Pandemijska kriza najviše pogodila žene - 24vesti\nNajveće žrtve krize nastale zbog pandemije korona virusa su žene, potvrđuju dosadašnja istraživanja, ali se strahuje da će rezultati narednih, kada se sve svede i počnu da se ispoljavaju dugoročnije posledice – biti još porazniji.\nPrema oceni Svetskog ekonomskog foruma, u prošloj godini produbljen je rodni jaz i postizanje pune rodne ravnopravnosti odloženo je za nekoliko narednih decenija.\nI pre pandemije žene u Srbiji, na istim radnim pozicijama kao i muškarci, morale su da rade 35 dana duže kako bi imale istu zaradu, svakodnevne kućne poslove i kuvanje obavlja 67,9 odsto žena i šest puta manje muškaraca a udeo tog i ostalih vidova neplaćenog rada koji se vezuje za „slabiji pol“ iznosi gotovo 22 odsto BDP-a.\nIako su u proseku obrazovanije, o čemu svedoči podatak da je u 2019. doktoriralo 448 žena i 344 muškarca, među zaposlenima sa visokim obrazovanjem dva pola su gotovo brojčano izjednačeni.\nLošija statistika je kod srednjoškolaca gde na tri žene rade četiri muškarca, ili u nižim obrazovnim kategorijama gde je gotovo jedan prema dva u korist muškaraca, objavio je portal UGS „Nezavisnost“.\nStanje se sa pandemijom pogoršalo jer žene čine većinu, čak 86 odsto zaposlenih u sektorima koji su morali da rade, poput zdravstva, obrazovanja, socijalne zaštite ili trgovine.\nDominantno zaposlene u nesigurnim oblicima rada, žene su morale da se više potrude kako bi zadržale radno mesto, a češće su morale da idu na prinudne odmore, dobijale otkaze i manje plate.\nNa to, dobile su i nova zaduženja – u otežanim uslovima obavljale su nabavke, imale su više obaveza u domaćinstvu, prepuštena im je briga o deci i njihovim obavezama zbog onlajn nastave…\nStav poslodavaca da je lakše ili bar bezbolnije otpustiti ženu nego muškarca manifestovao se u podacima koji još nisu konačni – u 2020. bez posla je ostalo sedam odsto žena naspram četiri odsto muškaraca.\nPri tom, iako su u populaciji brojnije, radno mesto ima 971.000 žena prema 1,333 miliona muškaraca.\n– Naša država ne radi ništa kako bi generalno smanjila nejednakost u društvu, uključujući i rodnu. Iz Strategije za rodnu nejednakost još nije urađen ni akcioni plan, politike koje se odnose na taj segment prilično su loše i traljave, tako je bilo i pre pandemije a sada pogotovu to niko i ne pominje. Na papiru još i postoje neke stvari, ali mehanizmi horizontalni i vertikalni su prilično slabi – kaže Aleksandra Anić, koautorka CEVES-ovog istraživanja „Smanjenje nejednakosti – put ka održivom razvoju“ koje je objavljeno protekle nedelje.\nMarija Babović, sociološkinja, profesorka Filozofskog fakulteta i programska direktora SeConS-a, potvrđuje da nema sistemskog pristupa u rodno odgovornom planu oporavka i da su nacionalni planovi prilično rodno neosvešćeni i neodgovorni, iako se dosta govori o specifičnom uticaju kovida na žene.\n– Šta će se dešavati posle pandemije nije lako proceniti ali je sigurno da će se ponovo ispoljiti strukturne nejednakosti. Znamo da su žene koncentrisane u sektorima uslužne privrede, lične, socijalne, zdravstvene, a to je bio i jedan od kritičnih oblika pritiska, dok su one koje rade u javnom sektoru bile na udaru restrikcija u zapošljavanju. Nastavak tih trendova može se očekivati jer se protiv njih ništa ne preduzima. Postoje izražene segregacije na tržištu rada koje potiču iz obrazovanja, jer nemamo politiku usmerenu na razbijanje tih obrazaca, na primer podsticanje devojčica da uđu u sektore koji nisu tradicionalno ženski. Kako je to ključni uzrok nejednakosti, njegov uticaj nastaviće se i posle krize – kaže Babović.\nUkazuje da i nove investicije nisu usmerene u sektore gde su dominantno žene pa one i dalje rade sa starim tehnologijama, u lošim uslovima kakvi su u zdravstvu i obrazovanju, dok su druge grane sa većinski ženskom radnom snagom, poput ugostiteljstva, trgovine, ličnih usluga, jako teško reagovale na ovu ali i ranije krize.\nPrema rečima profesorke Babović, ništa više optimizma ne uliva ni to što polovinu Vlade čine ministarke, a veliki je i broj žena u Narodnoj skupštini.\n– Jesam zagovornica toga da se poveća broj žena na pozicijama odlučivanja i na svim nivoima, ali brojnost ne garantuje da ćemo imati veći uticaj na politike koje zastupaju rodnu jednakost. To svakako ne mogu da postignu ove ministarke među kojima, osim Zorane Mihajlović i Gordane Čomić, čija je čitava karijera obeležena tim temama, ne vidim ni jednu koja ume da zaštiti interese žena, da radi svoj posao imajući u vidu rodno odgovorno kreiranje politike u oblasti za koju su nadležne. Ne vidim ni da kao ličnosti to rade. S druge strane, uprkos tom velikom broju u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti, nikada nije bila veća razdvojenost države i civilnog društva koje zastupa različite grupacije žena. One koje se sada nalaze u politici, potpuno su presečene od svoje baze, civilnog društva, one su se do pozicija morale probijati kroz autoritarne, patrijarhalne partijske strukture i usvojile su te hegemone metode vladanja – kaže Babović i podseća da i premijerka ne vlada ništa drugačije nego predsednik, naprotiv, ona mora da ga sluša jer se kao i u patrijarhalnoj porodici, zna ko je glavni i ko odlučuje.\nVeći broj, manji uticaj\n– U patrijahalnom društvu u kome jačaju desničarski i populistički trendovi rodna i druga emancipacija se suzbijaju pa uprkos povećanju broja žena u političkih strukturama, imamo odsustvo njihovog uticaja na politiku. Njihovo prisustvo samo odražava te dominantne hegemone, maskuline politike koje odlikuje agresivnost, nametanje volje, pokazivanje moći, klijentelističke odnose, gde se razmenjuju resursi (a zna se da žene imaju manje resursa) između ekonomske i političke elite, između političke elite i medija i zaposedaju se funkcije države u korist pratijskih ili privatnih krugova u elitama – kaže profesorka Marija Babović.\nSindikat kragujevačkog Fijat Krajslera traži bolje uslove za odlazak…\nPriština traži istragu Save Janjića za ratne zločine? Kancelarija za KIM:...\nStanković posle Javora hvalio mladog igrača: Jedno od najboljih izdanja otkako...\nZoran Simjanović je strahovao za „Nacionalnu klasu“: Pre tri godine...\nSERGEJ STRELAC U NADOKNADI ZA POBEDU LACIJA: Juventus siguran protiv Đenove,...\nJANJUŠ OTERAO MAJU, ONA LIJE SUZE KRISTIJANU NA RAMENU: Obećao mi je da neće...\nPrinc Endrju: Filipova smrt ostavila „ogromnu prazninu“ u...\nOd sutra se otvaraju tržni centri\nGRADSKI ŠTAB USVOJIO NAREDBU! Od sutra počinju da rade tržni centri, ali...\nĐERE STAO NA POSLEDNJEM STEPENIKU: Posle velike borbe, Italijan ga sprečio da...


Lokalne vesti - Četvrtak 10.06.2021 - 14:49\nČuveni italijanski advokat Fjore Tartalja doputovaće uskoro u Srbiju kako bi posavetovao srpske kolege koji spremaju tužbe u ime vojnika i policajaca obolelih od kancera, tačnije onih koji su ovu dijagnozu “zaradili” nakon Nato bombardovanja.\nOstale tužbe sačekaće koji mesec FOTO: RTS/Screenshot\nTartalja je, prema mišljenju kolega iz Srbije, jedini pravnik koji je uspeo da dokaže uzročno-posledičnu vezu između obolevanja od raka i posledica Nato agresije.\nPred italijanskim sudovima Tartalja vodi 500 postupaka protiv NATO pakta, a izrečena je 181 pravosnažna presuda u korist njegovih klijenata, italijanskih vojnika koji su dobili rak nakon što su učestvovali u misiji Kfora na Kosovu i Metohiji.\nOvaj advokat je pre nekoliko meseci izjavio da je od “balkanskog sindroma” obolelo 7.600 vojnika iz Italije, a preminulo čak 400 njih.\nDve hiljade ljudi, obolelih od teških maligniteta, javilo se samo jednoj advokatskoj kancelariji iz Niša.\nPočetkom godine podneta je prva tužba protiv NATO-a u Beogradu.\nVisokorangirani oficir Vojske Srbije, koji je nakon angažmana u kontaminiranom području dobio rak, obratio se Višem sudu zahtevajući odštetetu od NATO pakta.\nOstale tužbe sačekaće koji mesec, a možda i koju godinu. Zbog prevelikih sudskih troškova.\nPrema rečima advokata Srđana Aleksića, troškovi sudskog postupka u ovom slučaju mogu iznositi čak pet hiljada evra, pa je većini obolelih građana onemogućen pristup sudu.\nAleksić napominje da je taksa za podnošenje ove tužbe iznosila čak 78.000 dinara, što je značajno više od prosečne zarade u Srbiji.\nItalijanski advokat Fjore Tartalja organizovaće prikupljanje je donacija u Italiji kako bi naši vojnici i policajci, poput njegovih klijenata, prešli barem prvi stepenik u borbi za odštetu od Alijanse.


Dan komšija u Novom Sadu 31. maja - Kulturni kišobran\n“Ukoliko komšije razgovaraju, dele ideje i provode vreme zajedno veća je mogućnost da će se bolje razumeti i zajednički doći do rešenja za probleme u njihovoj zajednici. Mnoga rešenja zahtevaju kreativnost i tu je veliki značaj Evropskih prestonica kulture – da doprinesu dijalogu i tako podstaknu komšije da kreativno rešavaju probleme i na taj način poboljšaju kvalitet života u zajednici”, rekla je Milica Rašković iz sektora za razvoj programa Fondacije “Novi Sad 2021”.\nPraznik komšija, koji se obeležava skoro 20 godina najpre u Parizu, potom i u drugim evropskim gradovima, kao reakcija na sve veću otuđenost, uvršten je i u programsku platformu “Budućnost Evrope” kada će Novi Sad pokazati svoje najvažnije karakteristike, solidarnost, kulturu zajedništva, dobre međuljudske odnose.\nŠta je dobar komšija, koje su njegove osobine, šta on radi i kako izgleda, pokazaće najmlađi Novosađani iz vrtića “Dreamland” koji će 31. maja u kulturnoj stanici Svilara u 11 sati crtati dobrog komšiju.\nTehniku tkanja i pravljenje proizvoda iz domaće radinosti svim zainteresovanima pokazaće, naše komšije iz Zone 021, članovi udruženja “Naše ruke” iz Sremskih Karlovaca, čija radionica počinje u 15 sati.\nZa dobar program pobrinuće se i udruženja iz komšiluka Svilare, pa će tako “Scream academy” pokazati kako crtanje može biti i jedan vid terapije, kroz radionicu u kojoj svako može da učestvuje, sa početkom u 16 časova, a Društvo akvarelista Vojvodine organizovaće izložbu u 19 sati.\nPlatforma “Budućnost Evrope” obuhvata i izložbe, festivale, koncerte, pozorišne predstave i brojne druge aktivnosti. U fokusu su deca i mladi, koji imaju prilike da pronađu kulturne sadržaje shodno svojim interesovanjima, ali i da se uključe u kreiranje novih, drugačijih kulturnih sadržaja, da uče o evropskim vrednostima i pokažu na koji način mogu da doprinesu kreiranju autentične kulturne slike grada.\nU “Budućnost Evrope” uključeno je više od 40 domaćih i stranih organizacija i kulturnih ustanova. Programi će trajati do 7. juna, a detaljne informacije možete pronaći na adresi: https://bit.ly/2JlW9MY.\nDan komšija, Novi Sad


Predmet Milošević: Sekretaru suda naloženo da imenuje advokata odbrane za optuženog | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nPredmet Milošević: Sekretaru suda naloženo da imenuje advokata odbrane za optuženog\nHag, 2. septembra 2004.\nNa kraju današnjeg pretresa, Pretresno veće III je izdalo usmeni nalog koji glasi kako sledi:\n“U skladu sa odlukom Pretresnog veća da optuženom dodeli advokata odbrane, sekretaru MKSJ-a je naloženo da ga imenuje. Sekretar bi pre svega trebalo da pokuša da obezbedi imenovanje g. Kaya gđe Higgins i trebalo bi da obezbedi odgovarajuća sredstva za dodeljene i pomoćne članove tima kako bi im omogućio da izvršavaju svoje dužnosti.\nOptuženi, međutim, ima mogućnost da pozove Pretresno veće da razmotri, u bilo kojoj kasnijoj fazi, razumni zahtev da mu se dopusti da sam imenuje svog advokata odbrane.\nSekretar treba da izvesti Pretresno veće sutra do 13:00 časova o postignutim dogovorima u vezi sa imemovanjem advokata odbrane. Po prijemu tog izveštaja, Pretresno veće će izdati nalog u kojem će izneti modalitete daljeg vođenja suđenja, a očekuje se da će izvođenje dokaza početi u utorak, 7. septembra 2004.”\nPredsedavajući sudija Patrick Robinson je takođe rekao “preduzeli smo ove mere zato što je optuženi juče jasno dao na znanje, uprkos predlogu sudije Kwona da za advokata odbrane imenuje nekog od svojih trenutnih saradnika, da nema nameru da to učini.”


FORUM HOTEL - SUNČEV BREG, KonTiki Letovanje Turska Grčka\nGlavna strana BULGARIA SUNNY BEACH FORUM HOTEL\nFORUM HOTEL Bugarska/Sunčev Breg\nPoložaj: Hotel Forum se nalazi u severnom delu Sunčevog Brega, u blizini glavnog puta, oko 3 km od centra letovališta. Hotel je udaljen 200 m od plaže.Poseduje privatnu plažu.\nSmeštaj: Hotel ukupno ima 52 smeštajne jedinice. Standardne sobe (oko 25 m2, max. 2+1 pax, bračni krevet i pomoćni ležaj-fotelja na razvlačenje), studio (oko 30 m2, max. 2+2Chd, deo za spavanje sa bračnim krevetom i sofom na razvlačenje) i apartmani (oko 35 m2, max. 2+2 Chd, spavaća soba sa bračnim krevetom i dnevna soba sa sofom na razvlačenje). Sve smeštajne jedinice imaju klimu, SAT TV, telefon, mini bar (uz doplatu), sef (uz doplatu), bežični internet (uz doplatu), tepih, kupatilo sa kadom ili tuš kabinom, fen.\nSadržaj: Hotel raspolaže sa 5 spratova, lift, recepcija sa sefom (uz doplatu), menjačnica, bežični internet u javnim prostorijama (uz doplatu), glavni restoran, lobi bar, bar pored bazena, internet kutak (uz doplatu), parking sa ograničenim brojem mesta (uz doplatu).


Kraj „januarskog proleća“: Stiže naoblačenje i pad temperature - 05.01.2022, Sputnik Srbija\nKraj „januarskog proleća“: Stiže naoblačenje i pad temperature\nPrema najavama meteorologa, danas je poslednji dan „januarskog proleća“, bar kada je reč o narednih sedam dana. Već za predstojeće praznike i vikend... 05.01.2022, Sputnik Srbija\nOd današnjih 19 stepeni, dokle će, u nekim krajevima Srbije doseći živa na Celzijusovoj skali, već sutra će biti najviše 10.Posle jutarnje magle, danas tokom dana biće umereno oblačno i natprosečno toplo sa gotovo 19 stepeni. Uveče stiže naoblačenje sa severa, pa će na Badnji dan u većem delu zemlje biti oblačno i osetno hladnije, mestimično s kišom, a u brdsko-planinskim predelima zapadne i jugozapadne Srbije sa snegom. Na jugoistoku zemlje pre podne će se zadržati suvo uz postepeno naoblačenje i slabu kišu u drugom delu dana, dok se istovremeno na severu zemlje očekuje prestanak padavina, a u toku noći i razvedravanje.U petak, za Božić, na severu Srbije, veći deo dana biće pretežno sunčano, u ostalim krajevima oblačno, još ponegde sa slabom kišom, susnežicom ili snegom. Jutarnja temperatura minus dva, a najviše će dostići osmi podeljak Celzijusove skale.Od 11. januara suvo, moguće zahlađenje od 16. januaraMeteorolog Marko Čubrilo kaže da posle 11. januara, ima izgleda za period suvog i umerenog hladnog vremena, a posle 15. januara moguće je novo zahlađenje.„U toku noći ka četvrtku se računa na premeštanje hladnog fronta koji će prvo zahvatiti sever i severozapad regiona donoseći jače naoblačenje, mestimičnu kišu, okretanje vetra na pojačan do jak severozapadni i osetno zahlađenje. U toku noći ovo pogoršanje će zahvatiti celu Hrvatsku, BiH i najveći deo Srbije kako i sever Crne Gore“, napisao je Čubrilo na svom Fejsbuk profilu.Usled jačeg zahlađenja, kišu će u predelima koji su na više od 700 metara nadmorske visine brzo smeniti sneg koji je moguć i na nižim nadmorskim visinama.„U petak jutro hladno, a na severu i zapadu pretežno vedro uz slab do umeren mraz. Tokom dana promenljivo oblačno i uglavnom suvo osim na planinama gde će povremeno provejavati sneg. Kasno posle podne i uveče nad jugoistočnim i istočnim delom regiona, sledi novo naoblačenje, ponegde uz slab sneg. Vetar će biti slab do umeren istočni, na jugu Banata jak jugoistočni, uveče u slabljenju. Jutarnji minimum od minus petdo minus jedan, ponegde na planinama i do minus devet. Tokom dana maksimum pet stepeni u plusu“, kaže Čubrilo.Prema njegovim rečima, novo naoblačenje će biti posledica razvijanja ciklona nad Mediteranom čiji bi se centar najverovatnije preko Sicilije i juga Italije premeštao ka Grčkoj.„Kako će naš deo Evrope biti u hladnom sektoru ovog sistema računa se na spuštanje još malo hladnijeg vazduha i upravo ta nova količina hladnoće bi mogla biti dovoljna da nad većim delom Srbije, osim krajnjem jugoistoku, nad istokom BiH i istokom Hrvatske u toku subote bude uslova za umeren, vlažan sneg te bi usledilo i formiranje snežnog pokrivača od jedan do osam centimetara. Na planinama Srbije, BiH i Crne Gore i do 15 centimetara novog snega, posebno na jugu Srbije i severu Crne Gore.„Duvaće umeren, severozapadni vetar dok bi se dnevni maksimum kretao od minus jedan do plus tri stepena Celzijusa. Ukoliko se ovakva sinoptika i dalje održi, značajan deo regiona bi mogao do ponedeljka uveče da ima tanji snežni pokrivač. Ukoliko snega i bude on neće doći na zamrznutu zemlju, a temperature će u nizijama biti oko nule te će se deo snega otapati. Prestanak padavina uz smanjenje oblačnosti se očekuje posle 11. januara, pa bi do 16. januara uglavnom bilo suvo uz jutarnji mraz i dnevni maksimum malo iznad nule. Posle 16. januara ima signala za moguće novo zahlađenje ali taj prognostički interval je jako udaljen te je prognoza vrlo nepouzdana“, rekao je Čubrilo, prenele su Novosti.\n© Sputnik / Lola ĐorđevićSusnežica u Beogradu\nPrema najavama meteorologa, danas je poslednji dan „januarskog proleća“, bar kada je reč o narednih sedam dana. Već za predstojeće praznike i vikend, temperature će biti znatno niže, a kiša ili sneg padaće gotovo u celoj zemlji.\nOd današnjih 19 stepeni, dokle će, u nekim krajevima Srbije doseći živa na Celzijusovoj skali, već sutra će biti najviše 10.\nPosle jutarnje magle, danas tokom dana biće umereno oblačno i natprosečno toplo sa gotovo 19 stepeni. Uveče stiže naoblačenje sa severa, pa će na Badnji dan u većem delu zemlje biti oblačno i osetno hladnije, mestimično s kišom, a u brdsko-planinskim predelima zapadne i jugozapadne Srbije sa snegom. Na jugoistoku zemlje pre podne će se zadržati suvo uz postepeno naoblačenje i slabu kišu u drugom delu dana, dok se istovremeno na severu zemlje očekuje prestanak padavina, a u toku noći i razvedravanje.\nU petak, za Božić, na severu Srbije, veći deo dana biće pretežno sunčano, u ostalim krajevima oblačno, još ponegde sa slabom kišom, susnežicom ili snegom. Jutarnja temperatura minus dva, a najviše će dostići osmi podeljak Celzijusove skale.\nOd 11. januara suvo, moguće zahlađenje od 16. januara\nMeteorolog Marko Čubrilo kaže da posle 11. januara, ima izgleda za period suvog i umerenog hladnog vremena, a posle 15. januara moguće je novo zahlađenje.\n„U toku noći ka četvrtku se računa na premeštanje hladnog fronta koji će prvo zahvatiti sever i severozapad regiona donoseći jače naoblačenje, mestimičnu kišu, okretanje vetra na pojačan do jak severozapadni i osetno zahlađenje. U toku noći ovo pogoršanje će zahvatiti celu Hrvatsku, BiH i najveći deo Srbije kako i sever Crne Gore“, napisao je Čubrilo na svom Fejsbuk profilu.\nUsled jačeg zahlađenja, kišu će u predelima koji su na više od 700 metara nadmorske visine brzo smeniti sneg koji je moguć i na nižim nadmorskim visinama.\n„Za doček Božića po julijanskom kalendaru u nizijama hladnije, ali uglavnom bez snega ili uz simboličnu visinu, dok se na planinama preko 700 metara očekuje od četiri do 10 centimetara snega. Sutra dnevni maksimum od 2 do 8 stepeni u plusu“.\n„U petak jutro hladno, a na severu i zapadu pretežno vedro uz slab do umeren mraz. Tokom dana promenljivo oblačno i uglavnom suvo osim na planinama gde će povremeno provejavati sneg. Kasno posle podne i uveče nad jugoistočnim i istočnim delom regiona, sledi novo naoblačenje, ponegde uz slab sneg. Vetar će biti slab do umeren istočni, na jugu Banata jak jugoistočni, uveče u slabljenju. Jutarnji minimum od minus petdo minus jedan, ponegde na planinama i do minus devet. Tokom dana maksimum pet stepeni u plusu“, kaže Čubrilo.\nPrema njegovim rečima, novo naoblačenje će biti posledica razvijanja ciklona nad Mediteranom čiji bi se centar najverovatnije preko Sicilije i juga Italije premeštao ka Grčkoj.\n„Kako će naš deo Evrope biti u hladnom sektoru ovog sistema računa se na spuštanje još malo hladnijeg vazduha i upravo ta nova količina hladnoće bi mogla biti dovoljna da nad većim delom Srbije, osim krajnjem jugoistoku, nad istokom BiH i istokom Hrvatske u toku subote bude uslova za umeren, vlažan sneg te bi usledilo i formiranje snežnog pokrivača od jedan do osam centimetara. Na planinama Srbije, BiH i Crne Gore i do 15 centimetara novog snega, posebno na jugu Srbije i severu Crne Gore.\n„Duvaće umeren, severozapadni vetar dok bi se dnevni maksimum kretao od minus jedan do plus tri stepena Celzijusa. Ukoliko se ovakva sinoptika i dalje održi, značajan deo regiona bi mogao do ponedeljka uveče da ima tanji snežni pokrivač. Ukoliko snega i bude on neće doći na zamrznutu zemlju, a temperature će u nizijama biti oko nule te će se deo snega otapati. Prestanak padavina uz smanjenje oblačnosti se očekuje posle 11. januara, pa bi do 16. januara uglavnom bilo suvo uz jutarnji mraz i dnevni maksimum malo iznad nule. Posle 16. januara ima signala za moguće novo zahlađenje ali taj prognostički interval je jako udaljen te je prognoza vrlo nepouzdana“, rekao je Čubrilo, prenele su Novosti.


BLEF? Dodik kritikovao Košarca, ali ga neće smijeniti iz VM BiH iako ima kapacitet za to\n05/05/2020 06/05/2020 deblokada\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Staša Košarac (SNSD) izvinio se građanima zbog nepromišljenog postupka, kako je naveo, nakon što je prisustvovao sinoćnjoj proslavi rođendana u Sarajevu, kazavši da prihvata grešku te da će snositi odgovornost za to. Njegov stranački šef, Milorad Dodik, rekao je za medije u RS da je Košarac prisustvom na sinoćnoj privatnoj zabavi u Sarajevu na kojoj nisu ispoštovane važeće zaštitne mjere i preporuke tokom epidemije virusa korona, napisao kraj svog političkog puta, te da u tom pogledu nema nikakve dileme.\nNije poznato zašto bi Dodik i SNSD, tačnije predstavnici RS-a u Vijeću ministara BiH imali problema oko zamjene ministra iz svoje kvote. Politički kapacitet u izvršnoj vlati na državnom nivou SNSD-u i partnerima to omogućava. Za pretpostaviti je da je ova rezerva oko eliminiranja Koašrca iz Vijeća ministara blef. Cilj je zadovoljiti javnost kritikama i najavljenim distanciranjem od Košarca, ali što neće imati svoju rezultantu u stvarnom političkom životu pa će on ostati na mjestu ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine.\nPotpredsjednik SNSD-a Radovan Višković izjavio je da je nedopustiv potez njegovog stranačkog kolege Staše Košarca.\nPredsjednik Partije demokratskog progreda (PDP) Branislav Borenović uputio je dopis Kolegiju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i predsjedavajućem Vijeća ministara BiH da pokrenu postupak za smjenu ministra Košarca. Borenović kaže da je očekivao da će Košarac sam odmah podnijeti ostavku, ali “očito moralna odgovornost ne postoji u društvu u RS”, zbog toga traži njegovu smjenu.\n– Očigledno se Zoran Tegeltija i Nebojša Radmanović puno ne pitaju, pa pozivam Milorada Dodika, koji je uzurpirao sve funkcije u RS-u, da smijeni svog ministra – rekao je Borenović.\n← Zanatske radnje u Mostaru otvorene, turista nikad manje\nObilježen je Dana sjećanja na ubijenu djecu Sarajeva – 5. maj. →


Redovni servis, 4X4 Kozarac doo, Landr rover Beograd, Srbija\nRedovni servis Održavanje vozila u dobrom stanju počinje kod kuće. U priručniku koji ste dobili uz vozilo, naći ćete informacije o tome kako treba obavljati jednostavne provere koje vozač ili vlasnik vozila treba da obavlja svakodnevno. To su mere predostrožnosti, zamišljene u svrhu osiguranja sigurne i pouzdane vožnje, pa ih zato ne treba zanemarivati.\nVrlo je važno da se obezbedi da se redovni servisi obavljaju u za to predviđenim intervalima, koji su izraženi u mesecima ili u pređenoj kilometraži (koji uslov se pre ispuni). U slučaju pojave nekog nepredviđenog kvara, neophodno je da odmah o tome obavestite svoj Land Rover servis, koji će na odgovarajući način reagovati i u najhitnijem roku otkloniti problem.\nDugačke vožnje u teškim uslovima rada, na primer: kroz blato, po divljim putevima, po pesku i prašini, ili vožnja velikom brzinom u dužem vremenskom intervalu na visokim temperaturama, znače da Vaše vozilo treba češće voziti na servis. Kontaktirajte svog Land Rover prodavca i ovlašćeni servis ukoliko Vam je potrbno više informacija o tome. Ukoliko ne poštujete preporuke proizvođača date od strane ovlašćenog servisa, može doći do preranog trošenja određenih sklopova ili nepredviđenih kvarova na motoru Vašeg vozila.


Razlozi osnivanja, istorijat i misija centra\nCENTAR ZA RAZVOJ I PROJEKTOVANJE MAŠINA\nNaslovna O nama Delatnost centra Vodeći istraživači Vesti Tekući projekti Arhiva projekata Kontakt\nRazlozi osnivanja centra\nOsnovni preduslov razvoja svake kompanije je da zadrži postojeće tržište i eventualno ga proširi. Da bi se to postiglo neophodno je odgovarati zahtevima tržišta u toku dužeg niza godina, pri čemu tržište postavlja stalno sve složenije zahteve u pogledu produktivnosti, kvaliteta, dizajna i brzine osvajanja novih proizvoda.\nKarakteristike svetskog tržišta u današnjim uslovima su dominacija zahteva kupaca i globalizacija tržišta, što ima za posledicu višestruko povećanje konkurencije. Više nije problem proizvesti proizvod već prodati proizvod. Da bi preduzeća opstala na tržištu u takvim uslovima nameću se imperativi skraćenja vremena razvoja proizvoda, poboljšanje kvaliteta proizvoda uz istovremeno smanjenje cene proizvoda. Rešenje je u nalaženju i primeni adekvatne strategije razvoja i konstruisanja proizvoda.\nKatedra za mašinske konstrukcije na svojoj sednici od 14.06.2004. razmatrala je dosadašnji rad i aktivnosti članova Katedre, kao i rezultate članova Katedre koji su postignuti u dosadašnjem periodu na planu razvoja, konstruisanja i projektovanja proizvoda. Zaključeno je da su ispunjeni svi potrebni preduslovi za osnivanje centra za RAZVOJ I PROJEKTOVANJE MAŠINA u okviru Katedre.\nMisija centra je primena kompleksnih sistema u razvoju proizvoda odnosno sistematski pristup traženja, nalaženja i ocene odnosno izbora konstrukcionog rešenja u cilju dobijanja kvalitetnih, tržišno konkurentnih proizvoda.\nadresa: Aleksandra Medvedeva 14, 18000 Niš, Republika Srbija; tel: (+381 18) 500 642; fax:(+381 18) 588 199


SZO: Prve vakcine na Kosovo stižu početkom marta ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n22.02.2021 u 09:16\nSZO: Prve vakcine na Kosovo stižu početkom marta\nPrema najavama iz Svetske zdravstvene organizacije prve vakcine iz mehanizma Kovaks stižu na Kosovo početkom marta, prenosi Reporteri.\nIako je isporuka vakcina najavljena za februar, Isma Humoli iz Svetske zdravstvene organizacije navodi da se očekuje da prve doze preko Kovaks mehanizma stignu u prvoj nedelji marta.\n“Kao što vam je poznato, Kosovo će dobiti veliku količinu vakcine iz mehanizma Kovaks. Želja je da vakcina stignu što pre, ali svedoci smo da nedostaje dovoljan broj doza, zbog nemogućnosti da se proizvedu potrebne količine ili onoliko koliko zahtevaju države. Dakle, kapaciteti su smanjeni”, rekla je Humoli za Glas Amerike.\nIz SZO ističu dobre rezultate Srbije u procesu imunizacije staovništva.\n“U ovom slučaju Srbija je napredovala daleko ispred mnogih drugih zemalja, ne samo zemalja regiona. Albanija vakciniše donacijom sa izuzetno malim brojem vakcina, Makedonija i druge zemlje su u istoj fazi. Dakle, ne možemo reći da je Kosovo zastalo, ali moramo imati na umu još jednu stvar, da su zemlje koje su bogatije, opredelile milione za vakcine u vreme kada je proizvodnja tek počela”, kaže Humoli.\nPrema nacionalnom planu imunizacije, na Kosovu će se prvo vakcinisati najugroženije kategorije stanovništva, dok se očekuje da će do kraja godine biti vakcinisano više od 60 odsto populacije.\n“Grupe koje imaju prioritet su zdravstveni radnici, ali ne svi, već oni koji su direktno uključeni u lečenje pacijenata zaraženih korona virusom, zatim ljudi koji uzimaju uzorke i osobe starije od 70 i 80 godina sa hroničnim bolestima i time će postepeno biti obuhvaćeno stanovništvo”, dodaje Humoli.\nPredsednik kosovske lekarske komore Pljeurat Sejdiu kaže da je svako odlaganje procesa imunizacije rizik za širenje infekcije. Do sada je skoro 4.000 zdravstvenih radnika zaraženo, a njih 18 je izgubilo život, kaže Sejdiu.\n“Može se reći da ovo nije veliki broj, ali kada pogledamo koliki je naš kapacitet, govorimo o oko 40 odsto lekara. Čekamo, istina je da smo se malo ranije nadali dolasku vakcine, barem kontingenta koji bi osigurao da naši ljudski kapaciteti zdravstvenog sistema budu vakcinisani i spremni za novi talas”, rekao je Sejdiu.\nEvropska unija je saopštila da je u partnerstvu sa Svetskom zdravstvenom organizacijom pokrenula novi regionalni projekat vredan preko 7.000.000 evra za pomoć Zapadnom Balkanu.\nNa Kosovu su prvi slučajevi koronavirusa registrovani u martu prošle godine i od tada je registrovano 66.380 zaraženih, 58.169 je izlećeno, dok je 1.572 osoba izgubilo birku sa kovidom-19.


Njemačka online banka N26 privukla 257 miliona eura investicija – Bankar.me\nNjemačka online banka N26 privukla 257 miliona eura investicija\nJanuary 15, 2019 BANKE, EVROPA, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nNjemačka online banka N26 objavila je rezultate svog izlaska na svjetsko tržište kapitala prema kojima su prikupili 257 miliona eura ulaganja, podigavši svoju tržišnu vrijednost na dvije milijarde i 310 miliona eura.\nKao neke od svojih novih ulagača, N26 imenovao je američki fond Insight Venture Partners i singapurski GIC, dok prikupljeni kapital, kako su naveli, namjeravaju iskoristiti za prodor na američko tržište.\n– S ovakvim povjerenjem ulagača spremni smo da uzdrmamo jednu od najvećih industrija na svijetu zbog čijih visokih naknada pate milioni potrošača na svijetu – bez okolišanja je napad na nova tržišta najavio suosnivač i predsednik Uprave N26 Valentin Stalf.\nNajveća evropska online banka trenutno posluje na 24 tržišta u Evropi sa dva miliona i 300 hiljada klijenata, a dosada su odradili transakcija u vrijednosti 20 milijardi eura. Vrijednost depozita građana na računima N26 je više od milijarde eura.\n– N26 postigao je najveći interes finansijskog tržišta za jedan evropski start up finansijske tehnologije ikada, a sada im je vrijednost tri puta veća nego prilikom prethodnog izlaska pred investitore pre godinu dana – prokomentarisao je poduhvat njemačke on-line banke Financial Times.\nUgledni list procjenjuje da će N26 nakon SAD, pokušati prodor i na južnoamerička i azijska tržišta.\nU prilog procjenama ide najava N26 da u narednim godinama planiraju opsluživati oko 100 miliona klijenata. Dosada su privukli 430 miliona dolara od ulagača među kojima su, osim spomenutih, i Allianz, Tencent, Horizons Ventures i Greyhound Capital.\n– Postoje svi preduslovi da N26 postane globalni digitalni brend na tržištu koje odolijeva uticajima novih tehnologija – komentariše Miller ulaganje u banku koju su pre nepunih šest godina u Berlinu osnovali Stalf i Maximilian Tayenthal.\nPOJMOVIMobilna banka N26\nPrevious Rađa se lider u proizvodnji zlata: Newmont kupuje Goldcorp za 10 milijardi dolara\nSljedeći Strani avioprevoznici zaobilazili Podgoricu\nOnline banka N26 se zbog Brexita potpuno povlači iz Britanije


Fudbalski klub Crvena zvezda kažnjen je od strane UEFA.\nEvropska kuća fudbala saopštila je da prvaka Srbije mora da plati 50.000 evra jer je prekršio propise koji su navedeni u Pravilniku o finansijskom fer-pleju.\nOno što je posebno zanimljivo je pojašnjenje UEFA:\nZvezda je, naime, sankcionisana "zbog kašnjenja isplate zaostalih potraživanja", odnosno njihovog plaćanja nakon roka predviđenog propisima UEFA.\nSrpski šampion je, dakle, izmirio dugovanja za koja je sada kažnjen, ali to nije uradio do datuma koja je evropska kuća fudbala propisala, pa će morati da plati 50.000 evra kao neku vrstu (prilično surove) kamate.\nKažnjena su još dva kluba, Olimpija iz Ljubljane 75.000 zbog istog prekršaja kao klub sa Marakane, a Ordabasiju iz Kazahstana je, uz 100.000 evra globe, zaprećeno izbacivanje iz UEFA nadmetanja na dve godine ako do 31. januara 2020. ne dokaže da je platio sva dugovanja koja je imao zaključno sa 30. septembrom ove godine.\nBURAN POČETAK TRENERSKE KARIJERE STANKOVIĆA! Ovo je istina o tome da li Mario Baloteli DOLAZI u FK Crvena zvezda!


Kremlj | Novosti.rs\nMILIJARDOM SMIRUJU KIJEV: SAD i Nemačka nagovestile da su blizu postizanja dogovora oko gasovoda "Severni tok 2"\nIAKO je najavljeno da će se 21. jula obznaniti dogovor američkog predsednika DŽozefa Bajdena i nemačke kancelarke Angele Merkel oko gasovoda "Severni tok 2", do sada to nije učinjeno, pa zvaničnog saopštenja iz Kremlja nije bilo.\n21. 07. 2021. u 22:57\nOGLASIO SE KREMLJ O PRISLUŠKIVANJU MAKRONA: "U Rusiji se to nikada ne bi dogodilo"\nPORTPAROL Kremlja Dmitrij Peskov je, komentarišući navode medija o prisluškivanju predsednika Francuske Emanuela Makrona, izjavio da Vlada Rusije koristi specijalne sisteme veza koje pouzdano štite i nema potrebe za dodatnom zaštitom.\n21. 07. 2021. u 13:59\nKREMLJ PORUČUJE: Neophodni razgovori sa talibanima\n09. 07. 2021. u 13:46\nKREMLJ UPOZORAVA: Situacija u Avganistanu se destabilizuje\nSituacija u Avganistanu, odakle se povlače američke trupe i njihovi saveznici, ne razvija se na najbolji način, situacija se destabilizuje, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n05. 07. 2021. u 13:08\nPESKOV ODGOVORIO ZELENSKOM: Rusija nema nameru da u Ukrajini podiže svoju zastavu\nPORTPAROL Kremlja Dmitrij Peskov je komentarišući izjavu ukrajinskog lidera Vladimira Zelenskog o tome da Rusi i Ukrajinci nisu jedan narod jer da je tako na zgradi Dume bi se vijorila ukrajinska zastava, rekavši da Moskva nema nameru da podiže svoju zastavu u Ukrajini i poštuje ukrajinski suverenitet.\n02. 07. 2021. u 14:39\nNAMERNA I PRIPREMLJENA PROVOKACIJA: Kremlj se oglasio povodom incidenta sa britanskim razaračem\nKREMLJ smatra provokacijom incident sa britanskim razaračem u Crnom moru - izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n24. 06. 2021. u 12:55\nBAJDEN NEĆE S PUTINOM PRED NOVINARE: Šef Bele kuće kaže da to nije takmičenje\nPritisnut da kaže zbog čega neće održati zajedničku konferenciju za novinare sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, predsednik SAD DŽozef Bajden rekao je da to "nije takmičenje na temu ko će bolje da se predstavi na konferenciji ili će se potruditi da posrami onog drugog", preneo je Ej-Bi-Si njuz. Planirano je da se Putin i Bajden sastanu prvi put 16. juna u Ženevi.\nKREMLJ POVODOM ODVOJENIH KONFERENCIJA: Nemamo niska očekivanja zbog Bajdenove odluke\nODSUSTVO plana o zajedničkoj konferenciji za novinare predsednika Rusije i SAD - Vladimira Putina i DŽoa Bajdena - nakon završetka sastanka dvojice lidera, ne znači niska očekivanja od tog susreta u Ženevi 16. juna, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n12. 06. 2021. u 20:46\nZAHAROVA NIKAD JASNIJA: Stavljanjem Češke na spisak neprijateljskih zemalja Rusija naziva stvari svojim imenom\nPROTERIVANJE ruskih diplomata od strane čeških vlasti u suprotnosti je sa Bečkom konvencijom o diplomatskim odnosima i stavljanjem Češke na spisak neprijateljskih zemalja Rusija naziva stvari svojim imenom - izjavila je portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova.\n31. 05. 2021. u 22:48\nKREMLJ O "NENORMALNOSTI" RUSIJE: "Žalimo što je Poljska je zaslepljena mržnjom"\nKREMLJ žali što mržnja prema Rusiji zaslepljuje neke poljske političare, kao i predsednika te zemlje, izjavio je portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov povodom novih oštrih reči Andžeja Dude na račun Rusije.\nPESKOV JASAN: Medvedčuk je jedini ukrajinski političar koji se zalaže za normalizaciju odnosa sa Rusijom!\nPREDSEDNIK Rusije Vladimir Putin smatra da je lider ukrajinske partije „Opoziciona platforma – za život“ Viktor Medvedčuk, kojeg Kijev sumnjiči za veleizdaju i proneveru nacionalnih resursa na Krimu, jedan od retkih ukrajinskih političara koji se na delu zalaže za normalizaciju odnosa sa Rusijom, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n14. 05. 2021. u 12:43\nRUSIJA NE PLANIRA NIKOGA DA PROGURTA - PA NI DONBAS: Kremlj reagovao na tvrdnje "Blumberga“ - Nikad se time nismo bavili\nKREMLJ demantuje informacije da Rusija planira da prisajedini Donbas, kako tvrdi agencija Blumberg.\n13. 05. 2021. u 12:37\nAPEL IZ MOSKVE: Izrael i Palestina da pokušaju da normalizuju situaciju\nSTRANE u arapsko-izraelskom sukobu trebalo bi da pokušaju da normalizuju situaciju koristeći odgovarajuće rezolucije Saveta bezbednosti UN o ovom pitanju, izjavio je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n12. 05. 2021. u 18:57\n11:06 PALMA: Incko traži da se kazne oni koji negiraju genocid, a u Hrvatskoj ga slave\n50 MI VOLIMO NJIH, ONA NE VOLE NAS: Vedrana Rudan o tome šta deca duguju roditeljima


Ko laže, a ko govori istinu: Mihajlovićeva protiv Trivana - Trivan protiv Mihajlovićeve! - EMBARGO 011\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je da je krivična prijava protiv bivšeg ministra zaštite životne sredine Gorana Trivana podneta zbog nesavesnog postupanja u oblasti regulisanja izgradnje mini hidroelektrana (MHE), a da će o tome da li ima elemenata za krivičnu prijavu odlučivati nadležni organi.\n„Ne znam da li intervjuom koji je dao, Trivan nagoveštava da će se SPS pred izbore odreći politike Vlade ili je reč o nekim borbama unutar SPS-a, ali ono što znam jeste da su ministri odgovorni za resore koje vode. Sve što je Goran Trivan radio kao ministar pokazuje da je njemu stalo da bude prepoznat kao ekolog, umesto da brine o tome šta se zaista dešava sa životnom sredinom“, navela je Mihajlović, objavio je njen kabinet.\nOna je navela da Trivan, dok je vodio svoju kampanju i javno se zalagao za zabranu MHE, ministarstvo na čijem je čelu bio, nije sprovodilo nadzor nad zakonitošću rada Zavoda za zaštitu prirode koji je menjao izdate uslove za gradnju MHE na istoj lokaciji, te da je odgovorno za višegodišnje nedonošenje pravilnika o minimalnom održivom protoku, kojim bi se spasle mnoge reke, jer bi bio utvrdjen biološki minimum.\n„Drugim rečima, čovek koji je bio ministar životne sredine danas pokušava da objasni kako nije odgovoran za to što se oglušio o svaku svoju obavezu da bi zaštitio istu tu životnu sredinu“, navela je Mihajlovićeva.\nDodala je da, ukoliko je Trivanov cilj bio da od svih državnih funkcionera ekološki aktivisti samo njega ne napadaju, onda je taj cilj postigao, „ali je cena promovisanja njegovih političkih ideja i neuradjenog posla velika i plaćena je stvaranjem haosa u jednoj važnoj oblasti za državu i građane“.\n„Ako je želeo da ostane aktivista, onda nikad nije ni trebalo da se prihvata ministarske funkcije. Posao ministra je da brine o donošenju zakona i propisa, a ne da bude aktivista u Vladi i da svojim nečinjenjem kreira atmosferu u kojoj će jedan dobar izvor energije kao što su MHE postati meta opravdanog nezadovoljstva građana i tema za one koji žele da politizuju ekologiju, a kojima je Trivan po stavovima očigledno najbliži“, kazala je Mihajlović.\nBivši ministar zaštite životne sredine Goran Trivan rekao je u intervjuu za list „Danas“ da je krivična prijava protiv njega „neverovatan luping i tragikomičan pokušaj (ministrake Zorane Mihajlović) da odgovornost skine sa sebe i prebaci na nekog drugog“.\n„Tragikomično je da glavni zagovornik izgradnje tih mini hidroelektrana podnosi prijavu protiv mene, koji sam bio protiv toga. Nema elemenata za takvu prijavu, ali bogami ima za njenu odgovornost zbog štete nanete Srbiji“, rekao je Trivan.\nOn je ocenio da je ministarka u toj priči eksponent i da je u vezi sa MHE reč o velikim interesima, visokim subvencijama i velikim profitima kojih se niko lako ne odriče.\nBesplatnim školama sporta obuhvaćeno oko 69.000 dece u BG\nMeštani beogradskih naselja traže pomoć od Vesića


Za godinu broj zaposlenih smanjen skoro devet odsto | onogošt.me\n“Neaktivno stanovništvo čini 233,5 hiljada lica. Broj neaktivnog stanovništva u odnosu na prethodni kvartal je povećan za 7,2 odsto, i u odnosu na isti kvartal prethodne godine bilježi rast od 10,5 odsto. Stopa aktivnosti za drugi kvartal 2020. godine je 53,4 odsto, stopa zaposlenosti je 45,2 odsto, stopa nezaposlenosti je 15,2 i stopa neaktivnosti je 46,6 odsto”, navode iz Monstata.\n“Najveći broj aktivnog stanovništva čine lica u starosnoj grupi od 25 do 49 godina i to 163,6 hiljada. Starosna grupa u kojoj je najveći broj neaktivnih lica je grupa od 65 i više godina, što čini 66,3 hiljade neaktivnih. Najveći broj zaposlenih čine lica u starosnoj grupi od 25 do 49 godina i to 137,3 hiljada zaposlenih lica. Takođe, najveći broj nezaposlenih čine lica u istoj starosnoj grupi odnosno 26,4 hiljade nezaposlenih lica”, ističu u Monstatu.\n“Obrazovna struktura zaposlenih osoba pokazuje da njih 61,4 odsto imaju završenu srednju školu, slijede zaposleni sa završenim višim ili visokim obrazovanjem 31,9 odsto, zatim osobe sa završenom osnovnom školom ili nižim obrazovanjem 6,7 odsto. Obrazovna struktura nezaposlenih osoba pokazuje da 60,4 odsto imaju završenu srednju školu, slijede nezaposleni sa završenim višim ili visokim obrazovanjem 24,1 odsto, zatim osobe sa završenom osnovnom školom ili nižim obrazovanjem 15,5 odsto”, pokazuju podaci Ankete o radnoj snazi za drugi kvartal ove godine.\n“U posmatranom periodu 8,7 hiljada ili 21,4 odsto nezaposlenih je tražilo posao kraće od 12 mjeseci, do dvije godine 5,5 hiljada ili 13,5 odsto nezaposlenih je tražilo posao, dok je 26,5 hiljada ili 65,1 odsto nezaposlenih tražilo posao dvije godine i duže”, zaključuju u Monstatu.\nZa službena vozila 150 hiljada\nCrnogorski sudovi potrošili su prošle godine za nabavku opreme preko 574 hiljada eura, od toga oko 150 hiljada utrošeno je za službena vozila.


NOVI ZAKONI I PROPISI DONOSE GRAĐANIMA MOGUĆNOST VELIKE UŠTEDE: Detaljno pojašnjenje kako smanjiti račun za struju | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.04.2021. • 08:52 Srbija Danas/Blic\nSRBIJA POKLANJA MLADIMA 150.000 KUĆA NA SELU: Uskoro otkup i renoviranje a potom kreće konkurs\n- Otplata bi se ustvari manifestovala u tome što bi se plaćao znatno manji račun za električnu energiju, jer vi ne biste povlačili energiju iz mreže. Plaćali biste samo režijske troškove to je 700, 800 dinara mesečno - navodi Aleksandar Car iz Instituta "Mihajlo Pupin".\n- Na svakoj kući, na svakoj stambenoj zgradi hoćemo da vidimo solarne panele i ovaj zakon to zaista omogućava da potrošači ustvari budu i proizvođači. Da koristite jedan deo energije koja je čista zelena energija, da kada niste tu ili kada solarni paneli proizvode više nego što vi koristite, taj višak energije će odlaziti u mrežu - objašnjava Zorana Mihajlović, ministarka rudarstva i energetike.\n- Nakon izvesnog vremena noću ili zimskom periodu, vi taj višak povučete nazad iz mreže i trošite. Tako da se radi neko akumuliranje energije koju ste vi proizveli u električnu mrežu koja je svima dostupna - dodaje Car.\n- Mogu da se koriste za pripremu sanitarne tople vode tokom cele godine. Njihova upotreba je krajnje jednostavna na individualnom stanovanju, bilo kod izgradnje novih zgrada bilo kod rekonstrukcije postojećih objekata. To što jednostavno sprovedete instalaciju do tog jednog ili dva kupatila u individualnoj porodičnoj kući - ističe Milica Jovanović Popović, profesorka arhitekture.\nstruja račun solarna energija kilovat sati obnovljivi izvori energije proizvođač kupac


Tehnokrata u Prištini - Kosovo Online\nTehnokrata u Prištini\n8. Jun 2020. • 08:40\nVeć prvog dana svog premijerskog mandata Avdulah Hoti je najavio da će biti glavni prištinski pregovarač s Beogradom i da je stupio u kontakt s izaslanikom EU Miroslavom Lajčakom. Novi šef vlade je sebe predstavio kao ovlašćenog da zastupa Kosovo "po ustavu”, ali je samo dva dana kasnije stigla vest da će pregovore ipak voditi Hašim Tači.\nOvu informaciju tek inaugurisani premijer je odmah negirao. Posle svega izgleda kao da Priština opet pokušava da unese zabunu u kojoj neće biti jasno koji je od dva predstavnika zaista zastupa i na kom se nivou dijalog vodi. Za sada deluje da će Hoti razgovarati s Briselom, dok će Tači biti zadužen za kontakte sa SAD. Ovakva albanska podela karata mogla bi, međutim, da se tumači kao rezultat dogovora koji su pre oko mesec dana postigle države Kvinte, gde je i izbor tehnokrate Hotija deo diplomatskog paketa.\nKada je pre mesec i po dana u Prištini prostrujala informacija da je i ovaj potpredsednik Demokratskog saveza Kosova u trci da zameni buntovnog Albina Kurtija, niko to nije ozbiljno uzimao u obzir. Čak je i Hoti odmahivao rukom kao da je potvrđivao da je kadrovska politika na Kosovu u rukama ambasadora SAD Filipa Kosneta. Ovaj univerzitetski profesor, koji slovi za britanskog đaka, pre tri godine već je bio kandidat DSK za premijera. Verni saradnik stranačkog lidera Ise Mustafe ovog puta nije bio prvi pik, jer su se veće šanse davale njegovom partijskom kolegi Agimu Velijuu. Ipak, kada se rukovodstvo DSK posle višečasovne rasprave spremalo da Velijua proglasi za svog kandidata za premijera, šefu stranke je, prema pojedinim izvorima, stigao SMS posle koga je Hoti primao čestitke.\nČinjenica da je zbog lojalnosti, ali i stručnosti, bio pre tri godine ministar finansija u Mustafinoj vladi govori pak da nije iznenada izabran. Hoti ima bogato političko iskustvo koje je strpljivo gradio. Inače, rođen je 4. februara 1976. u Orahovcu, završio je menadžment i informatiku na Ekonomskom fakultetu u Prištini, a magistrirao je i doktorirao na Univerzitetu Stafordšir u Velikoj Britaniji. Za razliku od komandanata terorističke OVK koji su dobro naplatili rat, za ekonomistu Hotija mediji pišu da se ne može pohvaliti velikim bogatstvom. Osim poslaničke plate, dobija i platu na prištinskom univerzitetu i koledžu Dardanija. Mada ima i tri stana u Prištini, ali se u javnosti ne povezuje s korupcijom.\nNasuprot Kurtiju, ponaša se kao da dobro zna da pregovore s Beogradom suštinski nikada nije ni vodila Priština i da će njegovoj vladi možda ostati samo da formalno potvrdi eventualnu platformu. Poznato je tek toliko da je pre dve godine kao šef poslaničke grupe DSK otvoreno govorio o razmeni teritorija, o čemu je pričao i Tači. Tada je Hoti rekao da još nije vreme za takve ideje i da su „granice Kosova” utvrđene 1989. i da je to svojom odlukom potvrdio i Međunarodni sud pravde. „Nismo spremni da menjamo teritoriju Kosova za Preševo. Kako da menjamo naše za naše”, govorio je Hoti. Zato je još manje jasno na šta misli kada danas ponavlja frazu da se zalaže za konačni sporazum sa Srbijom.\nKoliko će ostati premijer zavisi od toga koliko će biti kooperativan u odnosima sa ključnim državama. A da li će njegova vlada dobiti prelaznu ocenu kod kuće, neće zavisiti samo od Amerike ili Velike Britanije već i od Nemačke. Tamošnji list „Frankfurter rundšau” nazvao ga je „slugom mnogih gospodara” koji će imati problema da se bori s njihovim oprečnim zahtevima.\nPiše: Dejan Spalović, novinar "Politike"\nAvdulah Hoti Kosovska vlada Hašim Tači dijalog Srbija Kosovo\nKoha: Očekuje se nastavak dijaloga, ali ko je posrednik - Brisel ili Vašington\nKosovska vlada je u subotu ukinula meru reciprociteta prema Srbiji i očekuje se intenziviranje priprema za nastavak dijaloga i postizanje konačnog sporazuma Beograda i Prištine, ali ostaje nejasno ko će posredovati u povratku strana za sto - Brisel ili Vašington, piše danas Koha.\nVučić: Čekam predlog za Kosovo, prostor za dijalog otvoren\nVeber: Nema ništa od lažnog kompromisa o kome govori Beograd u dijalogu oko Kosova


VojvodinaCafe - Radiće se procena uticaja saobraćaja na Tvrđavu\nVest objavljena: 28.01.2018 10:16\nZavod za zaštitu spomenika kulture Novog Sada angažovao je nakon javnog tendera, Fakultet tehničkih nauka da obavi ispitivanje uticaja saobraćaja na Petrovaradinsku tvrđavu. Kako je navedeno u konkursnoj dokumentaciji, projekat predviđa da će biti urađeno ispitivanje uticaja dinamičkih opterećenja uzrokovanih kolskim saobraćajem na elemente Petrovaradinske tvrđave, prenosi novosadski radio 021.rs.\nKako je objašnjeno, ispitivanje će obuhvatiti prostore i objekte koji se nalaze na Donjoj i Gornjoj Petrovaradinskoj tvrđavi, glavni saobraćajni pravac Beogradske ulice, kao i kolski put do Gornje tvrđave. Na ovom prostoru analizom će biti obuhvaćena 23 objekta u Beogradskoj ulici, kao i fortifikacijski objekti: Beogradska kapija, Jozefov bastion, Komunikaciona, Molinarijeva i Dvorska kapija sa tunelom ispod Kavalira.\nZavod za zaštitu spomenika očekuje da će se ovim ispitivanjem dobiti potrebne informacije o realnom stanju Tvrđave i utvrditi stepen ugroženosti usled opterećenja izazvanih intenzivnim saobraćajem. U ovoj ustanovi su naveli da je cilj projekta da se na osnovu sprovedenih istraživanja, nedvosmisleno, na naučnim osnovama, utvrde uticaji postojećeg saobraćaja koji se odvija na Petrovaradinskoj tvrđavi i ti rezultati će omogućiti izradu mape rizika kojom će se dokumentovati posledice postojećih rešenja i utvrditi program mera zaštite kao osnov za pokretanje inicijative da se izmeni režim saobraćaja.\nVrednost posla je milion dinara, a FTN će imati i podizvođača preduzeće "TRC PR Petrovaradin".\nPodsetimo da se o zabrani ili strogim ograničenjima kretanja vozila u Podgrađu i na Petrovaradinskoj tvrđavi govori decenijama, ali da lokalna vlast do sada nije zabranjivala saobraćaj, izuzev na Gornjem delu Tvrđave, ali se ta zabrana slabo primenjuje, pa svako može kolima da dođe do sata na Tvrđavi i tu se parkira.


Italija: CONSOB dodaje kripto kompaniju Togacoin na crnu listu prevara\nBTC $36.346 -0,97%\nETH $2.375 -3,43%\nBNB $379 +1,84%\nSOL $88 -3,82%\nItalijanski regulator za hartije od vrednosti dodao je kripto-kompaniju Togacoin na svoju crnu listu\nItalijanski regulator hartija od vrednosti, Nacionalna komisija za privredna društva i berzu (CONSOB), dodao je kripto-kompaniju Togacoin na svoju crnu listu prevara 28. januara.\nRegulator je objavio svoje upozorenje protiv Togacoina zajedno sa sličnim upozorenjima vezanim za binarne opcije kompanije Smart Choice Zone i forex menjačnice Fx Breeze. Tri firme su dodate na listu upozorenja CONSOB-a zbog neuspeha u dobijanju dozvole za rad u Italiji.\nTogacoin-ova veb stranica sadrži “kalkulator prihoda” koji obećava povraćaj od 239% u jednoj godini, 654% povraćaja u tri godine i pismo o namerama (whitepaper) od 33 stranice. Na sajtu se takođe navode planovi kompanije da postane deo "nove generacije rudarskih operacija, koje imaju pogodnu klimu, manje su podložne fluktuacijama cene energije i, konačno, profitabilnije i bezbednije."\nKako je izvestio Cointelegraph u decembru prošle godine, CONSOB je obustavio još dva projekta za navodno nuđenje lažnih šema za kripto investicije. Naime, regulator je suspendovao Bitsurge Token and Green Energy Certificates , koji su navodno projekti prevare iz kompanije Avalon Life, kompanije koja nema sedište u Evropskoj uniji.\nTokom istog meseca, CONSOB je takođe izdao nalog za prekid i odustajanje od kripto projekta Avacrypto. Mesec dana ranije, regulator je poslao slične naloge drugim trima kripto-vezanim kompanijama: Richmond Investing, Cryptoforce i Eagle Bit Trade.\nPrevaranti koji su se predstavljali kao korisnička podrška u HitBTC-u se suočavaju sa dve godine zatvora


RTS :: U užem izboru za Ninovu nagradu 17 romana\nKultura U užem izboru za Ninovu nagradu 17 romana\nsreda, 13. jan 2021, 11:27 -> 11:39\nŽiri za dodelu Ninove nagrade načinio je drugu selekciju dela koja konkurišu za Roman godine 2020. Na listi izbora nalaze se nove knjige dva književnika koja su ranije već dobila NIN-ovu nagradu, tri pisca kojima je nagrada prethodnih godina zamalo izmakla, i čak četiri romana - prvenca.\nŽiri radi u sastavu - Marija Nenezić, Ivan Milenković, Marjan Čakarević, Branko Kukić i Teofil Pančić (predsednik žirija) načinili su drugu selekciju dela koja konkurišu za Roman godine 2020..\nNa listi izbora nalaze se nove knjige dva književnika koja su ranije već dobila NIN-ovu nagradu, tri pisca kojima je nagrada prethodnih godina zamalo izmakla, i čak četiri romana - prvenca.\nDela u užem izboru su: Sloboda govora Vladana Matijevića (Laguna), Što na podu spavaš Darka Cvijetića (Književna radionica Rašić), Kontraendorfin Svetislava Basare (Laguna), Ljudi bez grobova Enesa Halilovića (Laguna), Siroti mali ratovi Uroša Dimitrijevića (Presing), Podstanar Filipa Grujića (Lom), Polazeći od kraja sveta Jovice Aćina (Laguna), Purpurna dekada Vladimira Kopicla (Dereta), Prekrasne ruševine Sava Stijepovića (Dereta), Fraktura Nenada Teofilovića (Dereta).\nTakođe na spisku su i romani - Ljubavna pesma Srđana Srdića (Partizanska knjiga), Hostel Kalifornija Zvonka Gazivode (Geopoetika), Jugosloveni Borisa Miljkovića (Geopoetika), Ništa nije ničije Bojana Savića Ostojića (Kontrast izdavaštvo), Spam Lazara Pašćanovića (Imprimatur), Stojna vetrenjača: četiri kanata Radovana Belog Markovića (Srpska književna zadruga) i Pod oba sunca Ognjena Spahića (Kontrast izdavaštvo).\nU novom izdanju NIN-a sutra, 14. januara biće objavljeni kratki prikazi ovih odabranih romana, a u sledećem broju - razgovori sa finalistima.\nPokrovitelji NIN-ove nagrade su "Sberbank", jedna domaća, kao i dve strane kompanije, koje žele da ostanu anonimne.


Kako Tanjug javlja: Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila obeležio 10 godina svog rada i postojanja - Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila / Asylum Protection Center\nتم إنشاءه بتاريخ 13 كانون1/ديسمبر 2017\nCentar za pomoć i zaštitu tražilocima azila (CZA) obeležio je danas 10 godina rada, a direktor tog centra Radoš Đurović istakao je da su izazovi, kada je reč o migracijama, prisutni kao i ranije, da to i dalje predstavlja krucijalno pitanje, ne samo za Evropu, nego i za Srbiju, a da će ih u budućnosti biti sve više.\n"Ono što zaista jeste za nas vrlo bitno, da 10 godina naš centar postoji i da je za 10 godina savetovao i informisao o pravima više od 220.000 ljudi, pravno zastupao više od 26.000 ljudi, psihološki pružio podršku više od 7.000 njih, prešli smo više od 400.000 kilometara puteva u Srbiji, naše sajtove u ovoj godini posetilo je više od 180.000 različitih ljudi", rekao je Đurović Tanjug.\nIstiče da je njegova organizacija "samouverena i željna" da nastavi tim putem dalje, a posebno podvlači da je CZA organizacija nastala iz naroda, i u tom smislu, nezavisnost im je jako bitna i da će na njoj insistirati u budućnosti.\n"Nezavisnost u bilo kom pogledu dovodi do toga da ste profesionalni, objektivni i privrženi moralnoj etici. Mislim da je to recept da jedna organizacija, poput ove funkcioniše. A, mogu reći da su izazovi dan-danas prisutni kao i ranije i da migracije i dalje predstavljaju krucijalno pitanje, ne samo za Evropu, nego i za Srbiju, kao i da će u budućnosti biti sve više izazova", smatra Đurović.\nZbog toga su, naglašava, "svi izgledi" da će Srbija postati "tampon-zona migracije" i da to onda nameće ogroman teret na naše društvo, na sve ljude koji rade, pa, između ostalog, i na njegovu organizaciju a, kako podvlači, pre svega na naše građane i ljude koji su ovde.\nNaravno, ističe Đurović, uloga CZA, "kako god bila značajna, nije krucijalna", jer to jeste uloga države u oblasti migracije, a da su njegova organizacija i slične NVO druga strana novčića.\n"Najveći teret i u budućnosti nosi država, koja je i nadležna da tako nešto preduzme po pitanju migracije, a svesrdna pomoć sa naše strane, naravno i kritika, pre svega konstruktivna, uvek je dobrodošla, jer to je način da mi svi napredujemo kao društvo", naglasio je Đurović.\nU budućnosti, kako dodaje, CZA će se fokusirati na tome da nastavi pravno zastupanje, korigovanje sistema azila, da on, prema njegovim rečima, počne da funkcioniše, da se omogući i širi tolerancija i kako podvlači - pre svega prave informacije sa terena građanima.\n"To može kroz izuzetnu saradnju sa medijima, koji su zaista sedma sila i rade ono što treba - obezbeđuju pravu informaciju sa terena građanima, da bi razumeli ovaj problem i borili se protiv eventualnih predrasuda", rekao je Đurović.\nCZA je nevladina, nezavisna i neprofitna organizacija koja pruža pravnu, psihosocijalnu i drugu pomoć i zaštitu tražiocima azila, izbeglim, raseljenim licima i svim drugim osobama koja su u nevolji migrirala, a aktivno radi na usavršavanju koncepta i sistema azila u Srbiji, suzbijanju predsrasuda i ksenofobije, približavanju pitanja i problema azila i izbeglištva užoj i široj javnosti u Srbiji.\n1127 زائر، ولايوجد أعضاء داخل الموقع\nأنت هنا: Sudska praksa ESLJP Vesti Kako Tanjug javlja: Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila obeležio 10 godina svog rada i postojanja


VELIKI BROJ REALIZOVANIH SUBVENCIONISANIH KREDITA\nPreduzeća su do sada podnela 128 zahteva za kredite za likvidnost, a realizovano je 13 zahteva, u vrednosti oko 1,5 miliona evra. Podneta su i tri zahteva za investicione kredite, a za sada je realizovan jedan, u vrednosti 50.000 evra. Od početka primene novog programa subvencionisanih kredita za 2010. godinu, primljeno je 1.693 zahteva u vrednosti 38,7 miliona evra, a realizovano 925 kredita u vrednosti 8,3 miliona evra, pokazali su najnoviji podaci Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja.\nVlada Srbije usvojila je sredinom januara program subvencionisanih kredita za privredu i građane u 2010. godini, radi ublažavanja efekata ekonomske krize, za koji je iz budžeta izdvojeno 3,5 milijardi dinara. Preduzeća su do sada podnela 128 zahteva za kredite za likvidnost, a realizovano je 13 zahteva, u vrednosti oko 1,5 miliona evra. Podneta su i tri zahteva za investicione kredite, a za sada je realizovan jedan, u vrednosti 50.000 evra.\nPrimljeno je i 965 kreditnih zahteva za subvencionisanu kupovinu automobila "fiat punto", a realizovano je 589 tih kredita u vrednosti 4,03 miliona evra. Za ostale potrošačke kredite podneto je 478 zahteva, a realizovano 294, u vrednosti 479.703 evra, dok je za subvencionisanu kupovinu traktora i kamiona do sada podnet po jedan zahtev. Za dinarske kredite za likvidnost preduzeća podneto je 117 zahteva, a realizovano 28 u vrednosti 2,3 miliona evra. U vrhu po broju primljenih i realizovanih zahteva za subvencionisane kredite su Banka Inteza, Komercijalna banka, Findomestik, Sosijete ženeral banka, Čačanska i KBC banka.


Ovako izgledaju OBLACI NA MARSU: Otkriće naučnika sve ostavlja u čudu (VIDEO)\nSnimljeni su oblaci na Marsu.\nIako najnovije fotografije koje je Curiosity rover poslao na matičnu planetu podsećaju na razglednice sa Zemlje, u pitanju je nešto daleko egzotičnije - oblaci sa Marsa.\nNaučnici su još pre dve zemaljske godine ustanovili da se oblaci na Marsu formiraju ranije nego što su očekivali, pa je Curiosity rover ove godine dobio zadatak da ih „posmatra“.\nPrvi oblaci su snimljeni u januaru, pramenasti i bogati ledom, ponekad su menjali boje drugačije od svojih rođaka na Zemlji, piše Pi Si pres.\nPročitajte još: Prvi let u istoriji: HELIKOPTER sleteo na CRVENU PLANETU\nMarsovski oblaci su se tako iz crvenih nijansi menjali u zelene, potom plave i ružičaste. Ovi oblaci se nalaze u višim delovima atmosfere od onih koji su do sada posmatrani. Navodno sadrže smrznuti ugljen-dioksid ili takozvani „suvi led“, mada naučnici to još uvek nisu uspeli da potvrde. Najlepši su odmah nakon zalaska sunca, kada ledeni kristali sijaju na poslednjem svetlu.\nKonačna slika je nastala kombinovanjem 21 fotografije, koje su snimljene kako bi se bliže osmotrili neobični oblaci iznad oblasti Gale krater. Naučnici su još pre dve zemaljske godine ustanovili da se oblaci na Marsu formiraju ranije nego što su očekivali, pa je Curiosity ove godine dobio zadatak da ih „posmatra“.\nPrvi oblaci su se pojavili u januaru, pramenasti i bogati ledom, ponekad su menjali boje drugačije od svojih rođaka na Zemlji.\nPročitajte još: Prvi video sa MARSA, neverovatnih 10 sekundi pred vama (VIDEO)\nOblaci na Marsu su se tako iz crvenih nijansi menjali u zelene, potom plave i ružičaste. Ovi oblaci se nalaze u višim delovima atmosfere od onih koji su do sada posmatrani.\nNavodno sadrže smrznuti ugljen-dioksid ili takozvani „suvi led“, mada naučnici to još uvek nisu uspeli da potvrde. Najlepši su odmah nakon zalaska sunca, kada ledeni kristali sijaju na poslednjem svetlu.\noblaci na Marsu


iAnatomija: Uz iPhone 6 dolazi i reverzibilni USB kabl?\nUz iPhone 6 dolazi i reverzibilni USB kabl?\nKako se očekivani dan promocije novog Apple-ovog smartfona, modela iPhone 6 bliži, sve više informacija dolazi iz "dobro obaveštenih izvora". Ekspert Soni Dikson objavio je na Twitteru fotografiju kabla, pokazujući razliku između običnog i novog Lightning kabla.\nNovi lightning konektor se može uključiti u već postojeće uređaje kao što su iPhone i iPad na bilo koji način, tako da se korisnici više ne moraju brinuti da li će ga pogrešno okrenuti.\nPrema dokumentima o patentu, ova promena je uvedena kako bi se "eliminisala frustracija korisnika" i "smanjio rizik od oštećivanja USB konektora".\nNovi "tip C" reverzibilni USB kabl je nedavno najavila USB Promoter Grupa, ali on neće biti kompatibilan sa aktuelnim USB portovima, dok će Appleovo rešenje biti kompatibilno sa aktuelnim, ali i budućim portovima.


Partizan ispustio +7, bolja odbrana ključ za uspeh u Valensiji (TVITOVI) - Sportske.net\nDobro poluvreme beogradskih crno-belih u Valensiji. Nešto bolja odbrana mogla bi da ih stavi u poziciju da dobiju večerašnju utakmicu.\nFoto: Beta/ABA liga/Mornar\nBravo za Valensiju! Ovakav potez se ne pamti, prelepa poruka Partizanu i ''grobarima''!Da li Partizan dobija veliko pojačanje po povratku iz Valensije?Još jedna potvrda koliko je Partizan cenjen u Evropi, i trener Valensije ''dobro pamti sve''!Spektakl u najavi - Partizan se vraća u "Arenu"!Partizan u problemima pred Valensiju, trojica pod znakom pitanja!\nKošarkaši Partizana odradili su još jedno dobro poluvreme na startu nove sezone. Nakon dvadeset minuta igre u Valensiji crno-beli imaju tri poena zaostatka (43:40) iako su u jednom momentu imali +7.\nCrno-beli su predvođeni Markusom Pejdžom (9 pts, 2 as) i Vanjom Marinkovićem (8 pts, 3 as) držali prednost tokom većeg dela poluvremena, ali je Valensija pre odlaska na odmor okrenula situaciju u svoju korist.\nTokom prve četvrtine Partizan je imao 70% ubačenih šuteva za dva poena, ali su ti procenti opali u drugoj deonici, a problematičan je bio i šut za tri poena (2/10).\nOdbranu bi u nastavku trebalo odigrati nešto bolje, mada treba priznati da u nekim situacijama crno-beli nisu imali sreće jer su već "osvojene lopte" završavale u rukama protivničkih igrača.\nKod domaćih je najbolju rolu u prvom delu imao Majk Tobi (11 pts, 4 sk).\nKako ovaj Partizan ume lepo da izgleda...\n— Дероко (@Vitez_RedaZmaja) October 17, 2018\nKada je dan krš, tu je @PartizanBC da ga popravi 💗⚪⚫\n— H.M. (@hanibanibal22) October 17, 2018\nMožemo ove Valensijaše glat da dobijemo. @PartizanBC\n— Stonexman™ (@stonexman) October 17, 2018\nIgraju dobro jer znaju da veceras pune arenu protiv zadra.💪💪💪 Braćo @PartizanBC punimo arenu kakav god rezultat bio #kkpartizan\n— dr.savara ⬛⬜⬛⬜⬛ (@savara_dr) October 17, 2018\nUmesto faula u napadu, poklone Dubljevicu 2+1 i preokrenu ceo momentum. Sramota da moraju i ovakav Partizan da sapliću\n— Jaćimović (@DarkoRaul) October 17, 2018\nPartizan se vratio.\n— SvetislavStanojković (@Sport_ista) October 17, 2018\nPartizan u sunčanoj Valensiji. 🙂\n— bjankoneri (@bjankoneri1970) October 17, 2018\nNema sreće Partizan i kad dobro odigraju u odbrani...\n— Minimalizam (@AttackTheRack) October 17, 2018


Direktor GIKIL-a na slobodi, uz mjere zabrane\nIzlijevanje katrana iz GIKIL-ovog postrojenja, Lukavac\nGeneralni direktor Global ispat koksne industrije Lukavac (GIKIL) Debasiš Ganguli, koji je osumnjičen za krivično djelo zagađenje životne sredine, nakon saslušanja u Kantonalnom tužilaštvu u Tuzli, pušten je na slobodu, uz mjere zabrane, potvrđeno je u ovom tužilaštvu.\nGanguliju je nadležni sud izrekao mjere zabrane putovanja, oduzimanja pasoša i obavezno javljanje u nadležnu policijsku upravu, potvrdio je tužilac Kantonalnog tužilaštva u Tuzli Vedran Alidžanović za portal Klixa.ba.\n"Predložen je pritvor, međutim umjesto toga sud mu je izrekao mjere zabrane, smatrajući da će se s tim postići mjera obezbjeđenja prisustva osumnjičenog, što je nama krajnji cilj", rekao je Alidžanović.\nOn kaže da Kantonalno tužilaštvo nastavlja istražne radnje u slučaju GIKIL-a.\n"Ovo je samo jedan dio dosad prikupljenih dokaza. Mi tek treba da dobijemo rezultate vještačenja u vezi sa pretresom tokom kojih su uzeti uzorci sa svih ispusnih dimnjaka i ostalih postrojenja kojima se vrše štetne emisije u vazduh. Takođe, čekamo i rezultate analize uzoraka zemlje, kao i za zagađenje vode", istakao je Alidžanović.\nPročitajte: Lukavačka koksara ugrozila zdravlje pola miliona ljudi?\nPripadnici MUP-a Tuzlanskog kantona, po nalogu Kantonalnog tužilaštva, uhapsili su u petak Gangulija, koji je osumnjičen za krivična djela koja se odnose na ekološke incidente u kojima je došlo do zagađenja vazduha, zemlje i vode.\nHapšenje je uslijedilo nakon istrage koju je pokrenulo Kantonalno tužilaštvo u Tuzli sa posebno oformljenim istražnim timom u kojem su, osim tužilaštva i policije, federalni inspektori za vode i zaštitu životne sredine, pripadnici Agencije za vodno područje rijeke Save i profesor Abdel Đozić sa Tehnološkog fakulteta u Tuzli.\nProtiv Gangulija je otvorena istraga zbog krivičnog djela zagađenje okoline.\nGanguliju se kao generalnom direktoru GIKIL-a na teret stavlja da je kršenjem važećih propisa propustio da izvrši obavezana ulaganja s ciljem smanjenja i sprečavanja emisije štetnih polutanata u vazduh, zemlju i vodu.\nGIKIL je već ranije ocijenjen kao najveći zagađivač u Tuzlanskom kantonu, a nakon što je federalno Ministarstvo za životnu sredinu i turizam odbilo produžiti ekološku dozvolu, mjere je preduzela i Federalna uprava za inspekcijske poslove koja je donijela rješenje o obustavi rada ove kompanije.


Rat u Ukrajini će izazvati najveći skok cena u poslednjih 50 godina – Portal NAŠE SELO\nPosted on April 28, 2022 May 4, 2022 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nRat u Ukrajini izazvaće „najveći potres u ceni robe“ još od sedamdesetih, upozorava Svetska banka.U novom predviđanju, iz Svetske banke kažu da će poremećaj koji je izazvao ratni sukob dovesti do ogromnog skoka cena roba koje variraju od prirodnog gasa do pšenice i pamuka, prenosi BBS News.\nPovećanje cena „počinje da ostavlja veoma krupne ekonomske i humanitarne posledice“, izjavio je za BBC Piter Nigl, koautor ovog izveštaja. On kaže da „domaćinstva širom sveta počinju da osećaju krizu troškova života“.\n„Posebno nas brinu najsiromašnija domaćinstva, pošto ona troše veliki deo svojih primanja na hranu i energiju, tako da su ona posebno ugrožena od ovog skoka cena“, dodaje viši ekonomista Svetske banke.Očekuje se da cene energenata porastu za više od 50 odsto, povećavši troškove domaćinstava i kompanija, kažu iz Svetske banke.\nNajveći skok desiće se u ceni prirodnog gasa u Evropi, od koje se očekuje da naraste više nego dvostruko.Predviđa se da će cene pasti sledeće i 2024. godine, ali će čak i tada ostati 15 odsto više nego što su bile prošle godine.\nSvetska banka je saopštila da to znači da smo od niskih brojki iz aprila 2020. godine sve do visokih iz marta ove godine „imali najveće povećanje za 23 meseca u cenama energenata još od skoka cene nafte iz 1973. godine“, kad su napetosti na Bliskom istoku dovele do dizanja cena u nebesa.\nSlično se očekuje da cene nafte ostanu visoke i 2024. godine, sa barelom osnovnog merila, nafta „Brent“, projektovanim da ove godine u proseku iznosi 100 dolara, što će dovesti do široko rasprostranjene inflacije.\nRusija proizvodi oko 11 odsto svetske nafte, što je treći najveći udeo u svetu, ali se u izveštaju navodi da se očekuje da „poremećaji uzrokovani ratom ostave trajne negativne posledice“, jer sankcije znače da strane kompanije odlaze i da je pristup tehnologiji ograničen.\nRusija trenutno obezbeđuje 40 odsto gasa u EU i 27 odsto njene nafte, ali evropske vlade rade na tome da prekinu zavisnost članica bloka od snabdevanja iz Rusije.To je uticalo na rast globalnih cena, stvorivši veću potražnju za snabdevanjem sa drugih mesta.\nTagged cene, rat, tržište


Vakcinacija protiv kovida u 2021: Masovna, ali nedovoljna - Medija centar\nViše od 7,4 milijardi doza vakcine je aplicirano u 184 zemlje sveta u prvih 11 meseci 2021. godine. Nažalost, previše ljudi koji su mogli da budu vakcinisani odabrali su da to ne učine, a previše onih koji su želeli da se vakcinišu – nisu mogli. Kovid-19 je izuzetno prilagodljiv i ove odluke, odnosno nedostatak vakcina, često su za posledicu imale smrtne ishode.\nDelta varijanta korona virusa, prvi put identifikovana u decembru 2020. u Indiji, je bila zaraznija od svojih prethodnika i ubrzo je postala dominantna vrsta širom sveta. U novembru 2021. južnoafrički naučnici su identifikovali pojavu varijante omikron. U roku od nekoliko nedelja ova mutacija je registrovana širom sveta. Na samom kraju 2021. godine je još uvek nejasno da li omikron predstavlja veću zdravstvenu pretnju, ali je kristalno jasno da je više od 5 miliona ljudi širom sveta umrlo od kovida-19.\nKosovski Srbi su za vakcine pretežno organizovano odlazili u rubna mesta centralne Srbije u blizini administrativnih prelaza (Kuršumlija, Raška, Bujanovac, Vranje). Nema preciznih podataka koliko ih je vakcinisano, a prema paušalnim, taj procenat se kreće oko prosečnog za Srbiju i koliki je tačno – zavisi od toga koga pitate.


Brčko pred dobijanjem poslovne zone od 300.000 m2 | Brčanski Forum\nBrčko pred dobijanjem poslovne zone od 300.000 m2\nIncijativa Studen grupacije da se u Distriktu Brčko, formira poslovno-ekonomska zona od 300.000 kvadrata sa investicijom od 20 miliona KM i 220 radnih mjesta, ulazi u finalizaciju.\nNakon potpisivanja Memoranduma o razumijevanju Vlade distrikta i SCO grupacije, o izgradnji ekonomske zone, korak koji slijedi je odluka Vlade distrikta o formiranju slobodne poslovne zone.\nCilj formiranja slobodne poslovne zone u Distriktu je širenje poslovnih poduhvata i povećanje broja zaposlenih.\nZa realizaciju inicijative Studen kompanije o formiranju poslovno-ekonomkse zone u Distriktu Brčko, potrebno je rješenje Kancelarije za upravljanje javnom imovinom Distrikta.\n– Treba da se na tehničkom nivou u administraciji radi oko tih odluka. To je trenutno u Kancelariji za upravljanje javnom imovinom, koja treba da to predloži, Vlada usvoji, kako bi moglo dalje da se ide u proceduru, kaže Srđan Blažić, šef Odjeljenja za stručne i administrativne poslove Distrikta Brčko, izvještava RTRS.\nŠeval Suljkanović, direktor za ekonomska pitanja Studen kompanije iz Brčkog, ističe da je potrebna koordinacija između različitih nivoa vlasti, kako se bi se prevazišli određeni problemi i kako bi se, kako navodi, i u ovakvo teškoj situaciji izbjegle neke prepreke, kada je u pitanju realizacija određenih poslovnih aktivnosti.\nIncijativa Studen kompanije u čijem sastavu su dvije jedine domaće fabrike za proizvodnju ulja i šećera, Studen agrana i Bimal, prepoznata je i u Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u BiH.\n– Ono što me posebno raduje, a to je u nadležnosti Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, jeste izražena spremnost da se u Brčkom pokrene postupak otvaranja slobodne zone. Mislim da Bimal, koji ima takve pokazatelje može biti nosilac. Vjerujem da će Vlada Brčko distrikta brzo donijeti tu odluku, a onda ćemo u skladu sa Zakonom o slobodnim zonama biti partner da Brčko dobije slobodnu zonu, rekao je Staša Košarac, ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara BiH, prenosi RTRS.\nInvestitor se obavezuje da će poslovnu zou izgraditi u roku od pet godina od dana izdavanja rješenja o odobrenju za građenje. U izgradnju će biti uloženo 20 miliona maraka i biti zaposleno 220 radnika.\nU prvoj fazi koja se odnosi na prve dvije godine, predviđeno je ulaganje od 4 miliona maraka i zaposlenje 100 radnika. U drugoj fazi bi također bilo uloženo 4 miliona maraka i zaposleno još 50 radnika, a u trećoj fazi i četvrtoj godini bilo bi uloženo još 5 miliona i zaposleno još 35 radnika, dok bi do završetka zone bilo realizirano ulaganje od sedam miliona i zaposlenje još 35 radnika.\nNeiskorišćeni potencijal domaćeg tržišta za privlačenje stranog kapitala, osim formiranja poslovnih zona, su i povoljne poreske stope.\n“Moja adresa: Srebrenica”: Desetine ljudi glasale bez dokumenata, srpske stranke gaze zakone države BiH


Tokom meseca JULA 2006. godine izvršena su merenja aerozagađenja na 7 mernih mesta na području opštine Kikinda i to:\n4. Lutajuće merno mesto (kod Livnice)\nNa 6 mernih mesta izvršena je analiza aerosedimenta u kojem su određene koncentracije ukupnih taložnih materija, teških metala (olovo, kadmijum, cink), relevantnih anjona i katjona, kao i bitne fizičkohemijske osobine padavina. Na četiri merna mesta izvršena je i analiza kiselih oksida, čađi i azotdioksida i to na mernim mestima: ZZZZ, Mikronaselje, Novi Kozarci i kod Livnice (lutajuće merno mesto),a na mernom mestu ZZZZ merena je i koncentracija prizemnog ozona.\nU toku meseca na dva merna mesta, ZZZZ i Mikronaselje u periodu od po 7 dana su merene i koncentracije ukupnih suspendovanih čestica. U dva od sedam dana su na oba merna mesta u ukupnim suspendovanim česticama određivani i teški metali i to na mernom mestu ZZZZ: cink, kadmijum, olovo, živa i mangan, a na mernom mestu Mikronaselje: cink, kadmijum, olovo, živa i aluminijum.\nTakođe su i prosečne mesečne kao i maksimalne koncentracije kiselih oksida i azotdioksida u granicama propisanim pomenutim Pravilnikom na sva četiri merena merna mesta. Prosečna mesečna koncentracija prizemnog ozona od 8,5 µg/m3 (GVI je 85 µg/m3) je takođe u normalnim granicama, kao i dnevne koncentracije.\nKoncentracija ukupnih suspenovanih čestica je u toku svih 7 dana merenja na mernom mestu Mikronaselje bila iznad GVI od 120 µg/m3 i kretala se od 121 do 337 µg/m3.. Koncentracije olova, kadmijuma i žive su u granicama propisanim Pravilnikom. Koncentracija cinka je se kreće između 4,0 i 5,2 µg/m3, što je značajno niža koncentracija u odnosu na prethodni mesec. Koncentracija aluminijuma je tokom ovog meseca ponovo visoka u odnosu na pretnodni mesece i iznosi od 3,43 do 4,33 µg/m3 (Pravilnik ne propisuje GVI za cink niti za aluminijum). Na mernom mestu ZZZZ koncentracija ukupnih suspenovanih čestica je 6 od 7 dana iznad propisane granice, a kreće se od 111 do 303 µg/m3, dok su teški metali: kadmijum, olovo, živa i mangan u propisanim granicama, a koncentracija cinka slična prethodnom mernom mestu i iznosi 3,5 i 4,5 µg/m3.\nDakle, možemo konstatovati da je povišena vrednost koncentracije suspendovanih česticam na oba merna mesta: ZZZZ i Mikronaselje.\nDalje, možemo konstatovati da nisu povišene vrednosti ukupnih taložnih materija ni na jednom mernom mestu u aerosedimentu, kao ni vrednosti koncentracija teških metala u taložnim matarija. Osnovne zagađujuće materije - kiseli oksidi, čađ i azot-dioksid i ozon, tokom jula 2006, takođe nisu bile povišene.


Srbija će se po brzini izdavanja građevinskih dozvola ponovo naći među poslednjih deset zemalja na ’Doing business’ listi Svetske banke za 2014. jer nije napravljen bilo kakav pomak u toj oblasti, saopštila je Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) .\nTaj izveštaj koji analizira uslove poslovanja u 185 zemalja biće predstavljen 29. oktobra i naša zemalja ponovo neće popraviti svoju poziciju u očima investitora, navela je ta organizacija.\nProces izdavanja građevinskih dozvola biće u fokusu nastavka antibirokratske kampanje “Pitajte kada” koju NALED vodi sa Radio-televizijom Srbije.\nProbleme sa dozvolama, ali i svim drugim birokratskim procedurama za koje smatraju da su nepotrebno komplikovane i dugotrajne građani i privrednici mogu da prijave NALED-u kako bi se uticalo na nadležne organe da što pre budu pojednostavljene.\nKljučne izmene u Zakonu o planiranju i izgradnji trebalo bi da budu uvođenje jednošalterskog sistema, elektronsko podnošenje i vođenje zahteva za dozvolu, kao i isključivanje javnih preduzeća iz procesa odlučivanja. Takvo rešenje pomerilo bi Srbiju na „Duing biznis“ listi za oko 100 mesta.\nDonošenje jedinstvenog zakona o inspekcijama trebalo bi da u borbi protiv sive ekonomije konačno reši pitanje preklapanja nadležnosti, unapredi kontrolu i proces kažnjavanja, dok bi smanjivanje poreskog opterećenja najnižih zarada trebalo da motiviše poslodavce da zaposlene vrate u legalne tokove, a u tom pravcu bi trebalo razmotriti mogućnost ukidanja doprinosa za zdravstvo i nezaposlenost.\n#dozvola za gradnju #gradjevinska dozvola #izdavanje dozvola #kako do gradjevinske dozvole #naled


Vesti online / Sport / Košarka / Zvezda ušla u istoriju Evrolige\nZvezda ušla u istoriju Evrolige\nIako nije među najjačim timovima Evrolige Crvena zvezda je na meču protiv Makabija ispisala istoriju ovog takmičenja, tj. uradila je nešto što do sada nije uspelo nikada nikome u 3.647 odigranih utakmica.\nBorbena Zvezda odličnom odbranom je slomila slavni Makabi\nNaime, crveno-beli su tokom 40 minuta napravili samo 12 prekršaja, odnosno ni u jednoj četvrtini Zvezda nije izašla iz bonusa, a nijedan od prekršaja nije napravljen pri šutu, pa izraelski tim nije izveo nijedno slobodno bacanje.\nSa druge strane ni Makabi nije pravio mnogo ličnih grešaka, samo 18, ali je Zvezda izvela čak 15 penala (11 realizovanih) iz razloga što su i neki od prekršaja pre ispunjenog bonusa bili pri šutu.\n* Radonjić: Potrebna nam je podrška sa tribina, nadamo se pobedi\n* Evroliga Top10: Akcija sa Zvezdine utakmice na prvom mestu (VIDEO)\n* Bivši centar Zvezde ima 180 kilograma!\nPored toga što su u ovom elementu oborili rekord crveno-beli su pobedom od 83:58 ostvarili svoj najubedljiviji evroligaški trijumf.


Španija otvara granice za vakcinisane putnike | Portal Iz Prve Ruke\nŠpanija otvara granice za vakcinisane putnike\nŠpanija ponovo otvara svoje granice za putnike vakcinisane protiv virusa, koji dolaze iz EU, trećih zemalja ili zemalja povezanih Šengenom, nadajući se da će na taj način oživeti svoj turizam.\nPotrebno je da putnici, koji dolaze u Španiju imaju sertifikat o vakcinaciji protiv virusa.\nKako prenosi španski El Pais, u Španiju mogu da uđu svi koji su primili vakcinu, koju je odobrila Svetska zdravstvena organizacija i Evropska agencija za lekove, odnosno vakcine kompanija Fajzer/Biontek, Moderrna, AstraZeneka, Jansen, Sinofarm ili Sinovak-Koronavak.\nMaloletnici koji putuju u pratnji potpuno vakcinisanih mogu da uđu u Španiju.\nPovezane temeEl PaisŠpanijaSvetska zdravstvena organizacijavakcinacijavakcineVirus\nOdobrenje Fajzer vakcina za mlađu populaciju za nekoliko dana\nDanas počinje isplata 3.000 dinara vakcinisanim građanima\nHronikapre 31 minut\nPrivredapre 46 minuta


31. Beogradski džez festival predstavlja jedinstveno veče najbolje džez muzike sa latino inspiracijama! – Nadlanu.com\nObjavljeno 23. sep 2015. / 14:45:38\nUlaznice za ovaj dupli koncertni program su već u prodaji, po specijalnoj promotivnoj ceni od 1000 dinara! Takođe, u prodaji su i ulaznice za već najavljeni dupli koncertni program 29. oktobra od 19:30 časova - koncerti Jelena Jovović Jazz Junction i James Brandon Lewis. Kompleti ulaznica za glavni program 31. Beogradskog džez festivala se mogu kupiti po pretprodajnoj ceni od 3.300 dinara.\nKompleti ulaznica za ponoćni program u pretprodaji koštaju 1200 dinara. Prodaja ulaznice vrši se preko EVENTIM mreže.


Marš ruskih nacionalista centrom Moskve | Autonomija\nMarš ruskih nacionalista centrom Moskve\nU Ruskom maršu, koji je prvi put organizovan u centru Moskve, prema tvrdnjama organizatora, učestvovalo je 20.000 ljudi. Oni su uzvikivali “Rusija Rusima”, “Budućnost pripada nama”\nPreko šest hiljada ljudi učestvovalo je u maršu protiv imigranata koji je u Moskvi organizovan u nedelju na Dan narodnog jedinstva, od čega je 25 privedeno zbog nacističkih obeležja i dimnih bombi koje su imali uz sebe.\nU Ruskom maršu, koji je prvi put organizovan u centru Moskve, prema tvrdnjama organizatora, učestvovalo je 20.000 ljudi. Oni su uzvikivali “Rusija Rusima”, “Budućnost pripada nama”…\n„Čuju nas samo kad nas je mnogo, kada zauzmemo ulice”, rekao je jedan od organizatora Vladimir Tor i dodao da je “tužan” zbog vlasti Vladimira Putina: “Nažalost, naš demokratski sistem je uništen. Zemlji nedostaju demokratske institucije. Centralna izborna komisija je postala gomila falsifikatora zbog čega Duma i predsednik imaju uslovni legitimitet. To je veoma teška situacija“.\n“Zahtevamo da se talas imigranata iz centralne Azije zaustavi. Neophodno je uvesti vizni režim prema zemljama Centralne Azije i zaustaviti trgovinu drogom i drugim opijatima iz Avganistana, Tadžikistana i drugih centralnoazijskih zemalja”.\nZa vreme najvećeg dela svoja prva dva predsednička mandata 2000-2008, Vladimir Putin je podržavao nacionaliste i do kraja njegovog drugog mandata nasilje motivisano rasizmom je značajno poraslo.\nOrganizacija koja prati ekstremne desničarske ogrupe Sova centar saopštila je da je više od 100 imigranata ubijeno u periodu između 2007. i 2009.\nPolicija je počela akciju suzbijanja 2010, kada se hiljade fudbalskih huligana sukobilo sa policijom kod Kremlja. Broj optužbi za nasilne zločine iz mržnje od tada je naglo porastao, dok se stopa rasističkih ubistava smanjila na polovinu, saopštila je Sova.\nSvetska ekonomska kriza i preterana zavisnost ruske ekonomije od nafte i gasa verovatno će izazvati rast nacionalizma, rekao je za AP analitačar fonda Karnegi za međunarodni mir, Nikolaj Petrov.\n„Ovo je tek vrh ledenog brega“, rekao je on i dodao da u Kremlju postoje bojazni da će nacionalizam dostići stepen koji neće moći da se kontroliše.\nMarš je održan na Dan jedinstva, državni praznik uveden 2005. a patrijarh Kiril tim povodom je služio liturgiju u crkvi u Kremlju.\nFederacija migranata Rusije obratila se gradonačelniku Moskve Sergeju Sobjanjinu s molbom da zabrani Ruski marš na Dan narodnog jedinstva ili ga pomeri za drugi datum, ali su moskovske gradske vlasti to odbile.\nOkupljanja povodom Dana jedinstva održana su širom Rusije u nekoliko gradova, uz učešće lokalnih vlasti.


SRĐAN ŠLJUKIĆ: PROIZVESTI POLITIČKU ELITU KOJA ĆE SE RUKOVODITI NACIONALNIM INTERESIMA | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / SRĐAN ŠLJUKIĆ: PROIZVESTI POLITIČKU ELITU KOJA ĆE SE RUKOVODITI NACIONALNIM INTERESIMA\nSRĐAN ŠLJUKIĆ: PROIZVESTI POLITIČKU ELITU KOJA ĆE SE RUKOVODITI NACIONALNIM INTERESIMA\nNedavne posete Miroslava Lajčaka, predstavnika EU, najpre Prištini, a zatim i Beogradu samo su nova epizoda jedne te iste „serije“, koja nije donela ništa posebno novo. Svi su akteri ostali, manje-više, pri svojim poznatim pozicijama.\nKo su akteri ovog, sada već decenijskog igrokaza, čiji se oružani čin odigrao 1998. i 1999. godine? Valja razumeti da ovo zapravo nisu pregovori između Srba i Albanaca u kojima posreduje Zapad, premda nas u to neumorno ubeđuju mediji. Kao prvo, Zapad (EU i SAD) u ovom dugotrajnom (političkom, ekonomskom, kulturnom) sukobu nije posrednik, već zainteresovana strana.\nInteres Zapada je da legalizuje okupaciju južne srpske pokrajine koju je izvršio agresijom (dakle, protivpravno) 1999. Ukoliko Kosovo bude priznato od strane Srbije kao nezavisna država, agresija NATO na SR Jugoslaviju biće opravdana. To je srž svih nastojanja Zapada i krajnji cilj svih njihovih napora u ovoj stvari. Njih ne interesuje mir, „evropske integracije“ i sl, već jedino to da Kosovo uđe u Ujedinjene nacije kao nezavisna država.\nAlbanci i njihovi predstavnici nipošto nisu nekakav nezavisan akter, već predstavljaju zapadne marionete. Pogrešno je misliti kako Albanci imaju nekakve svoje nezavisne stavove, pozicije i tome slično: ta je teritorija, kao i njeni stanovnici, pod upravom najmoćnijih zemalja NATO. Jedino je moguće da se zemlje NATO povremeno na Kosovu „nadgornjavaju“ preko pojedinih albanskih političara. Nije mnogo drugačije ni sa Albanijom.\nOtuda ne treba da čudi to što Lajčaku nije smetala zastava Albanije dok je razgovarao sa Haradinajem u Prištini. Valja reći istinu: ne samo da Zapadu ne smeta priča o Velikoj Albaniji koja bi nastala ujedinjavanjem Albanije i (okupiranog) Kosova, već on sam iza te mogućnosti stoji, on je njen pokrovitelj.\nGlumeći posrednika, Zapad sebi obezbeđuju lagodnu poziciju: promoviše svoje interese, dok sve vreme priča da se bori za mir, prosperitet, itd. Zapad i Albanci predstavljaju jednu stranu u ovom sukobu i to je razlog što kosovski političari do sada ništa nisu ispunili kada je reč o obavezama koju su preuzeli (formiranje Zajednice srpskih opština). Oni to mogu jer im to omogućava njihov gazda.\nSa svoje strane, u tim i takvim lažnim pregovorima, Srbija je u poslednjih devet-deset godina učinila niz ustupaka, a da zauzvrat nije dobila baš ništa. Srpska je vlast (protivustavno) ukinula institucije države Srbije na severu Kosova, prepustila energetiku i telekomunikacije Albancima i naterala Srbe da učestvuju na (nelegalnim) kosovskim izborima, sve u (naivnoj) nadi da će odobrovoljiti Zapad da je ostavi na miru ili da barem nekako „kupi vreme“. Već preko nekog vremena stvar je došla do zida: Zapad i Albanci su sve uzeli, ostala je samo još stolica u UN.\nA ona se ne može dobiti bez Srbije, ali ni bez Saveta bezbednosti (odnosno Rusije i Kine, koje imaju pravo veta). Predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću savršeno je jasno da srpska javnost ipak vidi da Srbija do sada ništa u pregovorima nije dobila i da srpsko javno mnenje ne bi „progutalo“ da se Albancima i nezavisnost pokloni.\nZato nastoji da za faktičku kapitulaciju barem nešto izbori, sa čime bi, kao „velikom pobedom“, izašao pred srpsku javnost računajući (verovatno pogrešno) da to „može da prođe“. Otuda on stalno govori o „neophodnosti kompromisa“, istovremeno ne dozvoljavajući da zapadni emisari, poput Lajčaka, bez opomene u sred Srbije govore o Kosovu kao nezavisnoj državi (što srpskoj javnosti godi).\nLajčakova poseta nije donela ništa novo i ona zapravo samo znači da se igra nastavlja. Sve su opcije ponovo na stolu. Zapad neće odustati od svojih ciljeva, barem ne u skorije vreme. On će nastojati da kombinacijom „šargarepe i štapa“ pritisne Srbiju da ispuni traženo.\nMeđutim, zapadna „šargarepa“ nije više tako ukusna kao što je bila nekada – ni u EU, ni u SAD više „ne cvetaju ruže“. Istovremeno i „štap“ se prilično ofucao i samo što se ne polomi – agresija poput one iz 1999. danas nije moguća.\nNa raspolaganju su Zapadu još i sankcije, što je teško očekivati jer bi bili pogođeni i zapadni investitori u Srbiji, kao i posredan pritisak, preko pomoći srpskoj „građanskoj“ opoziciji, koja bi rado zauzela mesto Vučića i SNS, ne pitajući za cenu.\nS obzirom na činjenicu da moć Zapada opada, srpska je objektivna pozicija zapravo mnogo bolja od toga koliko je realno koriste srpski političari. Većina njih kao da živi u devedesetim godinama prošlog veka, kada je zapadna moć bila naizgled neograničena, a EU predstavljala neku vrstu „raja na zemlji“.\nToga više odavno nema, ali to srpski političari ne razumeju ili neće da razumeju. Njihovo (mislim i na vlast i na opoziciju) bezrezervno vezivanje za „evropski put“ danas predstavlja stranputicu i stavlja ih u iskušenje da izdaju nacionalne interese zarad očuvanja (ili osvajanja) vlasti.\nKada vršenje vlasti postane važnije od nacionalnih interesa, onda to postaje tragedija za zemlju u kojoj se to dešava. Glavni savremeni problem srpskog društva danas jeste njegova nesposobnost da proizvede političku elitu koja bi se u potpunosti rukovodila nacionalnim interesima.\nDok imamo ovakvo stanje, dolaziće stalno i Lajčak i njemu slični lažni posrednici, a srpsko će društvo doživljavati eroziju.\nČlanak je prvobitno objavljen na ruskom jeziku na sajtu Regnum\nPrevious DANILO MANDIĆ: SVAKA VLADA KOJA IZDVAJA MANJE OD 6% BDP ZA PROSVETU JE ANTISRPSKA\nNext VUČIĆ PORUČIO SRBIMA: MORAĆETE DA SE VAKCINIŠETE SVAKE GODINE!


NIO House redefiniše putovanje kroz svet električnih automobila - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nUpravo nas celokupno ovo iskustvo ostavlja preplavljenim izborima i veoma često baš zbog toga ne možemo da odlučimo šta zapravo želimo. Međutim, brend iz Pekinga, NIO, koji se bavi proizvodnjom električnih automobila, futurističkog izgleda, nastoji da učini celokupan proces izbora između modela daleko lakšim i elegantnijim, sa svojim novim poslovnim i salonskim prostorom smeštenim u centru grada.\nNazvan NIO House, ovaj predivni radni prostor i centar za električne automobile, može oboriti sa nogu svoje klijente kako stupe u njegov izuzetno dizajniran enterijerni prostor, gostoljubiv i ličan. U samom srcu ovog neverovatnog prostora nalazi se spiralno stepenište prepuno glamura i sjaja.\nDizajnirana od AIM Architecture studija, NIO kancelarija/izložbeni prostor, zasniva svoj dizajn na daleko više stavki osim radosti posedovanja nečeg novog. Svako ko stupi u ovaj ambijent može se osećati kao da stupa u zajednicu, veliku grupu koja deli identičnu ljubav prema životu.\nOva zajednička ljubav reflektuje se u dizajnu enterijera taktilnim materijalima koji mogu biti viđeni pokraj svetlih aluminijumskih površina, pametno finiširanih u plavim i zelenim nijansama. Očigledo, unutra, električni automobili predstavljaju centralne tačke svakog nivoa, dok prostrano i umirujuće okruženje, sa dodirima prelepog zalenila, dodatno pojačava njihov uticaj.\nIako se veliki deo sveta automobila zasniva na inženjeringu i akcijama orijentisanim ka dizajnu, kultura kompanije NIO veoma je topla, vedra i orijentisana ka ljudima. Ovaj dualitet je istaknut fizičkim elementima dizajna. Gostoljubiva otvorena kuhinja, segmenti prostora nalik dnevnim sobama, sale za sastanke i biblioteka, zajedno su uklopljeni su oko forumskog prostora u kome se mogu voditi razgovori ili držati predavanja.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Izuzetno vedar moskovski prostor brenda Topcon


17. Belgrade Beer Fest: "Eyesburn", "Atheist Rap" i Vojko V. na glavnoj bini\nNaslovna VESTI 17. Belgrade Beer Fest: “Eyesburn”, “Atheist Rap” i Vojko V. na glavnoj...\nFoto: Luka Jovanović / Promo\nPrvi izvođači koje je organizator najavio su reper Vojko Vrućina i bendovi “Eyesburn” i “Atheist Rap, koji će nastupiti na glavnoj bini BBF-a.\nBeogradski peace metalci “Eyesburn” će, u petak, 16. avgusta, posle 13 godina nastupiti na Beer Festu, a prvi put pred publikom na Ušću. U martu su, pred više hiljada ljudi, održali povratnički koncert, kojim su obeležili 20 godina od prvog studijskog albuma. Tako se vratili na velika vrata muzičke scene Srbije i regiona. Ponovo su snimili nekoliko starih pesama, kao i spot za, i danas aktuelnu pesmu, “War Control”, a pripremaju i nove pesme.\n“Eyesburn”, Foto: Aleksandar Zec\nIstog dana sa glavne bine će se čuti i odličan rep u poslednje vreme veoma popularnog splitskog repera Vojka V. On je poznat po svom radu u bendovima “Dječaci” i “Kiša metaka”, a prošle godine je uspešno započeo i solo karijeru. Njegovi prvi solo singlovi “Zovi čovika”, “Pasta Italiana” i “Ne može” imaju milione pregleda na kanalu You Tube, a svi se nalaze na albumu prvencu “Vojko”. U svojim pesmama uspešno eksperimentiše sa naizgled nespojivim muzičkim pravcima, tvrdim repom Kreše Be i zabavnim melosom Tončija Huljića.\nVojko V, Foto: Promo\nU subotu 17. avgusta publiku na Ušću očekuje i žestoka svirka kultnog pank-rok benda “Atheist Rap”. Oni ove godine obeležavaju 30 godina rada. Poznati po sarkastičnom humoru univerzalno potrebnom i primenljivom na ovim prostorima, godinama sviraju na svim značajnim festivalima u regionu. Po četvrti put će učestvovati na beogradskom festivalu piva.\n– Posebno zadovoljstvo će nam biti da izađemo ponovo na binu najvećeg balkanskog pivskog festivala, ovog puta u okviru turneje tokom koje obeležavamo tri decenije kontinuiranog rada benda. Publici ćemo isporučiti set listu najvećih hitova iz svih perioda našeg stvaralaštva. Prethodna tri naša nastupa na ovoj manifestaciji pamtimo po odličnoj atmosferi, tako da i ovaj Beer Fest očekujemo sa osmehom – poručio je frontmen Aleksandar Popov poznatiji kao dr Pop.\nVojko V ima novi spot “Kako to”\n“Atheist Rap”, Foto: ivan Miladinović\nPrethodni članakExit 2019: Najpopularnija “Solomun +1” žurka sa Ibice stiže u Novi Sad\nSledeći članakProvod i edukacija: Dva koncerta benda “The Bestbeat” u Novom Sadu


odbojkaski klub radnicki kragujevac Archives - Stranica 2 od 17 - OK Radnički Kragujevac\nMeđunarodni memorijalni odbojkaški turnir „Legende Radničkog“, posvećen prerano preminulim odbojkaškim asovima Aleksandru Gigoviću i Dejanu Brđoviću, održaće se 10. i 11. septembra u „SBB hali Jezero“. Na turniru će učestvovati četiri ekipe - zagrebačka Mladost, bugarski Hebar, novosadska Vojvodina i domaćin turnira, kragujevački Radnički.\nPročitajte višeMemorijalni turnir „Legende Radničkog“ – dvodnevni festival odbojke u Kragujevcu\nOdbojkaši Radničkog su u minuloj, turbulentnoj sezoni ostvarili značajan uspeh. U regularnom delu prvenstva su zauzeli četvrto mesto, a bili su i nadomak osvajanja nacionalnog Kupa, koji im je za malo izmakao u uzbudljivom finalnom meču. Samim plasmanom na četvrto mesto, Radnički je izborio mogućnost da predstavlja grad i Srbiju u jednom od evropskih kupova.


Iz Republike Srpske u Srbiju bez PCR testa\nDržavljani BiH iz RS mogu u Srbiju bez PCR testa, iz Sarajeva oštro protestuju\nRegion Autor:N1 Sarajevo, FoNet22. dec. 202014:19 > 14:28\nDržavljani BiH s prebivalištem u Republici Srpskoj, od danas mogu ući u Srbiju bez PCR testa, ali je i dalje obavezna desetodnevna izolacija, potvrdio je za N1 savetnik direktora Granične policije BiH Svevlad Hofman.\n„Građani entiteta Republika Srpska moraju navesti tačnu adresu gde će biti kako bi ušli u sistem vlasti kontrole Srbije“, rekao je Hofman.\nNa takvu odluku srpskih vlasti reagovala je Stranka demokratske akcije (SDA) koja je ocenila da je reč o diskriminatorskom i nedobronamernom potezu Beograda.\nZahtev da građani iz Federacije BiH prilikom ulaska u Srbiju moraju imati negativan PCR test, dok građanima iz Republike Srpske on nije neophodan, jasna je poruka nepoštovanja Bosne i Hercegovine kao celovite države, navedeno je u saopštenju SDA.\nIako se iz usta predsednika Srbije Aleksandra Vučića često može čuti da „poštuje Bosnu i Hercegovinu“, očito je, smatra SDA, da njegove reči i postupci nisu usaglašeni.\nSDA je pozvala Veće ministara BiH da donese odluku o uvođenju recipročnih mera za ulazak u Bosnu i Hercegovinu za državljane svake države, uključujući i susedne, u odnosu na to kakva pravila važe za državljane BIH.\nPodsetimo, ranije je doneta odluka da od 20. decembra, svi strani državljani koji žele da uđu u Srbiju, moraju da poseduju negativan PCR test, ne stariji od 48 sati.\nS druge strane, još je na snazi odluka Veća ministara BiH da državljanima Srbije, Crne Gore i Hrvatske nije potreban negativan PCR test pri ulasku u Bosnu i Hercegovinu.\nBosna i HercegovinakoronavirusPCR testRepublika Srpska


Još 157 miliona dinara za projekte u turizmu - News - Turistički svet\nJoš 157 miliona dinara za projekte u turizmu\nBeograd sa Gardoša, autor: Lj.Rebronja\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija uspelo je da obezbedi dodatna sredstva od 157 miliona dinara za infrastrukturne projekte u turizmu, izjavila je za Tanjug resorna ministarka Tatjana Matić.\n- U budžetu za ovu godinu imali smo opredeljenih 600 miliona dinara za tu svrhu, ali smo sada uspeli da ukupnu sumu za infrastruktiru povećamo za dodatnih 157 miliona. Dakle, uprkos krizi nastavićemo da radimo na razvoju turističkih kapaciteta širom Srbije - kaže ministarka Matić.\nOna je dodala da se država za ovo ulaganje opredelila zato što je razvoj turističke infrastrukture veoma važan za razvoj turizma u Srbiji.\nPrema njenim rečima, ovaj novac će otići lokalnim samoupravama, uglavnom na infrastrukturne projekte koji one budu predložile.\n- To će biti ili izgradnja određenih turističkih objekata ili turističke signalizacije, ali reč je o turističkoj infrastrukturi na lokalu, koja će znatno unaprediti turističku ponudu u tim mestima – objasnila je Matić za Tanjug.\nDevizni priliv od turizma povećan za 29,3 odsto\nPrema njenim rečima, iako ove godine nećemo dostići rekordnu 2019, ohrabruje podatak da već imamo povećan devizni priliv od turizma za 29,3 odsto. Ona ocenjuje da je taj rast značajan i da, ako se sadašnji trend nastavi a epidemiološka situacija bude povoljna, možemo očekivati da ćemo 2021. od turizma prihodovati između 800 i 900 miliona evra.\n- Ovaj rast se može smatrati uspešnim, pogotovu kada se uzme u obzir da smo prva tri meseca ove godine bili u izuzetno nepovoljnoj epidemiološkoj situaciji, imali smo veoma veliki broj zaraženih i tek je počinjala vakcinacija - ističe za Tanjug ministarka Matić i dodaje da je i ova godina, godina domaćeg turizma tako da među turistima preovlađuju naši ljudi, čiji broj je porastao za oko 50 odsto.\n- Očekivano, problem je pad dolazaka stranih turista ali verujemo da ćemo krajem godine i kada je reč o dolasku stranaca imati nešto bolju situaciju. Da će tako biti nagoveštava povećan broj turista iz nekih zemalja nakon međusobnog priznavanja sertifikata sa njima - objašnjava Matić i kaže da je proteklih meseci najviše stranih turista dolazilo iz Rusije, povećan je broj dolazaka iz Brazila i Južne Koreje, kao i Luksemburga, što znači da turisti sada dolaze sa nekih sasvim novih destinacija. Međutim, dosta se očekuje od povratka naših tradicionalnih posetilaca iz inostranstva, pre svega iz regiona, ali i gostiju iz Turske.\nIzvor: Tanjug / Blic


SKUPŠTINA PRIHVATILA: Odlaže se popis stanovništva Srbije | Novosti.RS\nSKUPŠTINSKI odbor za finansije i republički budžet prihvatio predlog da se popis stanovništva odloži do oktobra sledeće godine.\nOdbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Skupštine Srbije, prihvatio je danas amandmane na predlog izmena Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova.\nSuština je u tome da se popis prvobitno odložen sa aprila na oktobar ove godine, odlaže za oktobar 2022. godine.\nDo pomeranja rokova, kako je obrazloženo, došlo je zbog pandemije virusa korona zbog koje održavanje popisa u oktobru ove godine ne bi bilo bezbedno i moglo bi da poveća rizik od prenošenja virusa.\nDRAMATIČNO UPOZORENJE DOKTORA DIMIĆA: Svaki novi talas korone još gori, ostavlja strašne posledice!\n01. 04. 2021. u 09:31\nBORIMO SE ZA ŽIVOT TRUDNICE, NEĆEMO ODUSTATI: Doktor Lalošević otkrio u kakvom je stanju žena (29) na respiratoru\n01. 04. 2021. u 09:30\npopis Popis stanovništva Skupština Srbije Skupštinski odbor za finansije i republički budžet