvorila logističku bazu koja, slučajno ili sračunato, "ima vojni značaj".\nBrajan Ji je upozorio u Senatu da nije pozitivan pomak to što je Centar u Nišu "blizu granice sa Kosovom, gde SAD imaju oko 600 američkih vojnika i 4.000 pripadnika NATO mirovnih snaga".\nBondstil, kao jedna od najvećih američkih prekookeanskih baza u inostranstvu u koju može da se smesti 7.000 vojnika, nalazi se na svega stotinjak kilometara vazdušne linije od Niša.\nIstovremeno, stanica američkog štita u rumunskom mestu Deveselu je udaljena oko 200 kilometara. Takođe, Centar je pozicioniran blizu nesuđene trase gasovoda "Južni tok", a procenjuje se da će tuda proći "Turski tok", ukoliko Moskva uspe da ga realizuje u saradnji sa Ankarom i drugim zemljama regije s obzirom na protivljenje dela EU.\nDakle, čak iako ima isključivo humanitarnu ulogu, ovaj Centar se nesumnjivo može posmatrati i kao deo geopolitičke borbe Rusije i Zapada i u zavisnosti od njene dinamike, može dobiti odgovarajuću namenu.\nSrbija na klizavoj klackalici\nPrve reakcije Beograda bile su veoma žestoke. Tako je povodom izjave američkog ambasadora u Beogradu Kajla Skata, da deli zabrinutost da Centar u Nišu ne bude špijunski - predsednik Odbora Skupštine Srbije za Kosovo Milovan Drecun uzvratio da bi trebalo da potraži špijune na drugom mestu: "u nekim zapadnim kompanijama koje su takođe u Nišu".\n"Svašta se govorkalo ovih godina da se u nekim kompanijama nalaze agenti CIA-e koji te firme koriste kao masku", tvrdi Drecun.\nAmbasador SAD Kajl Skat sredinom juna izjavio da "ima dobrih razloga za zabrinutost" zbog postojanja Rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu\nKritičari zapadne politike smatraju da se i u ovom slučaju radi o duplim standardima, pre svega Vašingtona koji nastoji da ojača svoj uticaj u regiji. Tako član Foruma za međunarodne odnose u Beogradu i bivši srpski diplomata Srećko Đukić smatra da je reč o zameni teza i "zamazivanju očiju".\n"Čak i da jeste vojna baza, treba samo prebrojati koliko ih Amerika ima u zemljama u okruženju. Srbija je okružena 'morem zemalja članica EU i okeanom članica NATO', pa se onda pitam kako će taj neki ruski vojni avion da sleti u tu bazu u Nišu", ocenjuje Đukić.\nIstovremeno, predsednik Srbije Aleksandar Vučić ističe da će Srbija sama odlučivati o Centru koji brine Vašington.\n"Zamislite da ambasador Srbije u Sjedinjenim Američkim Državama kaže da nam se nimalo ne sviđa što u Santa Feu neko pravi nekakav centar. Nema baš mnogo smisla, složićete se", kazao je lapidarno Vučić.\nOvu izjavu treba protumačiti pre svega za unutrašnju namenu - da bi umirio deo biračkog tela, pa čak i članstva svoje partije koje smatra da se Srbija previše približava NATO-u i udaljava od Rusije.\nVučić itekako vodi računa da u politici vojne neutralnosti, odnosno balansiranja Srbije između Rusije i Zapada, ne pređe granicu i tako previše okrene leđa bilo jednoj bilo drugoj strani.\nTako je kamen temeljac za Centar u Nišu postavljen sedam dana nakon što je zvanični Beograd dobio po njega razočaravajući izveštaj Evropske komisije o napretku u integracijama.\nNaime, iako je izručio poslednja dva haška begunca Ratka Mladića i Gorana Hadžića tada nije dobio datum za početak pregovora sa Briselom. Srpske vlasti insistiraju da je ovaj Centar odigrao veliku ulogu spasavajući skoro 3.000 ljudi u poplavama 2014, kao i drugim vanrednim situacijama.\nIstovremeno, zvanični Beograd odugovlači sa davanjem diplomatskog imuniteta ruskom osoblju u Centru, kao što je to odobrio pripadnicima NATO-a koji prolaze preko teritorije Srbije. Aleksandar Vučić itekako ima u vidu upozorenja Vašingtona i Brisela, te nije podlegao pritiscima ne samo Moskve već i bliskih saradnika – počev od bivšeg šefa države Tomislava Nikolića preko lidera socijalista Ivice Dačića.\nIako je predsednik Rusije Vladimir Putin pompezno dočekan u oktobru 2014. i čak pomeren datum proslave 70. godišnjice oslobođenja Beograda da bi mogao da prisustvuje vojnoj paradi, Vučić je tada u poslednji čas odbio da potpiše međudržavni sporazum kojim bi se garantovao privilegovani status Centra u Nišu.\nKako pišu ruski mediji, nemačka kancelarka Angela Merkel je izvršila pritisak na njega, što je Vlada u Berlinu demantovala. Moskva traži puni imunitet dok su srpske vlasti spremne da, navodno, pruže "funkcionalni imunitet".\nRuski predsednik Vladimir Putin tokom posete Beogradu, oktobar 2014.\nZa početak ove godine je bila najavljivana poseta ruskog premijera Dmitrija Medvedeva, ali je otkazana, prema nezvaničnim informacijama, zbog nespremnosti Beograda da prihvati zahtev Moskve. Naravno, Rusija ima različite instrumente na raspolaganju da iskaže svoje nezadovoljstvo tako da druga strana to i praktično itekako oseti.\nNaime, već nekoliko meseci se odlaže isporuka šest polovnih migova 29, što je zvanični Beograd ocenio kao sjajan posao. Svih ovih godina Rusija je pokazala da joj je jedino stalo do svog interesa. Tako Moskva već godinama odugovlači dodeljivanje celog iznosa od milijardu dolara kredita, za šta se kao razlog navode "neodgovarajući projekti" srpske strane, a nema ništa ni od izvoza kragujevačkog "fiata" na rusko tržište po povlašćenim uslovima, iako je Vučić to u više navrata najavljivao.\nDa li Srbija ima s čime da trguje\nU Centru u Nišu ističu da bi ovaj sporazum – oslobađanjem od poreza – omogućio još veće efekte od ruske pomoći. U međuvremenu, po rečima ministra inostranih poslova Srbije Ivice Dačića, Centar ima sve manje sredstava, jer je ruska strana zbog nerešenog statusa prestala da ga finansira. Stoga se kao opcija nameće i njegovo zatvaranje, što je pomenuuo i šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\nKoordinator Foruma za etničke odnose Dušan Janjić smatra da ovu izjavu treba ozbiljno shvatiti i da podseća na ruski stav pre napuštanja aerodroma u Prištini.\n"Ukoliko Rusija bude odlučila da ode iz Niša, koji je u NATO dvorištu, izvesno je da će pokušati da dobije što više, odnosno bude što jača, a da Zapadu i Americi neće biti svejedno da li će u Srbiji biti proruska vlast. Niški aerodrom će biti predmet buduće ozbiljne trgovine i zbog toga što se nalazi na samo nekoliko sati leta od centra bliskoistočne krize, a Strategija reforme vojske SAD predviđa da se američki vojnici ne drže u zoni sukoba, već na bliskom i bezbednom mestu. Srbija, dakle, u toj bezbednosnoj 'trgovini' ima šta da ponudi", ističe Janjić.\nNemoguća vojna neutralnost\nOdnos Srbije prema ovom Centru je, kako naglašavaju vlasti u Beogradu, simbol i potvrda njene uravnotežene politike prema Rusiji i Zapadu i vojne neutralnosti.\nMeđutim, ta vojna neutralnost, koja ide u prilog Rusiji, otežava Srbiji približavanje Zapadu, pre svega EU, jer, kako ističe Roland Frojdenštajn iz Vilfred Martens centra, "neutralnost u tom konfliktu nije moguća".\nIstovremeno, Srbija sve intenzivnije sarađuje sa Alijansom. Njena vojska je učestvovala u 23 vojne vežbe sa članicama NATO kroz program Partnerstvo za mir, dok je sa Rusijom održala šest velikih vojnih vežbi.\nOd 2014. godine Srbija je dobila 12 miliona evra u donacijama od NATO, a od Rusije 52.000 evra. To svakako ne nailazi na odobravanje Moskve. Stoga preko medija pod svojom kontrolom odašilje nedvosmislenu poruku zvaničnom Beogradu. Tako RIA Novosti kritikuju Vučića da radi u interesu Zapada, iako većina srpskog naroda teži Rusiji.\nOva agencija ističe i da je Skupština Srbije 2015. "gotovo tajno" ratifikovala sporazum sa NATO (Status of Forces Agreement), čime je de fakto postala članica Alijanse – sa obavezama ali bez prava. Mnogi smatraju da Srbija "na mala vrata" klizi u NATO, jer bi ulazak na glavna vrata iziritirao građane, od kojih je 80 odsto protiv ove opcije, a pre svega Moskvu.\nPodcast: Nebrano grožđe srpske neutralnosti\nRuski zvaničnici su u više navrata izjavljivali da očekuju od Srbije da se pridržava politike vojne neutralnosti. To je očito "crvena linija" za Moskvu za koju bi članstvo Srbije u NATO bio neuporedivo krupniji izazov nego nedavni ulazak Crne Gore. Može se samo nagađati koje bi mere preduzela.\nOna još uvek ima snažne poluge u Srbiji, pre svega snabdevanje energentima. Takođe, iako sve učestalije vežba sa NATO snagama, treba imati u vidu je 80 odsto naoružanja srpske vojske ruskog porekla, koje se ne može zameniti preko noći a što omogućava uticaj Moskve.\nDakle, zbog ove, na prvi pogled mudre i jedino realistične, politike balansiranja između velikih sila Srbija se može naći u nebranom grožđu u kome bilo koji potez da povuče je skopčan sa rizicima, a čak i opredeljivanje za jednu stranu može izazvati njeno podozrenje jer će se protumačiti kao zakasneo i neiskren potez.\nVučić: Sami odlučujemo o Rusko-srpskom centru u Nišu\nAP: Unutar 'ruske špijunske baze' na Balkanu