ISO 45001:2018 – sistemi upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu – obuka za vodećeg proveravača | SGS Srbija\nUsluge obuke ISO 45001:2018 – sistemi upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu – obuka za vodećeg proveravača\nSGS-ova obuka za vodećeg proveravača primene standarda ISO 45001:2018 za sisteme upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu (OHS) – saznajte kako da obavljate interne provere OHS sistema upravljanja ili njihove provere preko druge ili treće strane.\nOvaj kurs će vam obezbediti znanje i veštine koji su potrebni za obavljanje internih provera, provera preko druge ili treće strane OHS sistema upravljanja prema standardu ISO 45001:2018, u skladu sa standardima ISO 19011 i ISO/IEC 17021, kao što je primenjivo.\nObjasnite ulogu proveravača u planiranju, sprovođenju, izveštavanju i naknadnoj proveri kontrole OHS sistema upravljanja u skladu sa standardima ISO 19011 i ISO/IEC 17021-1, gde je to prikladno;\nplanirate, sprovodite, izveštavate i vršite naknadne provere OHS sistema upravljanja radi uspostavljanja usklađenosti (ili drugog) sa standardom ISO 45001:2018 i u skladu sa standardom ISO 19011 (i ISO/IEC 17021-1, gde je to prikladno).\nOvo je kurs obuke koji su sertifikovali Institut za ovlašćenu kontrolu kvaliteta i Međunarodni registar sertifikovanih revizora (CQI/IRCA). Polaznici koji prođu ispit i kontinuiranu procenu, primiće sertifikat postignuća koji zadovoljava formalne zahteve za obukom kao CQI/IRCA proveravač ili videći proveravač. Sertifikat postignuća važi pet godina od datuma poslednjeg dana kursa u svrhe sertifikacije proveravača za CQI/IRCA.\nPolaznici koji ne prođu kontinuiranu procenu, ali su prisustvovali tokom punog trajanja kursa, dobiće sertifikat o pohađanju. Polaznici koji padnu na ispitu, ali prođu kontinuiranu procenu dobiće sertifikat o pohađanju i biće im dozvoljeno da ponovo polažu ispit u roku od 12 meseci od datuma završetka prvobitnog kursa.\nObratite nam se još danas da biste rezervisali mesto na kursu obuke za vodećeg proveravača prema standardu ISO 45001:2018.


Preparati za samostalnu dezinsekciju buva Indjija - Dezinsekcija i Deratizacija Beograd EK Group\nKontakt » Dezinsekcija stršljenova Indjija » Dezinsekcija buva Indjija\nDezinsekcija buva u Indjiji našoj firmi za dezinsekciju EK-Group ne predstavlja nikakav problem, naprotiv mi ovaj problem rešavamo za ne više od 5 minuta (u zavisnosti od kvadrature). Preparati koje koristi naša firma su poslednja reč tehnologije i učinak je 100%. Reč je o poznatim Bajerovim preparatima iz oblasti dezinsekcije. U slučaju da se nekim čudom desi da je potrebno ponoviti intervenciju, što je nemoguće, ali recimo da se dogodi čudo, dolazimo o istom trošku. Naše cene za uništavanje buva su vrlo pristupačne, a učinak je 100%.


London zabrinut, Moskva žali zbog odluke Irana | Iranski nuklearni sporazum | Al Jazeera Balkans\nDuboko smo zabrinuti objavom Irana da je prekršio postojeće obaveze iz nuklearnog sporazuma, poručio britanski ministar vanjskih poslova Jeremy Hunt.\nProšli mjesec Iran je obznanio plan postupnog povlačenja iz sporazumaEPA\nVelika Britanija je u ponedjeljak izrazila "duboku zabrinutost" zbog vijesti da je Iran proizveo veću količinu obogaćenog uranija nego što mu je dozvoljeno prema sporazumu s velikim silama iz 2015., dok je Rusija izrazila "žaljenje", ali i poručila da oko toga "ne treba dramatizirati".\nTeheranu se po tom sporazumu - Zajedničkom sveobuhvatnom akcijskom planu (JCPoA) dopušta proizvodnja slabo obogaćenog uranija, s ograničenjem od 300 kilograma do razne od 3,67 posto, a višak može slati izvan države zbog skladištenja ili prodaje.\n"Duboko smo zabrinuti objavom Irana da je prekršio postojeće obveze iz nuklearnog sporazuma. Velika Britanija i dalje podržava taj sporazum i koristit će sve diplomatske mjere za smanjivanje napetosti u regij. Pozivam Iran da se suzdrži od daljnjeg kršenja odredbi sporazuma ", napisao je na Twitteru britanski ministar vanjskih poslova Jeremy Hunt.\nRusija je izrazila "žaljenje" zbog odluke Irana da prekorači proizvodnju dozvoljene količine obogaćenog uranija.\n"Prekoračenje ograničenja od 300 kilograma je za žaljenje, ali ne treba dramatizirati", saopćio je zamjenik ministra vanjskih poslova Sergej Riabkov.\nPlan postupnog povlačenja iz sporazuma\nOn je dodao da se radi o "očekivanim posljedicama nedavnih događaja" te da je Iran bio "pod pritiskom SAD-a bez presedana". Također je pozvao Evropljane da "ne pogoršavaju situaciju", a Iranu je poručio da se ponaša "na odgovoran način" i ostane strana u sporazumu.\nNo, Iran je već u maju objavio da je četverostruko povećao obogaćivanje uranija u nuklearnom postrojenju Natanz i tako službeno prestao poštivati dio obaveza nuklearnog sporazuma, kako je prenijela iranska novinska agencija Tasnim.\nTeheran je tada obrazložio da ograničenje više ne vrijedi jer je odustao od nekih obaveza kao odgovor na jednostrano povlačenje Sjedinjenih Američkih Država iz tog dogovora prošle godine.\nIranska agencija Fars danas je izvijestila da je Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) potvrdila da je ograničenje prekršeno, no agencija smještena u Beču to još nije službeno potvrdila.\nProšli mjesec Iran je obznanio plan postupnog povlačenja iz sporazuma te prepustio preostalim potpisnicama sporazuma - Kini, Njemačkoj, Francuskoj, Velikoj Britaniji i Rusiji - do početka jula da ožive sporazum i ublaže sankcije za iransku naftu i financijski sektor.\nDopustiti prodaju nafte\nUporni pregovori koji su trebali uvjeriti Iran da ne prekrši postavljena ograničenja u raspolaganju nuklearnom tehnologijom u petak su propali nakon što su iranski dužnosnici upozorili da njihovi zahtjevi nisu ispunjeni i da je Washington odbio pozive iz Evrope da smekša svoje sankcije Teheranu kako bi se stvorili uvjeti za nastavak razgovora.\nRazgovori su bili "posljednja prilika za sadašnje partnere ... da se okupe i ocijene kako mogu ispuniti svoje obveze prema Iranu", kazao je glasnogovornik iranskog ministarstva vanjskih poslova Abbas Mousavi.\nIako je istupio iz sporazuma s Teheranom Washington je tražio od evropskih država da prisile Iran kako bi poštovao svoje obveze iz tog istog sporazuma. Iz Irana su pak poručili kako to ne mogu napraviti osim ukoliko im Evropljani ne osiguraju obećanu ekonomsku korist.\nEvropske države obećale su naći načina kako bi se Iranu osigurala mogućnost trgovine ukoliko se nastavi pridržavati odredbi sporazuma. U praksi je taj plan međutim zakazao jer su velike evropske tvrtke odustale od planova da investiraju u Iran.


Javne nabavke - drugi deo\nU ovom blogu nastavljamo priču o javnim nabavkama, odnosno, pričaćemo detaljnije o javnim nabavkama male vrednosti i o slučajevima nabavke roba i usluga na koje se Zakon o javnim nabavkama ne primenjuje.\nJavne nabavke male vrednosti su nabavke čija procenjena vrednost nije veća od 5.000.000 dinara, pri čemu ni ukupna procenjena vrednost istovrsnih nabavki na godišnjem nivou nije veća od pomenutog iznosa.\nŠta su istovrsne nabavke?\nIstovrsne nabavke predstavljaju nabavke koje imaju istu ili sličnu namenu i koju isti ponuđači mogu da ispune (npr. nabavka mobilne i fiksne telefonije i interneta i sl.).\nU praksi dolazi do teškoća prilikom utvrđivanja da li su određene nabavke istovrsne ili ne, odnosno da li se mogu sprovesti u jednom postupku javne nabavke ili se moraju sprovesti odvojeno (npr. stručne edukacije zaposlenih iz različitih oblasti i sl. ). Zakon o javnim nabavkama previđa dve mogućnosti za sprovođenje jednog postupka javne nabavke i to, sprovođenjem jedinstvenog postupka javne nabavke ili sprovođenjem postupka javne nabavke po partijama (delovima) odnosno celinama (npr. jedna partija je nabavka kancelarijskog materijala, druga partija je nabavka tonera za štampače i fotokopir mašine itd.).\nKada može doći do zloupotrebe?\nOdređivanje da li su nabavke istovrsne ili ne, osim nedoumice predstavlja često i širok prostor za zloupotrebe.\nU praksi, u postuku javne nabavke oblikovane po partijama (delovima), dešava se da zbir procenjenih vrednosti pojedinačnih partija prelazi iznos od 5.000.000 dinara, što implicira da nabavka nije mogla biti sporvedena u postupku javne nabavke male vrednosti već da je morala biti sprovedena u nekoj drugo vrsti postupka javne nabavke (npr. u otvorenom postupku javne nabavke).\nKarakteristike postupka javne nabavke male vrednosti\nPostupak javne nabavke male vrednosti se ne razlikuje značajno od otvorenog postupka, o kojem smo više pričali u prethodnom blogu. Bitna razlika je u propisanim rokovima.\nRok za podnošenje ponuda u otvorenom postupku ne može biti kraći od 15-35 dana, dok rok u postupku javne nabavke male vrednosti ne može biti kraći od 8 dana od dana objavljivanja poziva za podnošenje ponuda na Portalu javnih nabavki.\nZakon takođe dopušta (ali ne obavezuje!) naručioca da u postupku javne nabavke male vrednosti, istovremeno sa objavljivanjem poziva za podnošenje ponuda, uputi direktno poziv na najmanje tri adrese potencijalnih ponuđača, za koje ima saznanja da mogu izvršiti nabavku.\nZbog kraćih rokova za podnošenje ponuda, ponuđači koji su direktno pozvani mogu biti u prednosti u odnosu na ostale ponuđače, a sam odabir potencijalnih ponuđača kojima je direktno upućen poziv predstavlja isključivo volju naručioca.\nZakonom o javnim nabavkama propisani su slučajevi u kojima naručioci nisu u obavezi da primenjuju odredbe zakona, i to:\nNabavke čija ukupna procenjena vrednost nije veća od 500.000 dinara na godišnjem nivou,\nNabavke usluga advokata, javnog beležnika, usluge uzimanja kredita, pribavljanje ili zakup zemljišta, postojećih zgrada ili drugih nepokretnosti, i druge usluge u smislu čl. 7. i 7a Zakona o javnim nabavkama,\nNabavke u oblasti vodoprivede, energetike, saobaćaja i poštanskih usluga na koje se zakon ne primenjuje i\nNabavke u oblasti odbrane i bezbednosti na koje se zakon ne primenjuje (nabavke za potrebe obaveštajnih aktivnosti i dr.).\nPlanom nabavki obuhvaćeni su plan javnih nabavki i plan nabavki na koje se Zakon ne primenjuje.\nBitno je napomenuti da, za razliku od plana javnih nabavki koji su, u skladu sa zakonom, naručioci u obavezi da objavljuju na Portalu javnih nabavki i na svojoj internet stranici, ista obaveza nije propisana za plan nabavki na koje se zakon ne primenjuje.\nŠtaviše, u praksi su retki slučajevi u kojima naručioci objavljuju plan nabavki na koje se zakon ne primenjuje, što svakako utiče na transparentnost celokupnog procesa nabavki.\nSprovođenje postupka nabavki na koje se zakon ne primenjuje\nKako bismo objasnili postupak nabavke u kojima naručioci nisu u obavezi da primenjuju odredbe Zakona, uzećemo za primer nabavke čija je procenjena vrednost manja od 500.000 dinara na godišnjem nivou.\nZa razliku od postupka javne nabavke, naručilac najčešće ne objavljuje poziv za podnošenje ponuda, već poziva najmanje tri potencijalna ponuđača da podnesu ponudu.\nNa osnovu unapred utvrđenih kriterijuma (najniža cena, rok isporuke i sl.), naručilac vrši odabir ponude.\nNaručioci najčešće u praksi umesto zaključenja ugovora najpovoljnijem ponuđaču izdaju narudžbenicu (poseban dokument) koja u sebi sadrži sve bitne elemente ugovora(predmet, količina, cena, rok isporuke itd.).\nNapominjemo da su naručioci dužni da spreče postojanje sukoba interesa, da obezbede konkurenciju i da ugovorena cena ne bude veća od uporedive tržišne cene.\nKljučni nedostaci postupka nabavki na koje se zakon ne primenjuje\nManjak transparentnosti– Plan nabavki na koje se zakon ne primenjujei dokumentacija u vezi postupka nabavke u većini slučajeva nije objavljena na internet stranici preduzeća;\nManjak konkurencije– s obzirom da se ne objavljuje poziv za podnošenje ponuda, već se poziv upućuje direktno potencijalnim ponuđačima izabranim od strane naručioca.\nKako doći do informacija u vezi određene nabavke na koju se zakon ne primenjuje\nS obzirom da se plan i dokumentacija u vezi postupka nabavke na koju se zakon ne primenjuje najčešćenije nije javno dostupna, zainteresovana lica više informacija mogu dobiti isključivo podnošenjem zahteva za pristup informaciji od javnog značaja o kojem smo pisali u prethodnim blogovima.\nPrvi deo o javnim nabavkama možete naći ovde.


Potpisan sporazum sa Svjetskom bankom vrijedan 47 miliona evra – Radio Gora\nPotpisan sporazum sa Svjetskom bankom vrijedan 47 miliona evra\nMinistar finansija, rada i transfera Hekuran Murati i direktor Svjetske banke za Kosovo Masimilijano Paoluči, potpisali su danas sporazum o finansiranju “Projekat reforme sistema socijalne pomoći na Kosovu”.\nMinistar Murati je visoko ocijenio podršku Svjetske banke u procesu socijalne reforme na Kosovu i istakao da ovaj sporazum ima veliku vrednost za Kosovo s obzirom na potrebu da se poboljša usmeravanje socijalnih politika prema porodicama u nevolji.\nKako se navodi, plan Vlade Kosova pridaje veliki značaj socijalnim programima koji obezbjeđuju minimiziranje siromaštva i smanjenje ekonomske nejednakosti u zemlji. Stoga, danas potpisani sporazum osigurava da se ciljanje ovih politika izvrši na najbolji mogući način i angažovanost Svjetske banke tom cilju je izuzetno dobrodošla.\nDodaje se da ovaj sporazum dostiže vrednost do 47 miliona evra, pri čemu se očekuje da će ulaganja za jačanje sistema pružanja socijalne zaštite biti oko 5 miliona evra, dok će iznos od više od 40 miliona biti usmeren na poboljšanje učinka Šeme socijalne pomoći. Potpisivanje ovog sporazuma obeležava i sprovođenje mere 3.3 – Reforma šeme socijalne pomoći, u okviru Paketa za ekonomski oporavak.\nMinistarstvo finansija, rada i transfera, u skladu sa Programom upravljanja, ostaje posvećeno kreiranju i unapređenju politika koje imaju za cilj unapređenje blagostanja građana u zemlji.


KRAFT PIVO U SRBIJI Mogu li oživeti zanatske pivare - Beer Style\nUkoliko se nešto radikalno ne promeni u odnosu države prema zanatskim pivarama, ali i u odnosu proizvođača prema kupcima, sve je izvesnije da će od 40 registrovanih zanatskih pivara na pivskoj sceni ostati tek nekoliko najjačih\nPivska industrija je na planetarnom nivou doživela velik udarac, koji je uzrokovala pandemija izazvana korona virusom. Na udaru su se praktično našle i sve evropske zemlje, a čini se da su najviše nastradali mali nezavisni proizvođači piva ili popularno nazvani zanatske pivare. Da stvar bude gora ovaj pivski potres osetila je i država za koju se smatra da je meka piva – Češka, jer je zbog pandemije i opšte ekonomske krize pivski sektor izgubio 179 miliona evra. Za dve godine potražnja za pivom među domaćim stanovništvom i turistima opala je za oko 55 odsto, a državni budžet je zbog zabrane rada ugostiteljskih objekata za samo tri meseca bio uskraćen za 50 miliona evra. Takođe zbog pada prodaje piva državni bužet u Češkoj je uskraćen za čak 36 miliona evra. Ništa bolje nisu prošli ni Nemci, jer najnoviji podaci kazuju da je potrošnja piva lane pala za dodatnih 2,2 odsto. Podsećanja radi, Nemačka je prvi udar osetila 2020. godine kada im je prodaja opala 5,5 odsto. Ova crna statistika govori da je korona loše uticala na pivsku industriju u dve najjače pivske države u Evropi. Ništa bolje nisu prošle ni zemlje u regionu, a posebno kada je reč o malim nezavisnim proizvođačima. Jedan od najdrastičnijih primera je Mađarska, gde su kraft pivare drastično smanjile proizvodnju i prodaju piva. Kako bi privukli kupce spuštali su cenu piva od 0,3L i do čak 80 euro centi, ali pošto ni to nije urodilo plodom mnogi od njih su stavili ključ na vrata, dok je druga polovina drastično smanjila kuvanje piva.\nSrpski kraft pivari na udaru pandemije\nUkoliko bi se podvukla paralela i kada bi se sagledale sve činjenice, dolazi se do zaključka da ni Srbija nije ništa bolje prošla kada je reč o pivskoj industriji. Nažalost najdeblji kraj su izvukli nezavisni mali pivari, čija se piva po prodaji trenutno nalaze na nivou statističke greške, ukoliko se posmatra ukupna potrošnja piva u našoj zemlji. Doduše, od 2017. Godine, pa do pred pandemiju, otvarale su se pivare, mnoga kraft piva domaće proizvodnje našla su svoje mesto i na policama zemalja u regionu, a onda je sve utihnulo. Podaci kažu da tri velike pivske grupacije u Srbiji učestvuje sa 95 procenata, dok dve regionalne pivare pokrivaju pet odsto domaćeg tržišta. U okviru ovih 95 odsto nalaze se i uvozna piva, koje plasiraju na naše tržište tri velike pivske grupacije. Doduše, postoje u Srbiji i nekoliko uvoznika, ali nismo sigurni koliki je deo njihove prodaje u ukupnoj potrošnji piva. Poražavajuća je činjenica da male zanatske pivare imaju oko 0,2 odsto udela na našem tržištu. Sa ovom statistikom su se složili i članovi Udruženja malih nezavisnih pivara Srbije koji već duže vreme upozoravaju da kraft pivarstvo propada, te da je samo lane više od 20 odsto kraftovaca stavilo katanac na vrata. Gubici su nesagledivi, a procenjuje se da su zanatlije izgubile više od 70 odsto od ranijeg godišnjeg prihoda.\nRazloga za to je nekoliko, a jedna od glavnih stavki svakako je oslabljena kupovna moć građana i visoka cena kraft piva koju pivoljubci sebi jednostavno ne mogu da priušte. Mnoge zaljubljenici u ovo alkoholno piće su tokom protekle dve godine kupovali isključivo masovna piva, koja su u poređenju sa zanatskim jeftnijija i do 70 odsto. Pivoljupci koji su ipak želeli da se počaste nekim ekskluzivnijim pivima, najradije su pazarili uvozne premium proizvode koji su za oko 30 odsto jeftiniji u odnosu na domaći kraft.\nCena, cena i samo cena\nZanatske pivare pritisla je još jedna muka, a zbog toga su se požalili kako blizu dve godine nemaju kome ni da ponude pivo. Naime, stranaca skoro da nije ni bilo, a masovno su otkazivane i razne pivske manifestacije, festivali i koncerti, odnosno sva mesta na kojima su zanatska piva imala svoju publiku i prođu. I ograničeno kretanje, a kasnije i kovid propusnice, doprineli su tome da se smanji promet u ugostiteljskim objektima što je naravno povuklo na dno i kraft proizvođače. U ovim periodu ugostiteljima se jednostavno nije isplatilo da naručuju robu koja je lako kvarljiva i za kojom nema preteranog interesovanja kod gostiju. Inače, valjalo bi i istaći da kada nema festivala, u 90 odsto slučajeva kraft proizvođači upravo i žive od prodaje piva ugostiteljskim objektima. Najisplativiji posao za zanatske pivare je prodaja točenog piva u ugostiteljskim objektima, koje se konzumentima nudi po ceni od 200 do 350 dinara za čašu od 0,3L, što je opet za mnoge nažalost nedostižna cifra. Visoka cena finalnog kraft proizvoda se pravda specifičnom proizvodnjom koja se odvija u malim serijama. Osim toga većina pivara prilikom kuvanja nabavlja sirovine iz uvoza čija je cena takođe skočila i to na globalnom nivou. Kada se sve to izračuna dolazi se do zaključka da je kuvanje krafta potpuno neisplativ posao u Srbiji. Narano, ne treba zaboraviti ni isplatu ličnih dohodaka, poreza i doprinosa, kao ni održavanje opreme za proizvodnju piva, što za zanatske pivare nije nimalo jeftina stavka.\nDržava slabo prepoznaje probleme zanatskih pivara\nU ovoj situaciji ne bi trebalo zanemariti ni činjenicu da su se zanatlije svojevremeno žalile kako ni država za vreme pandemije nije imala sluha za njihov problem. Mali nezavisni pivari koji su svoje proizvode prodavali u sopstvenim objektima nisu imali identičnu pomoć od državnog aparata kao što su je imali klasični ugostiteljski objekti. Drugim rečima, država prepoznaje njihovu šifru delatnosti isključivo kroz proizvodnju, a nikako i kao prodaju piva u lokalima. Ovo predstavlja poseban problem onima koji u okviru svog poslovanja imaju pab ili taproom. Nažalost, po pitanju prodaje i plasiranja piva ništa bolja situacija nije ni u megamarketima. S obzirom na to je je reč o kvarljivoj i specifično proizvedenom proizvodu, koji iziskuje posebno skladištenje, trgovinski lanci su izračunali kako nemaju računicu da na svojim rafovima drže zanatsko pivo ili ga pak drže u minimalnom količinama. S obzirom na to da je reč o osetljivoj robi koja bi trebalo da se drži u frižiderima i na tamnim mestima, a to najčešće nije slučaj, dešava se da se ponekad ona pokvare ili da im istekne rok upotrebe. Prodavci kažu i kako su retki kupci koji ga kupuju u trgovini, jer je ono čak i na akciji mnogo skuplje u odnosu na domaće i uvozno industrijsko pivo, a i pakuje se u male flaše. Podaci Privredne komore Srbije kazuju da industrija piva puni tri odsto državnog budžeta, ali kako zanatska proizvodnja tog pića čini tek neki deo procenta, nestanak malih pivara državna kasa neće osetiti.\nIpak, ukoliko bi se desilo da kraft pivarstvo u Srbiji propadne to će osetiti istinski ljubitelji piva, a turistički aranžmani će biti desetkovani za fina domaća kraft piva. Zato je Privredna komora svojevremeno ponudila nekoliko modela kroz koje bi Vlada mogla pomogne zanatskim pivarima, kako se ova grana ne bi ugasila. Njihov predlog se odnosio na smanjenje PDV-a na pivo koje se prodaje u HORECA sektoru. Takođe predložili su da se subvencioniše zakup lokala, ali i da se na buriće koji se vrate izvrši povraćaj akciza. Predloženo je i da se malim pivarima pruži direktna finansijska pomoć, a jedan od mogući modela je i povraćaj 50 odsto akciza koje su uplatili za 2018. godinu. Naravno, sem države trebalo bi da se potrude i sami nezavisni proizvođači piva, koji bi kroz bolji marketing i jače pozicioniranje u HORECA sektoru imali više pristalica, te bi u jednom momentu mogli i da spuste cenu piva. Ukoliko pomoć države izostane, a pivari nastave da drže visoke cene proizvoda moglo bi da se desi, što je odavno praksa u svetu, da u jednom momentu veliki industrijski proizvođači preuzmu neke od malih zanatskih pivara u Srbiji. Zato ako se nešto radikalno ne promeni i u odnosu države prema kraftovcima, ali i u odnosu proizvođača prema kupcima, sve je izvesnije da će od 40 registrovanih zanatskih pivara na pivskoj sceni ostati tek nekoliko onih najjačih.\nBeer Style magazin recenzija – Pilsner Urquell iz Asahi grupacije\nPilsner Urquell je rođen 05. oktobra 1842. godine kao prvo Pils, odnosno svetlo i zlatno pivo, u dugoj istoriji proizvodnje


Godišnji Astroskop 2016. - Popular Science Srbija\nUpravo zato, Centar za promociju nauke odlučio je da ove jeseni, kroz različite aktivnosti, podseti javnost na činjenicu da astrologija nije naučno utemeljena i da su njena predviđanja pogrešna. CPN je predložio medijima da umesto astrologije ustupe mesto daleko bogatijem načinu posmatranja svemira – astronomiji. Pored toga što su najbolji izbor za pronalaženje odgovora na fundamentalna pitanja, astronomija i srodne discipline svakodnevno pomažu da Zemlja bude bolje mesto za život, svojim doprinosima tehnologiji, ekonomiji i društvu u celini. I, za razliku od astrologije, možemo da verujemo njihovim godišnjim najavama.\nIako Popular Science nikada nije imao kvazinaučne sadržaje, poput horoskopa, kako bismo podržali ovu akciju, predstavljamo umesto godišnjeg horoskopa, što će mnogi mediji reklamirati na sva zvona, 6 najznačajnijih događaja u proučavanju svemira koji nas očekuju 2016. godine.\n1. InSajt stiže na Mars\n2. Počinje EgzoMars program\n3. Džuno započinje proučavanje Jupitera\nU julu 2016. godine, nakon skoro 5 godina putovanja i blizu 3 milijarde pređenih kilometara, Nasina sonda Džuno (Juno) trebalo bi da stigne do Jupitera. U orbiti najveće planete Sunčevog sistema Džuno će provesti godinu dana proučavajući atmosferu, gravitaciono i magnetno polje, i tako pomoći naučnicima da upotpune sliku o nastanku i evoluciji Jupitera i istoriji Sunčevog sistema uopšte. Džuno je prva letelica na solarni pogon poslata u istraživanje spoljašnjeg Sunčevog sistema, te će njegov put do i oko Jupitera predstavljati najveću udaljenost koju je neka svemirska letelica prešla koristeći energiju Sunca. Pored značajnih naučnih podataka koje će tek prikupiti, Džuno nam je već pružio priliku da vidimo, po prvi put, kako bi Zemlja i Mesec izgledali posmatrani iz svemirskog broda vanzemaljskih suseda.\n4. Rozeta okončava misiju\nAvantura svemirske letelice Rozete (Rosetta) koja je 10 godina nosila sondu File (Philae) po dubokom svemiru septembra 2016. godine konačno će biti okončana. Rozeta je prevalila 6 milijardi kilometara da bi približila File kometi 67P/Čurjumov-Gerasimenko dovoljno da se on uspešno spusti na nju, što se i desilo novembra 2014. godine. U ovom jedinstvenom poduhvatu, File je uspeo da se spusti na kometu koja se kreće brzinom od 50000 kilometara na čas sa samo 2 minuta zakašnjenja. Nakon Fileovog spuštanja Rozeta je nastavila da prati kometu 67P i šalje dragocene informacije. No, kako Rozeti ponestaje energije njena misija će biti okončana naredne godine spuštanjem na 67P, što će, sasvim sigurno, biti pomalo tužan dan za brojne poklonike Rozete i Filea širom sveta.\n5. Kina završava gradnju najvećeg radio teleskopa\nPotrazi za životom izvan planete Zemlje krajem 2016. godine pridružiće se i Kina, završetkom izgradnje radio teleskopa širokog 500 metara. Kineski teleskop FAST (Five hundred meter Aperture Spherical Telescope) gradi se od 2011. godine i kada bude završen biće najveći radio teleskop na svetu, sa prečnikom većim za 200 metara od trenutno najvećeg Arekibo teleskopa koji se nalazi u Portoriku. FAST će moći da skenira duplo veći prostor nego Arekibo i biće od 3 do 5 puta osetljiviji. Uz pomoć FAST-a naučnici će biti u prilici da primaju slabe radio signale iz galaksija udaljenih milijardama svetlosnih godina. Čak i ako ne ulovi signale koji mogu da ukazuju na to da negde daleko postoji inteligentan život, FAST će nam pomoći da detaljnije istražimo galaksije koje nas okružuju.\n6. Novi BICEP eksperimenti\nDa bi ulovili gravitacione talase, čije bi otkriće bilo dostojno onog o ubrzanom širenju svemira od pre nekoliko decenija i potvrdilo teoriju inflacije po kojoj se svemir eksponencijalno povećao u deliću sekunde nakon Velikog praska, naučnici su 2006. godine započeli seriju eksperimenata kojima mere polarizaciju kosmičkog mikrotalasnog pozadinskog zračenja, ili jednostavnije, zračenja koje potiče iz ranog svemira. Ovi eksperimenti izvode se pomoću osetljivih radio teleskopa BICEP (Background Imaging of Cosmic Extragalactic Polarization), lociranih na Južnom polu. Početkom 2014. godine svet se našao u euforiji nakon što su objavljeni rezultati BICEP2 merenja koji su ukazivali na otkriće gravitacionih talasa. Kako se kroz par meseci ispostavilo uzbuna je bila lažna – naučnici nisu u potpunosti uklonili efekte kosmičke prašine, što ih je navelo da pomisle da su otkrili gravitacione talase. No, BICEP tim još uvek nije odustao. Početkom 2016. godine biće objavljeni prvi rezultati BICEP3 merenja, tako da možemo očekivati nastavak ove uzbudljive priče.


Direktor Čistoće i dalje u magli - Radio Sto Plus\nDirektor Čistoće i dalje u magli\nNi četiri meseca nakon isteka konkursa za izbor direktora Javnog komunalnog preduzeća “Gradska čistoća” nije poznato ko će se naći na čelu ovog novopazarskog javnog preduzeća, niti kada će novi direktor biti imenovan. Podsećamo, u trci za prvog čoveka ovog preduzeća su aktuelni vršilac...\nNi četiri meseca nakon isteka konkursa za izbor direktora Javnog komunalnog preduzeća “Gradska čistoća” nije poznato ko će se naći na čelu ovog novopazarskog javnog preduzeća, niti kada će novi direktor biti imenovan.\nPodsećamo, u trci za prvog čoveka ovog preduzeća su aktuelni vršilac dužnosti direktora Hivzo Škrijelj, koji je na ovoj poziciji od 2009. godine, i ekonomista Jusuf Šahović.\nKako radio Sto plus saznaje, Komisija za imenovanje direktora javnih preduzeća obavila je svoj deo posla još u oktobru prošle godine, intervjuisala oba kandidata, bodovala njihovo znanje i veštine i na osnovu toga, svoj predlog prosledila lokalnoj samoupravi koja imenuje direktore.\nSekretar Skupštine Novog Pazara Almir Leković je na pitanje našeg radija kada će se imenovanje direktora Čistoće naći na dnevnom redu lokalnog parlamenta rekao da je to “u proceduri”.\nU četiri od šest javnih preduzeća u Novom Pazaru su imenovani novi stari direktori, pa su na svojim pozicijama ostali direktor “Direkcije za izgradnju” Bajram Ziljkić, “Zavoda za urbanizam” Suat Ljajić i prvi čovek “Regionalne radio televizije” Denis Mavrić.\nNa poslednjem zasedanju Skupštine, odbornici su imenovali v.d. direktora “Vodovoda i kanalizacije” Hanefiju Brničanina na tu funkciju i po četvrti put raspisali konkurs za direktora “Gradske toplane”.


Novi ambasador Angole Alsino Konsejsao predao akreditive Vučiću - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Novi ambasador Angole Alsino Konsejsao predao akreditive Vučiću\nNovi ambasador Angole Alsino Konsejsao predao akreditive Vučiću\nNovi ambasador Angole u Srbiji Alsino doš Prazereš Izata Fransisko da Konsejsao (Alcino dos Prazeres Izata Francisco da Conceicao) predao je danas akreditivna pisma predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću sa kojim je razgovarao o jačanju bilateralne, posebno ekonomske saradnje.\n4Piše: Beta 16. septembra 2020. 11.59\nKako je saopšteno iz kabineta predsednika Srbije, ambasador Alsino Konsejsao je rekao da je jedan od prioriteta njegove diplomatske misije u Srbiji da poveća ekonomsku saradnju dve zemlje i zainteresuje srpske investitore za ulaganja u Angoli.\nVučić je izrazio zadovoljstvo što će imati priliku da, kroz saradnju sa ambasadorom Alsinom Konsejsaom doprinosi unapređenju bilateralnih odnosa.\nOn je podsetio da je, kao ministar odbrane, posetio Angolu 2013. i da se tada uverio da ima mnogo neiskorišćenih mogućnosti za saradnju, posebno u oblasti poljoprivrede i građevinarstva, kao i za vojno-tehničku saradnju. S tim u vezi je rekao da treba preduzeti korake za formiranje Mešovitog komiteta za saradnju, kao i za širenje ugovorne regulative.\nVučić je podsetio i da su diplomatski odnosi Beograda i Luande uspostavljeni pre 45 godina i da obe zemlje poštuju i neguju tradicionalno prijateljstvo iz vremena nekadašnje Jugoslavije i članstva u Pokretu nesvrstanih, dodajući da je jedan od spoljnopolitičkih prioriteta Srbije jačanje saradnje sa Komisijom Afričke unije.\nOn je izrazio zahvalnost rukovodstvu Angole za razumevanje za stavove Srbije, kao i za podršku njenom teritorijalnom integritetu i suverenitetu dodajući da će Srbija na isti način podržavati teritorijalni integritet i suverenitet Angole.\nDvojica sagovornika su se saglasili da bi češća razmena zvaničnih poseta doprinela i približavanju naroda Srbije i Angole, a Vučić je uputio poziv predsedniku Angole da poseti Srbiju.\nakreditivi, Alsino Konsejsao, Ambasador Angole\nZukorlić: SPP neće pristati na vlast zbog vlasti\nNovi Sad: Subotnji razgovori, ovog puta anegdote iz kafanskog života\n17. septembra 2020. u 08.46\nEkonomija,investicije, ulaganja i razvoj su osnovi za dobro i uspešno napredovanje svih zemalja u regionu.Srbija pokazuje da je spremna na saradnju sa svima\n17. septembra 2020. u 09.16\nSrbija pruža ruku prijateljstva svim zemljama i njihovim ambasadorima, gradeći dobre međunarodne odnose. Predsednik Vučić vodi dobru spoljnu politiku koja je od značaja za Srbiju i njene građane.\n17. septembra 2020. u 11.19\nSvakako treba da nastavimo da jačamo saradnju.\n17. septembra 2020. u 12.51\nMozda bi mogli otvoriti trziste za nas proizvod Fiat 500L jer se srednja klasa automobila a trziste Angole bi moglo biti interesanto a sa druge strane povecalo bi nasu proizvodnju, uposlili bi sve kapacitete i to u tri smene.


Ponovo istraga smrti aktiviste Samoopredeljenja Deharija\nSa sahrane Astrita Deharija 2016. godine\nOsnovno tužilaštvo u Prizrenu ponovo će istražiti slučaj smrti aktiviste Pokreta Samoopredeljenje Astrita Deharija iz 2016. godine, a nakon što je dobilo izveštaj ekspertize Instituta za sudsku medicinu u Lozani (Švajcarska).\nDehari je preminuo u zatvoru u Prizrenu novembra 2016, a autopsijom je utvrđeno da se radilo o samoubistvu gušenjem. Pokret Samoopredeljenje je ovaj nalaz tada ocenio nekredibilnim, a za smrt Deharija optužio državu.\n"Onako kako je rečeno i u našoj ekspertizi, imamo sumnje u vezi sa okolnostima smrti Astrita Deharija. Zapravo, hipoteza o samoubistvu sredstvima koja su propisali forenzički lekari malo je istinita i intervencija treće osobe u fatalnom procesu treba se uzeti u obzir", navodi se u zaključima ekspertize Instituta iz Švajcarske, koje je danas objavilo Tužilaštvo u Prizrenu.\n"Ocenjujemo da je jedna nova istraga potrebna kako bi se rasvetlile okolnosti smrti Astrita Deharija", dodaje se u izveštaju ekspertize na 58 stranica, koji je Tužilaštvo dobilo danas.\nZaključci Instituta iz Švajcarske\nTužilaštvo je navelo da će saslušati stručnjake Instituta koji je radio ekspertizu, ali i Instituta za sudsku medicinu na Kosovu, te, ukoliko bude bilo potrebno, zatražiti 'superekspertizu' van Kosova, u saradnji sa međunarodnim partnerima, kako bi se razjasnile okolnosti smrti.\nDržavni tužilac je poručio porodici Dehari i javnosti da će sprovesti profesionalnu istragu, do rasvetljavanja ovog slučaja, za koji nezavisni stručnjaci porodice Dehari, koji su prisustvovali obdukciji, odavno tvrde da je u pitanju ubistvo.\nIzveštaj ekspertize danas je predat porodici i advokatu Tomu Gašiju. Astritov otac Avni Dehari rekao je kako je na osnovu zaključaka Instituta jasno da se "radi o ubistvu njegovog sina".\n"Ja, kao roditelj, očekujem sada od pravosudnih organa da pokrenu istragu i da se traži odgovornost za sve one koji su učestvovali u Astritovo ubistvo", izjavio je Avni Dehari, nakon preuzimanja ekspertize danas.\n"Izveštaj potvrđuje da je Astrit Dehari ubijen, a obaveza Tužilaštva je da otvori istragu i identifikuje krivce za ubistvo Astrita Deharija", kazao je advokat Gaši, dodajući da je "ubijen samo zbog toga što je bio aktivista Samoopredeljenja".\nPokret Samoopredeljenje je takođe danas, nakon objavljivanja ovog izveštaja, saopštio da je "Astrit Dehari ubijen samo zato što je bio aktivista Pokreta Samoopredeljenje", a da su to potvrdili izveštaji sudske medicine Albanije, Velike Britanije, sada i izveštaj iz Lozane, "kao i samo telo Astrita Deharija".\nOvaj pokret zatražio je od Tužilaštva da što pre otpočne nezavisnu istragu.\nDehari se u pritvoru nalazio zbog sumnje za terorizam, u vezi sa napadom na zgradu Skupštine Kosova u avgustu 2016.\nU maju 2018. kosovski ministar pravde Abeljard Tahiri je saopštio na sednici Skupštine Kosova da će Državno tužilaštvo ceo predmet poslati Institutu za sudsku medicinu u Lozani, gde je porodica i tražila da se ekspertiza obavi.


Sljedeće sezone cilj plasman u Evroligu - Šansa sport\nSljedeće sezone cilj plasman u Evroligu\nmar 13, 2018 - 15:08:31 Autor: D. M. Kategorija: Aba liga\nAmbiciozan plan Ostoje Mijailovića, predsjednika Partizana\nPoslije završetka sezone obaveza u ABA ligi, u kojoj Partizana drugi put za tri godine nije uspio da stigne do plej-ofa, čelnici "crno-bijelih" su održali sjednicu Upravnog odbora.\nI dok je trener Nenad Čanak, koji je donio trofej kupa u Humsku nakon tri godine, zbog pauze do domaće lige od 40-tak dana dao igračima slobodnu sedmicu, predsjednik Ostoja Mijailović je iznio ambiciozan plan.\n- Podnijet je izveštaj sportskg sektora za period od dolaska novog stručnog štaba i usvojen je jednoglasno. Govorilo se o planovima, a jedinstven stav Upravnog odbora je da je cilj osvajanje domaće lige, a za sljedecu sezonu ulazak u Evroligu - izjavio je Mijailović za "Blic sport".\nU najtrofejnijem srpskom klubu su često ove sezone izražavali nezadovoljstvo radom vodećih ljudi ABA lige.\n- UO je zauzeo stav za sjednicu skupštine ABA Lige koja se održava u utorak, Partizan će tražiti da se utvrde principi koji će od strane ABA lige biti garantovati iste uslove za svaki klub koji je član lige. Liga nije privatna i ona treba da bude zajednica svih klubova - objasnio je Mijailović.


admin_filmrado – Strana 2 – Filmske radosti\nFilmske radosti > Articles by: admin_filmrado\nJubilarni deseti GoetheFEST od 7. do 11. oktobra u Beogradu\nDeseto izdanje filmskog festivala GoetheFEST u organizaciji Goethe instituta u Srbiji, biće održano od 7. do 11. oktobra u Kulturnom centru Beograda. Na festivalu koji se ove godine održava pod sloganom „Morati ili hteti“, biće prikazano osam nemačkih savremenih filmskih ostvarenja.\nPrvi srpski art horor film „Vampir“ reditelja, scenariste i glumca Branka Tomovića u domaće bioskope stiže 21. oktobra uoči Noći veštica, ali i kao srpski omaž jedinoj srpskoj reči koja svuda u svetu znači isto, stvorenje koje se noću budi i hrani se ljudskom krvlju.\nPočinje peto izdanje Putujućeg bioskopa Slobodne zone Junior\nPeto, jubilarno, izdanje Putujućeg školskog bioskopa Slobodne zone Junior sa radionicama medijske pismenosti počinje danas, 29. septembra, virtuelnom posetom Ekonomsko – trgovinskoj školi u Bečeju.\nDodelom nagrada najboljim filmovima u 4 kategorije, večeras je u Amfiteatru ispred Muzeja Jugoslavije, svečano zatvoren 14. Beldocs festival, koji se ove godine održavao u Beogradu i online od 9. do 16. septembra.\n14. maja 2021. 14. maja 2021.\nDani knjige Filmskog centra Srbije, manifestacija na kojoj će biti predstavljena najnovija izdanja ove institucije iz oblasti filma i filmske umetnosti, održaće se od 14 do 20. maja 2021. godine na Trgu Nikole Pašića u Beogradu. Publika će imati priliku da, tokom trajanja manifestacije, kupi knjige po promotivnim cenama u periodu od 10 do 20 časova.\nTurneja Slobodne zone 15. po redu, održava se sve do sredine avgusta u preko 50 gradova i mesta u Srbiji, a ove godine, pored ukazanog poverenja starih partnera, posebno zadovoljstvo je ostvarena saradnja sa znatnim brojem novih lokalnih partnera, te će u mnogim mestima u Srbiji Slobodna zona gostovati po prvi put.\nNovi film reditelja Olega Novkovića premijerno u subotu na FEST-u\nNovi film reditelja Olega Novkovića „Živ čovek“ biće premijerno prikazan na ovogodišnjem Festu u subotu 8. maja u 19 časova u Kombank Dvorani. Beogradski roker i nekadašnji član kultnog benda „Sinovi” Igor Đelić-Đela (Nikola Đuričko), živi sa ženom Sunčicom (Nada Šargin), sa kojom ima dosta problema, ali i mnogo godina […]\nPet filmova koje ne bi trebalo da propustite na FEST-u\nNa predstojećem, 49. Međunarodnom filmskom festivalu – FEST, koji će se održati od 7. do 16. maja 2021. na nekoliko lokacija u Beogradu, premijerno će biti prikazano više od 70 filmova najnovije svetske kinematografije u 7 programskih celina.\n28. aprila 2021. 28. aprila 2021.\nEngleski scenarista Kristofer Hampton, dobitnik nagrade „Aleksandar Lifka” Festivala evropskog filma Palić 2017. godine, osvojio je Oskara za adaptirani scenario filma „Otac” na 93. dodeli nagrada Američke filmske akademije u Dolbi teatru u Los Anđelesu.\nPremijera filma Marte Popivode u glavnom programu festivala u Roterdamu\n11. januara 2021. 11. januara 2021.\nPrethodno 1 2 3 … 151 Sledeće\nponedeljak 11 januara, 2021


Pravilnik o bližem načinu, troškovima i kriterijumima za procenu radne spsobnosti i mogućnosti zaposlenja ili održanja zaposlenja osoba sa invaliditetom („Sl. glasnik RS“, br. 36/10, 97/13)\nU cilju podsticanja zapošljavanja osoba sa invaliditetom Nacionalna služba za zapošljavanje sprovodi mere aktivne politike zapošljavanja koje podrazumevaju stručnu i finansijsku podršku poslodavcima i licima.\nPoslodavci mogu istovremeno koristiti više različitih mera u skladu sa potrebama i mogućnostima, kao i uslovima za učešće u meri.\nAktuelni javni pozivi/konkursi\n- Program A) - Refundacija troškova zarade licu angažovanom na pružanju podrške na radnom mestu - radna asistencija\n- Program B) - Refundacija primerenih troškova prilagođavanja radnog mesta\nMera se sprovodi radi sticanja dodatnih znanja i veština zaposlenog u cilju unapređenja kompetencija, sticanja nedostajućih znanja, sposobnosti i veština. Cilj mere je održanje zaposlenja kod poslodavca.\nPravo učešća u realizaciji programa obuke na zahtev poslodavca može ostvariti poslodavac koji pripada privatnom sektoru i ima plan usavršavanja zaposlenog sa predlogom izvođača obuke. Nacionalna služba za zapošljavanje može da snosi troškove učešća u finansiranju obuke za zaposlenog, u skladu sa propisima za dodelu državne pomoći.


Ako imate ovu krvnu grupu, u većem ste riziku od infarkta\nM. P. - 21.03.2022 - Foto: twitter.com/MladiBerana\nZdravlje srca je jedna od stvari koje morate održavati jer su bolesti srca i prvi uzrok smrti na celom svetu. Isto tako je dobro znati i da li ste u rizičnoj grupi da doživite infarkt.\nStudija koja je pratila 400.000 ljudi je otkrila da osobe koje imaju grupu A ili B imaju zajedno 8 odsto veće šanse da će doživeti infarkt nego osobe s krvnom grupom 0. Slična studija je pokazala da osobe koje nemaju krvnu grupu 0 imaju 9 odsto veće šanse da će imati bolesti kardiovaskularnog sistema ili infarkt.\nRezultati studije objavljeni ove godine kažu da osobe s krvnom grupom B imaju viši rizik od osoba s krvnom grupom O. Prema rezultima studije, krvna grupa B ima 15 posto više šanse da će doživeti infarkt od osoba s krvnom grupom 0.\nPravilo broj jedan glasi: ako niste kardiolog, ne postavljajte dijagnozu. Budući da se većina smrtnih slučajeva događa u prvih sat vremena od udara, odlaganje pozivanja hitne pomoći nakon pojave prvih simptoma može vam ugroziti život.\nOvo su sigurni znaci da morate zvati hitnu pomoć:\nOsećaj nelagode u grudnom košu


Haos u Trstu: Suzavac, vodeni topovi, blokada luke... | Ekspres.net\nHaos u Trstu: Suzavac, vodeni topovi, blokada luke...\n“No grin pas”\nIzvor: ANSA / PAOLO GIOVANNINI\nRadnici luke u Trstu protestuju protiv uvođenju “zelene propusnice”, potvrde o vakcinaciji protiv kovida19, koja je od 15. oktobra obavezna za sve zaposlene da bi mogli doći na posao.\nDemonstranti, među kojima je bilo i aktivista pokreta “No grin pas”, su nakon akcije policije seli na zemlju i vikali da neće odustati i da je cela akcija “sramotna”.\nZbog blokade trščanske luke, koja je jedna od najvećih za interkontinentalni transport kontejnerske robe, ovu luku već nekoliko dana zaobilaze kompanije koje svoju robu brodovima usmeravaju prema drugim evropskim odredištima.\nLučka direkcija i političari Trsta i regije Friuli Venezija Džulija, upozoravaju da će gubici zbog blokade biti ogromni i durgoročni, jer partneri već menjaju pristanište za svoju robu koju transportuju morem.\nItalija je dostigla cilj potpune vakcinisanosti 80 odsto populacije starije od 12 godina protiv koronavirusa, pokazuju službeni podaci, što je cilj koji je Rim postavio kao bezbednosnu granicu, pokazali su najnoviji vladini podaci, a prenose italijanski mediji.


Nijedna kompanija nije podijelila bonuse | Ekonomist\nNijedna kompanija nije podijelila bonuse\nNijedna firma u većinskom državnom vlasništvu, a koja potpada pod Ministarstvo ekonomije, nije podijelila bonuse direktorima i zaposlenim iz dobiti za prošlu godinu, saopštili su Pobjedi iz tog Vladinog resora.\nBonuse direktorima i zaposlenim nijesu dijelili u Elektroprivredi (EPCG) u kojoj je prošle godine izvršni direktor bio Tonino Maglio, a predsjednik borda Srđan Kovačević, kao ni u Crnogorskom elektroprenosnom sistemu (CEGS) čiji je izvršni director bio Ivan Bulatović, a predsjednik Dragan Laketić.\nNi Crnogorski operator tržišta električne energije (COTEE) čiji direktor je bio Milan Radović, a predsjednik Dragica Sekulić to nije uradio, kao ni Crnogorski elektrodistributivni sistem (CEDIS) u kojem je direktor Zoran Đukanović, a predsjednik Miodrag Čanović.\nPobjeda je u srijedu objavila da su u Monteputu direktori dobili po blizu tri hiljade eura bonusa.\nBez nagrada za dobro poslovanje ostali su i u Montenegrobonusu, kojim upravlja Aleksandar Kašćelan, a predsjedava Miroslav Ivanišević, kao i u Pošti, u kojoj je direktor Ivan Kalezić, a predsjednik Igor Radusinović.\nI iz Aerodroma Crne Gore, gdje je direktor Milovan Đuričković, a predsjednik Vojin Vlahović, kako su podgoričkom listu kazali, i pored velike dobiti nijesu ni razmišljali o podjeli bonusa.\nIz Rudnika uglja, koji je u manjinskom vlasništvu države, a u kojoj je izvršni direktor Slavoljub Popadić, a predsjednik Vladan Dubljević, nijesu isplaćivani bonuse, iako su posljednje tri godine ostvarili profit.\n“Zahvaljujući dobroj poslovnoj politici, smanjenim troškovima na svim pozicijama, boljem kvalitetu uglja za potrebe Termoelektrane (TE) Pljevlja, kao i marljivom radu zaposlenih ostvarili smo profit. Ni u godinama iza nas nikada nijesu isplaćivani bonusi”, saopšteno je iz Rudnika uglja.\nZa razliku od tih kompanija, u državnom Monteputu podijeli su 101,1 hiljadu eura bonusa direktorima i radnicima. Po 2,84 hiljade eura dobili su članovi Odbora direktora, po 2,13 hiljada eura direktori sektora i sekretar društva, a zaposleni po 710 eura.


SEEBBE je, uprkos krizi, "U toku"\nJedna od prestižnih manifestacija Beogradskog sajma – Međunarodni sajam građevinarstva - SEEBBE, održava se 38. put od 24. do 28. aprila, najavljeno je na konferenciji za novinare.\nPod sloganom "U toku" u svih sedam hala i na najatraktivnijem otvorenom izložbenom prostoru predstaviće se 850 izlagača, od kojih 256 dolazi iz 26 zemalja. SEEBBE 2012. je i ove godine okupio sve domaće i strane lidere u proizvodnji građevinskog materijala, a zastupljene su i sve oblasti građavinarstva, od najsavremenijih materijala, opreme, alata i mašina, preko inovacija u projektovanju i upravljanju projektima, do najaktuelnijih sistema gradnje.\nNajavljujući ovu manifestaciju velikog ugleda i značaja u regionu, Mirjana Jovanović, šef projekta, rekla je da višegodišnja ekonomska kriza u zemlji, okruženju i svetu i te kako pogađa ovu delatnost, ali da izlagači znaju da je učešće na Sajmu građevinarstva u Beogradu isplativa investicija:\n-Kriza je dovela do opadanja investicija i slabljenja kupovne moći, što direktno pogađa građevinarstvo, ali bankarski i državni podsticaji su polako počeli da daju efekte. Građevinarstvo je svakako pokretačka delatnost, jer se za potrebe ove industrije angažuju 52 industrijske grane. Ipak, situacija je i dalje teška, nelikvidnost je velika, uposlena je samo trećina građevinskih kapaciteta. I u takvim uslovima beogradski Sajam građevinarstva je lider u regionu i učesnici znaju da će im se isplatiti sve uloženo u nastup na ovoj manifestaciji. Slični sajmovi u regionu se gase, čak i tri manifestacije u zemljama EU, što dodatno potvrđuje ugled naše priredbe. Očekujemo50 hiljada posetilaca, pre svega poslovnih ali i široke publike, tako da je Beogradski sajam ponosan na ovu manifestaciju, a trebalo bi da budu i Beograd i Srbija.\nPotpisivanjem protokola o saradnji sa Fondacijom "Ana i Vlade Divac" Međunarodni sajam građevinarstva i zvanično je postao manifestacija humanitarnog karaktera. O ovoj saradnji i akciji "Da pomognemo zajedno" govorila je Snežana Divac, predsednik UO Fondacije:\n-Od kada je osnovana Fondacija vremena su teška, ali moramo da pomažemo onima kojima je teže. Pre par godina na ovoj manifestaciji smo dobili montažnu kuću za jednu porodicu, a ove godine očekujemo da Sajam bude mesto za doniranje novca i građevinskog materijala za izgradnju četvrte zgrade sa stanovima za izbegla i raseljena lica. Ponosni smo što 20. aprila otvaramo prvu zgradu i pozivam sve firme i pojedince koje mogu da pomognu, jer bismo izgradnjom četvrte zgrade zatvorili sve kolektivne centre na teritoriji Beograda.\nZa Sajam građevinarstva pripremljen je bogat stručni prateći program, a kroz tradicionalne nacionalne izložbe predstaviće se šest zemalja – Italija, Rumunija, Turska, Hrvatska, Mađarska i Tajvan (Narodna Republika Kina).\nKao i svake godine, za novitete u građevinarstvu biće dodeljene nagrade "Nova vizura" i "Posebno priznanje".\nNa svečanom otvaranju Sajma građevinarstva, predviđenom za utorak, 24. april u 10 časova u hali 4, govoriće Oliver Dulić, ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja u Vladi Srbije.\nRadno vreme manifestacije je od 10 do 19 časova. Sajam se jedino u subotu, na dan zatvaranja, završava u 17 časova.\nPojedinačne ulaznice koštaju 500 dinara, a cena ulaznica za grupne posete je 350 dinara. Ulaz za učenike stručnih škola i fakulteta je besplatan.\nParking se plaća 200 dinara na sat.


Predsednik Vučić o situaciji u Crnoj Gori: Srbiji ruke prilično vezane! (INFO) | DNEVNE\nPredsednik Vučić o situaciji u Crnoj Gori: Srbiji ruke prilično vezane! (INFO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je večeras da će sutra razgovarati sa patrijarhom Irinejem o formiranju određene komisije da se vidi kako pravnički da se izađe pred svetske i međunarodne organizacije u vezi crnogorskog Zakona o slobodi veroispovesti.\n„Razgovaraćemo kako da pomognemo našoj Crkvi. Ne razumem se u mitropolije i eparhije, za mene postoji samo Srpska pravoslavna crkva“, poručio je Vučić, gostujući u emisiji RTS-a „Oko“.\nPodsetio je da više ne postoji državna zajednica i da Srbija poštuje Crnu Goru kao nezavisnu državu, te i da je ona postala nezavisna 2006. godine, kada su na vlasti u Srbiji bili oni koji ga sada kritikuju zbog navodne pasivnosti.\n„Vodio bih pametnu kampanju, ne bih radio na tome koliko će neko para da uzme sebi sa RTS-a, ili drugih zemalja, iz raznih ambasada, ili po hotelima, već bih grizao i borio bih se za opstanak državne zajednice. Milo Đukanović ne bi dobio ni 50 odsto glasova na referendumu o nezavisnosti, a ne 60 odsto, koliko je dobio, da su postojali ljudi koji bi ozbiljno vodili kampanju“, kaže Vučić.\nNa pitanje da li bi to uopšte bilo moguće pod okolnostima kakve jesu „pod Đukanovićem“, Vučić je poručio da on, za razliku od drugih naših političara koji uvek govore da je neko drugi kriv, ne veruje u teorije zavere i da sve neko namešta, već veruje u znanje i rad.\n„Nama sada ostaje da poštujemo tu odluku, da poštujemo Crnu Goru, ali isto tako i svoj narod tamo. Gledamo da ne kvarimo odnose sa Crnom Gorom, da jesmo i ostajemo braća, ali i da hoćemo da govorimo o svom narodu“, podvukao je on.


Savez za Srbiju: Napad u Negotinu identičan napadu na Borka Stefanovića, odgovornost na Vučiću | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 15.03.2019 14:35 > 15.03 14:37\nSavez za Srbiju: Napad u Negotinu identičan napadu na Borka Stefanovića, odgovornost na Vučiću\nLideri Saveza za Srbiju ocenili su danas da je napad na organizatora lokalnih protesta "Jedan od pet miliona" Strahinju Ćirića u Negotinu "apsolutno identičan" slučaju iz Kruševca u kom je prošle godine fizički napadnut jedan od lidera tog opozicionog bloka Borko Stefanović i naveli da je "za sve što se dešava u Srbiji, direktno odgovoran Aleksandar Vučić".\nObraćajući se na konferenciji za novinare povodom sinoćnjeg napada u Negotinu, jedan od lidera Saveza za Srbiju Dragan Djilas ocenio je da režim u Srbiji "nije sposoban da prihvati da ljudi misle drugačije".\n"Zato režim pribegava ovako strašnim stvarima. Za svake batine, za svako maltretiranje žena od strane lokalnih moćnika SNS-a, odgovoran je Aleksandar Vučić", rekao je Djilas.\nOn je ocenio da je sinoćnji incident u Negotinu "apsolutno identičan" napadu na Borka Stefanovića u Kruševcu s tim što su kako je rekao, napadi na pojedince u malim sredinama koji pokazuju otpor režimu, "mnogo strašniji" od napada na opozicione lidere.\n"Napad na Strahinju Ćirića je kulminacija trenda u kome ni posle četiri meseca nije utvrdjeno ko stoji iza napada na Borka Stefanovića u Kruševcu, gde u Brusu Milutin Jeličić Jutka vrši strašan čin nasilja nad ženama nateravši ih da ga javno podrže organizacijom skupa u tom mestu", rekao je Djilas.\nOn je najavio i da će Savez za Srbiju u ponedeljak, 18. marta organizovati skup u Grockoj ukoliko predsednik te opštine Dragoljub Simonović, osumnjičen da je nalogodavac paljenja kuće novinara Milana Jovanovića, do tada ne podnese ostavku.\nPredsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac ocenio je da je napad u Negotinu "posledica nečinjenja države" u slučajevima Borka Stefanovića, Dragoljuba Simonovića i Milutina Jeličića Jutke.\n"Gde nema pravde i prava, nema ni države. Gde nema države, nastaje teror i anarhija. Izgleda da Aleksandar Vučić ne razume ili potcenjuje ljude koji protestuju širom Srbije. Strahinja Ćirić je prebijen jer je spreman da izadje na proteste i da pozove i druge ljude da to učine", rekao je Lutovac.\nOn je kazao da će Savez za Srbiju "biti uz one gradjane koji ne pristaju da budu pod čizmom ovog nenarodnog režima".\n"Ovde smo da iskažemo solidarnost sa onima koji protestuju i da pozovemo gradjane da ne posustaju u demonstraciji svog nezadovoljstva", kazao je Lutovac dodavši da je Aleksandar Vučić "kao nosilac izborne liste u svakom gradu i opštini u Srbiji, odgovoran za sve što se dogadja u tim mestima".\nPredsednik Levice Srbije Borko Stefanović pozvao je MUP da "u najkraćem roku" pronadje napadače na Strahinju Ćirića, da objavi njihova imena ali i da otkrije ko stoji iza napada koji kako je ocenio, nije spontan.\n"Moguće je da su u pitanju isti ljudi koji stoje iza napada u Kruševcu, ljudi koji su u službi režima Aleksandra Vučića", rekao je Stefanović.\nPo rečima portparola Dveri Jugoslava Kiprijanovića, Ćirić je zadobio "ozbiljne povrede oka" kada su ga trojica mladića napala sinoć oko 22 časa ispred zgrade u kojoj živi u Negotinu.\n"Udarali su ga rukama i nogama, dobio je i udarac u potiljak. S njim smo u stalnoj vezi i postoje indicije da iza napada stoje ljudi bliski Zoranu Milojeviću Zelji", kazao je Kirpijanović dodavši da je Ćirić prijavio napad policiji.


Novi tehnološki centar proizvođača opreme za zavarivanje - Gradjevinarstvo.rs\n17.09.2018. | Gradjevinarstvo.rs\nPočetkom jula meseca, EWM AG je otvorio novi centar za kompetencije u Eberštalcelu, Austriji, koji predstavlja pravo mesto za sva pitanja vezana za tehniku zavarivanja. Ovaj novi prostor, površine preko 2,000m² je lociran direktno na državnom auto-putu i predstavlja bazu za dalji održivi razvoj regije. Predstavnici firme GEM Trade su imali izuzetno zadovoljstvo da prisustvuju otvaranju ovog novog centra i upoznaju se dodatno sa patentiranim tehnološkim dostignućima ovog svetski poznatog proizvođača.\nVeć 2006. godine je EWM otvorio svoje prostorije u Austriji, kako bi se što više približio svojim kupcima, kao i da bi pružio brzu i pouzdanu podršku svojim klijentima. Razvoj obima poslovanja i tehnologije zavarivanja je zahtevao savremenije prostorije. - Izgradnjom potpuno novog centra na zgodno postavljenoj lokaciji nam je pružilo priliku da opremimo svoje prostorije u potpunosti po svojim potrebama - objasnio je direktor EWM-a Austrija, Hajnc Štefan.\nEWM AG prostorije\n- Pri gradnji smo se vodili najvišim standardima uz primenu principa održivosti, želeći da budemo u toku sa sadašnjim i budućim zahtevima naših kupaca.\nInače, za kompaniju EWM je ovo grinfild investicija vredna 3.5 miliona evra i izgradnjom ovog tehnološkog centra je svetski prisutan proizvođač opreme za zavarivanje dobio 400m² kancelarijskog prostora u Eberštalcelu. Pored toga, ova lokacija služi i kao tehnološki-informativni centar ali i kao promotivno mesto za sve zavarivačke zahteve u Austriji i regionu. Pored EWM-ovih aparata za zavarivanje, oblast za primenu najsavremenije tehnologije takođe uključuje i zavarivačke robote i automatizacione komponente za praktičnu primenu. Prisustvo iskusnih EWM-ovih eksperata pomaže pri optimizovanju kompleksnih zavarivačkih procesa i sistema. U skladišnom delu, površine veće od 1,000m², se može pronaći kompletan proizvodni portfolio ovog proizvođača za ručnu i automatizovanu primenu. Ovim se udvostručila površina skladišnog prostora, time dodatno povećavajući ionako visoku dostupnost i sposobnost isporuke. Sem toga, u novim prostorijama je integrisan i deo za servisiranje i popravku.


Preokret: Šangaj pustio Drogbu da pregovara sa Barsom\nSamo nekoliko dana pošto je potpisao unosan ugovor sa Šangaj Šenhuom, Didije Drogba bi mogao da napusti kineski klub i odrekene se 24 miliona funti, da bi prešao u Barselonu.\nSpajić i Stojković produžili ugovor sa Zvezdom\nGeneralni sekretar Crvene zvezde Đorđe Stefanović rekao je povodom produžavanja ugovora sa fudbalerima Urošem Spajićem i Filipom Stojkovićem da su prioritet kluba "njegova deca".\nMeklaren nudi Hamiltonu 100 miliona za novi ugovor\nLuis Hamilton ne krije želju da ostane u ekipi iz Vokinga u kojoj je od početka karijere, ali neće žuriti s konačnom odlukom, pošto želi da vidi koliko će Meklaren biti konkurentan u trci za...\nKonte produžio ugovor sa Juventusom\nTrener Juventusa Antonio Konte produžio je danas ugovor sa italijanskim klubom do 30. juna 2015. godine.\nMurinjo produžio ugovor sa Realom\nPortugalski fudbalski trener Žoze Murinjo produžio je danas ugovor sa Real Madridom, tako da će voditi ekipu do kraja sezone 2015/16.\nNovak raskinuo sa "Takinijem", novi sponzor "Uniklo"\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković postaje zaštitno lice jednog od najprestižnijih svetskih brendova – japanskog proizvođača sportske opreme "Uniklo".\nKaradžić: Sa Mihajlovićem u nove uspehe\nPostignut dogovor, Mihajlović i zvanično selektor\nVuković: Svoju platu sam zaslužio!\nSelektor rukometne reprezentacije Srbije Veselin Vuković ostaće na kormilu "orlova" do 2016. godine.\nMihina promocija odložena zbog 150.000 evra\nSrpski stručnjak Siniša Mihajlović doveo Fudbalski savez Srbije pred "svršen čin", jer ne želi da njegova plata, odnosno porez, zavise od rezultata i plasmana na Svetsko prvenstvo u Brazilu...\nNovosti.rs 3 komentara\nPromocija selektora Srbije posle finala Kupa\nPlaćanja poreza na platu i dalje je ostao kao kamen spoticanja koji usporava konačni dogovor Fudbalskog savez Srbije sa Sinišom Mihajlovićem.\nVestionline, zurnal.rs 3 komentara\nZahavi: Grant napušta Partizan!


Visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana (Javier Solana) stigao je u Teheran kako bi iranskim zvaniccnicima uruccio predlog velikih sila za ressenje problema iranskog nuklearnog programa. Prema zapadnim diplomatima, Solana nece pregovarati vecc cce samo preneti poruku.\nPredstavnici SAD, evropske trojke, Rusije i Kine dogovorili su u ccetvrtak mere podsticaja ali i kazni protiv Teherana ukoliko ne odustane od svog nuklearnog programa. Ssef ruske diplomatije Serge Lavrov je istakao da taj paket iskljuccuje vojnu opciju protiv Irana.\nSjedinjene Drzave upozorile su Iran da nece imati previse vremena za odgovor na medjunarodni paket podsticajnih mera.\nIranski predsednik Mahmud Ahmadinedzad je izjavio prethodno da cce pazzljivo proucciti predlog, ali da necce pristati na pregovore o odustajanju Teherana od svog, kako je rekao, apsolutnog prava na nuklearni program u u miroljubive svrhe.


Tegeltija u Vukosavlju: Očekujemo da Rakić potvrdi novi mandat | Argumenti\nNaslovna Srpska Tegeltija u Vukosavlju: Očekujemo da Rakić potvrdi novi mandat\nČlan Izvršnog komiteta SNSD-a Zoran Tegeltija rekao je da se SNSD u Vukosavlju dobro pripremio za predstojeće lokalne izbore, da dobro stoji i da očekuje će biti najjača partija u Vukosavlju, te da će aktuelni načelnik ove opštine Borislav Rakić potvrditi novi mandat.\nTegeltija je rekao novinarima da je današnju posjetu Opštinskom odboru SNSD-a u Vukosavlju iskoristio da čuje direktno od njih kako teku pripreme za predstojeće lokalne izbore i koliko je SNSD organizaciono i kadrovski spreman za njih.\nOn je ukazao da je Rakić obezbijedio podršku svih političkih partija iz Srpske.\n– Kao i uvijek borba se vodi između kandidata koji predstavljaju srpski, te bošnjački narod. Prošli put je pobijedio srpski kandidat koji je svojim odnosom i prema građanima nesrpskog porijekla, Bošnjacima, Hrvatima i drugima na ovom području pokazao da on vodi opštinu ne gledajući to prema nacionalnom, već da pomogne u rješavanju problema građana – rekao je Tegeltija.


Granična policija dobila uređaje za detekciju ugljen dioksida - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Granična policija dobila uređaje za detekciju ugljen dioksida\n0Piše: Beta 17. aprila 2019. 14.34 Izmenjeno: 20. aprila 2019. 04.04\nZamenik ministra Inđe danas je u Beogradu razgovarao sa srpskim ministrom unutrašnjih poslova Nebojšom Stefanovićem koji se zahvalio na donaciji i naveo da će ti uređaji doprineti efikasnijem radu srpske granične policije u otkrivanju ilegalnih migranata.\nStefanović je kazao da su „odnosi dve zemlje postali izuzetni i da je to doprinelo da saradnja ta dva ministarstva u borbi protiv organizovanog kriminala, narkotika, terorizma, ilegalnih migracija bude primer kako dve policije mogu dobro da sarađuju“.\nStefanović je naveo da je sa Inđeom razgovarao o unapređenju saradnje u oblasti borbe protiv terorizma i drugih vidova kriminala, kao i o saradnji specijalnih i posebnih jedinca policije.\nNa sastanku je bilo reči i o saradnji u pogledu bezbednosti turskih državljana koji prolaze kroz Srbiju.\n„Razgovarali smo o tome kako da povećamo bezbednost tih ljudi, da ih obavestimo o njihovim pravima i obavezama na teritoriji Srbije i obezbedimo da sigurno stignu na destinaciju ka kojoj su se uputili“, rekao je Stefanović.\nZamenik ministra unutrašnjih poslova Turske Muhterem Inđe pohvalio je zajednički rad srpske i turske policije na polju zaštite bezbednosti turskih državljana koji tranzitiraju kroz Srbiju.\n„Mi ćemo danas graničnoj policiji Srbije pokloniti dva uređaja za detektovanje ugljen dioksida“, rekao je Inđe i izrazio uverenje da će saradnja dve policije i u budućnosti biti na zavidnom nivou.\nbatrovci, granicna policija, Granični prelaz Batrovci, Turska, ugljen dioksid\nStefanović: Sistem minimuma granične kontrole između Srbije i Mađarske za praznike\nDžorgan Endrjus pohvalio rezultate MUP-a u borbi protiv korupcije\nMUP: Nastavak saradnje policija Srbije i Slovenije


Tači: Račak probudio savest sveta\nKosovski predsednik Hašim Tači posetio je danas memorijalni kompleks u Račku gde je rekao da je to ime pre 19 godina postalo poznato celom svetu.\nTači je tokom spomen akademije o navodnom masakru u Račku rekao da su 15. januara 1999. godine srpske policijske i vojne formacije izvršile teška ubistva nad nenaoružanim stanovništvom.\n„U Račku je još bolje potvrđena srpska politika sistematskog terora, državnog genocida i zločina protiv čovečnosti, koja je dobila velike razmere tokom 1998. i 1999. godine“, rekao je Tači.\nKosovski predsednik je dodao da je Račak njegovom žrtvom probudio savest demokratskog sveta.\n„Imenovanje zločina pravim imenom od strane prijatelja Kosova, ambasadora Vilijama Vokera bio je akt podizanja svesti o pitanju Kosova“, dodajući da je žrtvovanje u Račku ubrzalo pokretanje međunarodne diplomatije.\nTači je istakao da je Kosovo oslobođeno i da je otvorilo nova poglavlja slobodnog života.\n„Ubrzo ćemo proslaviti 10-godišnjicu proglašenja nezavisnosti. U ovoj deceniji su zabeležena izvanredna dostignuća u procesu izgradnje države i konsolidacije nezavisnosti“, potvrdio je on.\nOn je rekao da je Kosovo uspešna priča saradnje kosovskih institucija i međunarodne podrške.\n„Postali smo faktor mira i stabilnosti u regionu, demokratska država, u kojoj je svaki građanin jednak, bez etničke, kulturološke i verske razlike“, kazao je Tači.


U Hongkongu otvoren prvi kanabis kafić - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nU Hongkongu otvoren prvi kanabis kafić\nJedan od gostiju ovog kafića Kilijan Huseji, koji radi u finansijama u Hongkongu, rekao je da ispijanje CBD kafe opušta\nKanabis je nelegalan u Hongkongu, ali novi kafić nudi niz proizvoda koji sadrže delove biljke kanabis ne kršeći lokalne zakone.\nKafić „Found“ prvi je u gradu koji nudi razne vrste kafa, keksa, piva i voćnih sokova koji sadrže kanabidiol ili CBD, supstancu iz biljke kanabisa za koju se navodi da ima terapeutske efekte, a ne omamljuje konzumente.\nTetrahidrokanabinol kanabisa, poznat kao THC, je psihoaktivni sastojak koji ako se konzumira u većim količinama „diže“ korisnike.\nAli za razliku od THC-a, CBD se obično koristi za smanjenje stresa bez „dizanja“.\nJedan od gostiju kafića Kilijan Huseji koji radi u finansijama u Hongkongu, rekao je da ispijanje CBD kafe opušta. „Kafa je ukusna i sviđa mi se efekat koji CBD ima na mene“, rekao je Huseji i dodao da mu „kognitivno i fizički, nekako pomaže da prebrodi muke normalnog dana“.\nFlaša hladne CBD kafe u kafiću košta 80 hongkonških dolara, oko deset američkih dolara, dok je konzerva CBD piva oko devet američkih dolara.\nOčekuje se da će kafić, koji je otvoren ovog meseca, biti potpuno operativan u oktobru.\n„Hongkong je zapravo jedno od najnaprednijih azijskih tržišta kanabinoida“, rekao je Fiačra Mulen, suvlasnik Altum International, dobavljača kanabinoida u Aziji koji sarađuje sa kompanijom „Found“.\n„Za razliku od ostalih delova regiona: Australije, Novog Zelanda, Singapura, zakon o kanabinoidima u Hong Kongu je najfleksibilniji“.\nMulen je rekao da se nada da kafić može da pomogne u razbijanju predrasuda oko CBD proizvoda i želi da CBD udalji od kanabisa i upotrebe droga.\nKafić može da prodaje hranu koja sadrži kanabinoid sve dok u proizvodima nema THC-a, rekao je on.\nPrema hongkonškom Centru za bezbednost hrane, Uredbom o opasnim drogama ilegalni uvoz kanabisa ili bilo kojih proizvoda koji sadrže kontrolisane kanabinoide predstavlja krivično delo.\nIako je CBD kanabinoid, prema hongkonškim zakonima nije klasifikovan kao opasna droga.\nNajbolja mesta za kafu u Beču?\nVožnja na metan, Opel Zafira B, iskustva, cena, održavanje, da li se isplati kupiti\nafić, CBD, droga, Fiačra Mulen, Hongkongk, kafa, kanabinoid, kanabis, keks, Kilijan Huseji, pivo, THC


Naslovna » BG servis » Dani Beograda 2016: Zatvaranje ulica za saobraćaj\nDoći će i do izmena u režimu rada pojedinih linija javnog gradskog prevoza.\nTako će trolejbusi sa linija broj 19, 21, 22 i 29 saobraćati na skraćenim trasama Trg Slavija – periferni terminusi kao lokalne linije 19L, 21L, 22L i 29L, autobusi sa linija 24, 26, 37 i 44 saobraćaće u oba smera: Trg republike – Makedonska – Dečanska – Bulevar kralja Aleksandra i dalje redovnim trasama, a oni sa linija 37 i 44, u smeru ka periferiji, koristiće stajalište „Trg republike“ (sa linijama 24 i 26).\nAutobusi sa linije 27 će, u smeru ka Trgu republike, saobraćati Bulevarom kralja Aleksandra – Dečanskom – Makedonskom – Trg republike, a oni sa linije 31 će, u oba smera, saobraćati trasom: Studentski trg – Trg republike – Makedonska – Dečanska – Bulevar kralja Aleksandra – Kneza Miloša – Nemanjina – Trg Slavija i dalje redovnom trasom.\nNa izmenjenim delovima trasa vozila će koristiti sva postojeća stajališta linija javnog gradskog prevoza.\nProgram manifestacije Dani Beograda 2016. pogledajte OVDE. (Beoinfo)\nTagovibg servis dani beograda gsp saobraćaj\nPrethodni Beogradski maraton 2016 u znaku Kenijaca\nSledeći Prolećni Odjeci Šopen Festa na Cvetnom trgu


Grad finansirao novi poligon za obuku vozača | RTV Podrinje\nPoligon za obuku vozača je investicija vredna 4,8 miliona dinara rekao je gradonačelnik Loznice, Vidoje Petrović, koji je sa saradnicima i predstavnicima auto škola, obišao taj prostor, izgrađen pored Sportskog centra Lagator.\n“ Grad je iz budžeta za ovu namenu izdvojio 4,1 milion dinara dok su ostatak od 700.000 dinara obezbedile auto škole. Ovo je lep primer dobre prakse koji je za opšte dobro i od koristi ne samo auto školama već pre svega u funkciji podizanja nivoa kvaliteta obuke za vozače i bezbednosti svih učesnika u saobraćaju, a pre svega mladih vozača koji su tek položili vozački ispit za određenu kategoriju” – istakao je Petrović.\n“Po ko zna koji put potvrđuje se da kada radimo zajedno rezultat ne može da izostane, a ono što je u perspektivi najvažnije je kvalitetna obuka mladih vozača. Svi znamo koliko nam je stalo da se podigne stepen bezbednosti učesnika u saobraćaju. Vrlo često imamo sumorne hronike o nastradalima. Ovim pokazujemo da popravljamo uslove za obuku vozača i stvaramo jedan novi ambijent” – rekao je gradonačelnik Loznice.\nVlasnik jedne od auto škola, Milan Ilić, istakao je da je novi poligon od izuzetnog značaja za sve auto škole i mlade vozače i da je na ovaj način odlična saradnja sa Gradom i rukovodstvom sada podignuta na najviši nivo. On je naglasio da su u Srbiji samo tri ili četiri lokalne samouprave omogućile izgradnju ovakvog poligona za auto škole.\nPrethodni tekstVojska uvek uz građane – akcija u Brezjaku\nSledeći tekstPočeo Regionalni sajam meda u Loznici


OD 1. JANUARA ZA PRVOROĐENO DETE 300.000 DINARA - Televizija K-1\nIstakavši da država uvodi nove demografske mere, predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić, izjavio je da će za svako prvorođeno dete, umesto dosadašnjih 100.000 dinara, iz budžeta biti uplaćivano 300.000 dinara. Ova mera počeće da se primenjuje od 1. januara 2022. godine.\nNa konferenciji za novinare u Predsedništvu, govoreći o činjenici da Srbi nestaju kao nacija, predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić, rekao je da država mora da pronađe rešenje za ovaj problem.\nOn je ovom prilikom naglasio da su nove demografske mere, baš zbog činjenice koja je navedena, neophodne.\nSvi u Srbiji primaće više od četiri hiljade evra za prvorođeno dete, dodao je predsednik Vučić i objasnio da su porodice sa niskim primanjima bile odlučujući faktor prilikom donošenja ove podsticajne mere.\nEkonomski prosperitet Srbije u budućnosti zavisiće od toga, da li će država uspeti da demografskim merama obezbedi napredak naše nacije, zaključio je predsednik Srbije, Aleksandar Vučić.\n← Vesti TV K1 23 11 2021\nPOČELA PRVA FAZA REKONSTRUKCIJE PUTA KA VUČJU →


10. Rođendan džeza u Akademiji 28\nNaslovna » Izlasci » Festivali » 10. Rođendan džeza u Akademiji 28\nAh Neša 16. februar 2016. Festivali Postavite komentar\nOd 25. do 27. februara u Akademiji 28 po deseti put biće obeležen Rođendan džeza.\nOva manifestacija, jedinstvena u svetu, uspostavlili su 2007. godine Akademija 28 i Beogradski diksilend orkestar, sa ciljem da se u Beogradu proslavlja 26. februar, dan kada je 1917. godine, prvi put u istoriji objavljena ploča sa džez muzikom.\nPored trodnevnih koncerata, ove godine proslava jubilarnih 10 godina festivala Rođendan džeza obuhvatiće i ekskluzivnu izložbu plakata svih postojećih džez festivala u Srbiji.\nNa izložbi, pod simboličnim nazivom „JazZBOR!“ koja će svečano biti otvorena 25. februara u 19.00, u Galeriji Akademije 28, učestvovaće gotovo svi domaći džez festivali uklјučujući i one najveće i najdugovečnije – Beogradski džez festival i Nišvil, a na otvaranju je najavlјeno i prisustvo predstavnika pomenutih festivala.\nPosle svečanog otvaranja izložbe, koncertni program festivala otvoriće kvartet Milana Petrovića, koji će ovom prilikom, prvi put javnosti predstaviti svoj novi album „Dates“.\nCentralna proslava 99. rođendana džeza, kao i tradicionalni nastup Beogradskog diksilend orkestra rezervisani su za 26. februar od 20.00. Drugi deo „rođendana“ obeležiće ritmovi salse i prepoznatlјivog džeziranog popa Jovana Malјokovića i Balkan salsa benda.\nPoslednje festivalsko veče biće obeleženo autorskim džez stvaralaštvom; posetiocima će se predstaviti jedan od najmlađih džez sastava u zemlјi, trio predvođen talentovanim kontrabasistom, Milošem Čolovićem, posle čega će uslediti senzacionalna električno-instrumentalna žanrovska fuzija sastava Fish in Oil.\nUlaz na festival i prateće programe je besplatan. Rezervacije mesta: 011/3619-342. (danubeogradu.rs)\n10. Rođendan džeza – program\n19.00… Svečano otvaranje festivala – Izložba „JazZBOR!“\n21.30… Milan Petrović Quartet, predstavlјanje albuma „Dates“\n20.00… Beogradski diksilend orkestar\n22.00… Jovan Malјoković & Balkan salsa bend\n22.00… Miloš Čolović Trio\n23.00… Fish in Oil\nTagoviakademija 28 festivali izložbe jazz rođendan džeza\nPrethodni Premijera filma „Braća po babine linije“\nSledeći DKSG: Besplatan koncert grupe Jarboli


Panel IV:Zakonodavno-pravne pogodnosti - Invest in Trebinje\nTema posljednjeg panela Investicione konferencije, koja se ovog vikenda održava u našem gradu je bila „Zakonodavno-pravne pogodnosti“. Upravo ova tema je nešto što je najviše zanimalo potencijalne investitore.\nDražen Bošković – direktor Agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća, Željka Ružić – šef odsjeka za pravne poslove u Odjeljenju za prostorno uređenje Grada Trebinja, Dragan Popović – direktor Zavoda za zapošljavanje RS, filijala Trebinje, Slobodan Vulešević – izvršni direktor NVO „Centar za razvoj Hercegovine“ i Alisa Aliti Vlašić iz dubrovačke razvojne agencije „DURA“.\nOdgovore na pitanja – kako najjednostavnije registrovati preduzeće u Trebinju, koje su dozvole potrebne da bi se strani državljanin zaposlio u našem gradu, ali i koje stimulativne kreditne mjere pruža Grad Trebinje te Investiciono-razvojna banka u cilju novog zapošljavanja radnika u poslovnim i ekonomskim zonama Grada Trebinja, mogli smo čuti od prvog paneliste – Dražena Boškovića.\nIspred Odjeljenja za prostorno uređenje Grada Trebinja, Željka Ružić je govorila o regulacionim planovima atraktivnih lokacija za potencijalnu izgradnju industrijskih, stambeno-poslovnih i turističkih objekata. Poseban akcenat je stavila na poslovne zone „Zasad polje“, „Istočni logor“ i „Volujac“, te istakla da se potrebne dozvole – lokacijski uslovi i građevinska dozvola dobijaju za maksimalno dva dana. Ovom prilikom je objasnila i dvije pogodnosti koje se odnose na gradsko građevinsko zemljište.


Modne vesti: La Perla, Irina Šajk i Roberto Cavalli - WANNABE MAGAZINE\nModne vesti: La Perla, Irina Šajk i Roberto Cavalli\nKampanja brenda La Perla za kolekciju jesen/zima 2014.\nBrend La Perla, koji je poznat po kreiranju modela donjeg veša i kupaćih kostima, objavio je nedavno najnoviju kampanju za kolekciju jesen/zima 2014. godine. Modeli koji krase ovu kampanju, Liu Ven, Marijakarla Boskono i Darija Strokus, pozirale su duu Mertu & Markusu u modelima donjeg veša i kupaćih kostima, koje je za tu priliku birao stilista Ludvin Pojblank. Neodoljivi trio izgleda veoma zavodljivo u fenomenalnim modelima koji ističu sav ženski seksepil.\nIrina Šajk zaštitno lice kolekcije brenda Agua Bendita\nSvetski poznati kolumbijski brend Agua Bendita lansirao je novu kolekciju kupaćih kostima za 2015. godinu, kojom nas vodi u egzotične predele džungli, čija je lepota predstavljena kroz modele koje u kampanji nosi Irina Šajk. Sa bogatim šarama i mnoštvom boja, glavna karakteristika ovih kupaćih kostima je komplikovani rad koji obavlja više od 700 kolumbijskih samohranih majki. Popularni brend je tako još jednom pokazao zašto je jedan od vodećih u modnom svetu, jer je svaki komad kreiran tako da u njemu budete primećene na plaži!\nKolekcija aksesoara modne kuće Roberto Cavalli za 2015. godinu\nItalijanska modna kuća Roberto Cavalli, za novu Resort kolekciju aksesoara za 2015. godinu, inspiraciju je našla u šezdesetim godinama. Kako je Kavali poznat kao neko ko voli da pravi kitnjaste modele, u novoj kolekciji aksesoara očekuju nas modeli sa mnogo zlatnih ukrasa, kristala i egzotične kože, čijim nošenjem možete stilizovati čak i najklasičniju odevnu kombinaciju.


Korona virus: U Srbiji preminulo još sedmoro ljudi, SZO upozorava Rusiju zbog najave početka masovne vakcinacije – RTVM info\n„Ponekad pojedini naučnici tvrde da su nešto pronašli, što može da bude sjajna vest. Ali između pronalaska ili traga do vakcine koja funkcioniše, velika je razlika”, navodi Kristijan Lindmajer, portparol SZO.\n„Aktivnost virusa na teritoriji Beograda se smanjuje, ali je i dalje visoka, a epidemiološka situacija je i dalje nestabilna”, rekao je Kon.\nSituacija na jugu Srbije poslednjih nedelju dana je „relativno stabilna”, rekao je direktor niške Klinike za intenzivnu negu i anesteziju Radmilo Janković, prenosi Beta.\nUjedinjene nacije upozoravaju da će se svet suočiti sa „opštom katastrofom” zbog zatvaranja škola\nUjedinjene nacije su upozorile da se svet suočava sa „opštom katastrofom” zbog zatvaranja škola koje je izazvala pandemija.\nGeneralni sekretar Antonio Gutereš rekao je da bi vraćanje učenika u škole trebalo da bude „glavni prioritet” pošto pandemija bude pod kontrolom.\n„Sada se suočavamo s generacijskom katastrofom kojom bi mogao da bude izgubljen ljudski potencijal, potkopane decenije napretka i pogoršana ukorenjena nejednakost”, rekao je Gutereš.\nMadar je nakon toga napisao da se odvezao do Hrvatske, da je boravio u apartmanu i da nije imao kontakt ni sa kim osim sa članovima porodice, istakavši da se njegov odmor odvija u „idealnim uslovima”, minimizirajući rizike prilikom putovanja u inostranstvo.\nCategories:\tCovid19 - BBC\t/ by Rtvm2020 5. August 2020.


Razvoj e-trgovine i lokalnih ekosistema u toku pandemije virusa COVID-19 – IKT Klaster Centralne Srbije\nRazvoj e-trgovine i lokalnih ekosistema u toku pandemije virusa COVID-19\nRazvoj e-trgovine i lokalnih ekosistema u toku pandemije virusa COVID-19 (Developing Local E-commerce Ecosystems under Covid-19 pandemics) je projekat koji se finansira kroz GIZ program “Private sector development in disadvantaged regions in Serbia”. Predviđeno vreme za implementaciju je 12 meseci, a aktivnosti predviđene projektom biće impelementirane na teritoriji Šumadijskog, Raškog, Moravičkog i Zlatiborskog okruga. Realizacija je poverena IKT Klasteru Centralne Srbije, poslovnom udruženju sa sedištem u Kragujevcu, koje okuplja preduzeća, institucije i organizacije iz IKT sektora sa teritorije Centralne Srbije.\nPandemija virusa COVID-19 je pogodila gotovo sve zemlje sveta. Vlade, ekonomija i građani, suočeni su sa različitim poteškoćama u svakodnevnim aktivnostima. Preduzete mere, poput vanrednog stanja sa ograničenim kretanjem i “zaključavanjem”, donele su mnogo izazova gotovo celoj populaciji i ugrozile čitavu ekonomiju, a posebno rad MMSP.\nVelike međunarodne i lokalne trgovinske kompanije već imaju platforme za internet trgovinu, ali je situacija izazvana virusom COVID-19 pokazala da je takvih platformi nedovoljno za zadovoljenje osnovnih dnevnih potreba, posebno potrebe starije populacije u malim zajednicama i opštinama. Situacija je malo bolja u velikim gradovima (poput Beograda), ali je većina platoformi u jednom trenutku bila blokirana brojnim narudžbinama.\nMalim i srednjim preduzećima u oblasti trgovine i proizvodnje, kao i malim poljoprivrednim gazdinstvima (zatvorene pijace) prete ozbiljne posledice prouzrokovane u velikoj meri umanjenim kretanjem građana. Celokupna situacija ne ide u prilog pojediničanim naporima MSP da pronađu adekvatno i inovativno rešenje zbog nedostatka profesionalnih, tehničkih i finansijskih kapaciteta. Istovremeno, preduzetništvo je pretrpelo globalnu transformaciju zbog efekata COVID-19. Ne samo da je redefinisana paleta mogućnosti za preduzetničko delovanje, već su se promenile i prakse za ostvarivanje preduzetničkih prilika.\nNedavna transformacija preduzetništva podstaknuta je još jednim globalnim trendom: digitalizacijom i primenom digitalnih tehnologija i infrastrukture za redefinisanje načina na koji ekonomije, društva i preduzeća rade pod poremećenim lancima vrednosti. Brzi razvoj IKT-a, primena pomenutih rešanja i android tehnologija oblikovale su nove trendove i nametnule potrebu da se promene i usvoje, kao i da se nove mogućnosti iskoriste za druge industrije i e-trgovinu. Takođe se mora uzeti i obzir činjenica da pomenuto predstavlja mogućnost za smanjenje negativnih efekata na ekonomiju na svim nivoima.\nJoš jedan od razloga za fokus na digitalnu ekonomiju i e-trgovinu je i to što se digitalne tehnologije brzo razvijaju širom sveta, a iskustva nam govore da se MMSP razvijaju do tri puta brže kad aktivno koriste IKT tehnologije, stvarajući nova radna mesta. Stoga je prelazak na digitalnu ekonomiju neophodan i jedan od načina za brži ekonomski oporavak.\nOvaj projekat sve pomenuto uzima u obzir i pruža podršku domaćim kompanijama i MMSP da prođu kroz proces digitalne transformacije. Projekat ima za svrhu da pruži podršku MMSP u oblasti pristupa e-trgovini, pruži adekvatan odgovor na situaciju izazvanu pandemijom virusa COVID-19, kao i da istraži mogućnosti saradnje sa IT sektorom ali i da pruži mogućnost proširenja tržišta firmama iz oblasti IT poslovanja.\nOpšti ciljevi projekta su:\nUnapređena održivost, produktivnost i konkurentnost MMSP i njihova sposobnost da se prilagode potrebama kupaca i novim zahtevima tržišta.\nUnapređen lanac vrednosti kroz jačanje saradnje sa IKT sektorom i promovisanje usluga IKT klastera kako za članove klastera, tako i za druge sektore MMSP u Centralnoj Srbiji.\nUnapređeni kapaciteti MMSP u cilju lakše adaptacije promenjenom lancu snabdevanja i distributivnim kanalima kako bi se održala lokalna tržišta i pristupilo novim tržištima kroz primenu digitalnog preduzetništva.\nPovećana upotreba informacione tehnologije za modernizaciju poslovanja u svim aspektima (usluge, procesi, marketing, organizacija).\nDoprinos unapređenju odgovora i oporavka u situacijama katastrofe jačanjem saradnje između privatnog (MMSP) sektora, javnog sektora i organizacija civilnog društva.\nPomenuti ciljevi biće postignuti kroz:\nRezultat 1: Uspostavljena lokalna partnerstva, a potrebe zainteresovanih strana i potencijalnih korisnika identifikovane temeljnim istraživanjem;\nRezultat 2: Unapređeni kapaciteti trgovine na malo MMSP relevatne za online prodaju i dalju digitalizaciju poslovanja;\nRezultat 3: Lokalna MMSP obezbeđena mrežnom platformom za e-trgovinu\nRezultat 4: Projekat promovisan u skladu sa GIZ smernicama za vidljivost.\nProjektom je predviđena realizacija aktivnosti koje uključuju istraživanje stavova i potreba građana, MMSP i lokalnih institucija kao i održavanje obuka i pružanja stručne pomoći sa fokusom na podizanja kapaciteta MMSP u cilju olakšavanja procesa digitalne transformacije i uspostavljanja e-trgovine, a u saradnji sa IKT sektorom.\nGIZ (Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH)\n7. decembar 2020. godine - 30. novembar 2021. godine


Počela gradnja kolektora na lokaciji Bagdala 3 - KruševacGrad\nU okviru projekta prikupljanja i prečišćavanja otpadnih voda u gradu Kruševcu, u toku je izgradnja kolektora za odvod atmosferskih i fekalnih voda do budućeg postrojenja za preradu vode na severnoj obilaznici\nOvih dana započela je izgradnja kolektora na Bagdali 3.\nIzgradnja kolektora poverena je preduzeću Telekomunikacija Blace koja je dobila međunarodni tender za ove radove u vrednosti od 1,09 miliona evra. Projekat se, inače finansira kreditom Nemačke razvojne banke KFW, koji će vraćati Vlada Republike Srbije u iznosu od 95 odsto ukupne vrednosti, dok će preostalih 5 odsto vraćati JKP Vodovod Kruševac u narednih 12 godina.\nDo sada su počela da se grade tri kolektora, Košijski, Parunovački i kolektor na Bagdali 3 koji je danas obišao direktor Vodovoda, Milutin Tasić.\nOvom prilikom Tasić je rekao da kolektor Bagdala 3 ima za cilj prikupljanje i odvođenje atmosferskih voda od vrha Bagdale do Košijskog potoka, dužina mreže ovog kolektora biće 1411 metara i njegova vrednost je 22 miliona dinara. Do sada je urađeno 560 metara mreže i 20 šahti, od ukupno 28.\nTasić dodaje: „Realizacija projekta počela je 25. septembra 2015. godine i rok za završetak radova je 15 meseci, a sa radovima se nije prestajalo ni tokom zime.“\nUkupna dužina kolektorske mreže biće 43 kilometara, a kolektori će prikupljati i odvoditi atmosferske i otpadne vode do postrojenja na severnoj obilaznici Grada.\nOvo je jedan od dva tendera za kolektorsku mrežu. Drugi će biti raspisan u aprilu 2016. godine kada će „Vodovod“ Kruševac zaključiti novi ugovor sa dosadašnjim ili potencijalnim novim izvođačima radova.\n– Očekuje se potpisivanje ugovora sa konzorcijumom koji čine JV Aktor iz Grčke, LAD grupa iz Srbije i WATERLEAU grupa iz Nemačke. Oni su dobili posao na međunarodnom tenderu koji se ticao gradnje same fabrike, odnosno postrojenja za preradu otpadnih voda. Tender je sproveden, obavešteni su izvođači i očekuje se usklađivanje termina sa Vladom Republike Srbije, Ambasadom Republike Nemačke, Ministarstvom građevine, grčkih predstavnika i nas Kruševljanja, pošto smo potpisnici ovog ugovra ja, kao direktor „Vodovoda“ i predstavnici izvođača radova – rekao je Tasić.\nOvim projektom Kruševac rešava pitanje otpadnih i atmosferskih voda na evropski način, te će se unaprediti rad na očuvanju i održavanju životne sredine. Ukupna vrednost celog projekta, odnosno kolektora, kolektorske mreže i postrojenja iznosiće 24 miliona evra.\n04.09.2021 0 749\n30.08.2021 1 383\n25.08.2021 0 391\n07.08.2021 0 483\n07.08.2021 0 863\n25. septembra 2021., 08:23


07. Dec 2021 2365\nSkupština Grada Banja Luka počinje sutra, a pred odbornicima će se naći i Prijedlog odluke o usvajanju rebalansa budžeta Grada Banja Luka za 2021. godinu koji je za 17 miliona veći od ovogodišnjeg budžetskog okvira. Kako stvari sada stoje, rebalans bi trebao biti usvojen, jer će za njega glasati odbornici Socijalističke partije i Ujedinjene Srpske.\nPodsjećamo, predsjednik Gradskog odbora SNSD-a Vlado Đajić rekao je da će odbornici ove stranke prisustvovati sjednici banjolučkog parlamenta ako svaka porodilja dobije naknadu od Grada u iznosu od 500 maraka.\n- Imamo ozbiljne službe koje rade na analizi rebalansa i ozbiljno ćemo pristupiti tome. On ima obavezu da dođe do podataka sve ijedne porodilje. Odluka skupštinske većine je jasna, radimo na pronatalitetnoj politici. Razmišljamo da i sljedeće godine sve porodilje dobiju tu naknadu – kazao je Đajić.\nStanivuković je najavio jda će biti isplaćena jednokratna podrška porodiljama, kao što su tražili odbornici većine u Skupštini grada Banje Luke.\n- Želim da vidim dokle su spremni da idu i šta će izmisliti do srijede ili da ne dođu na Skupštinu ili da ne usvoje rebalans budžeta. Već je isplaćena podrška zdravstvenim radnicima onako kako je to bilo predviđeno amandmanom skupštinske većine, uz moju inicijativu i prijedlog za dodatnih 100.000 KM za radnike još četiri zdravstvene ustanove - kazao je Stanivuković.\nIz Gradske uprave kažu da naknada ne može biti isplaćena porodiljama koje nisu podnijele zahtjev za naknadu. Grad Banja Luka ne raspolaže potrebnim podacima da bi te naknade bile isplaćene.\n- Obrada i korišćenje ličnih podataka porodilja na način kako je to Đajić saopštio ne bi bilo u skladu sa Zakonom o matičnim knjigama, niti sa Zakonom o zaštiti ličnih podataka ukoliko ne postoji zahtjev ili posebna saglasnost lica čiji podaci se obrađuju - kazali su u Gradskoj upravi.\nUkoliko odbornici SNSD-a ne dođu na sutrašnju sjednicu Skupštine Grada, a sve su prilike da neće doći, rebalans budžeta za 2021. godinu neće moći ponovo doći na dnevni red Skupštine Grada narednih 365 dana. Kako stvari sada stoje, o usvajanju rebalansa budžeta odlučivaće odbornici Socijalističke partije i Ujedinjene Srpske.\nGradski odbor Socijalističke partije, kako saznajemo, smatra da treba glasati za usvajanje prijedloga odluke o rebalansu budžeta. Isti stav imaju i odbornici Ujedinjene Srpske, ali će večerašnji sastanak koalicije pokazati da li će većina ostati pri sopstvenom ili pri Đajićevom stavu.


Ugašen jedini privatni penzioni fond u CG\nTanjug 10. oktobra 2019. 14:14\nPODGORICA – Crnogorska Komisija za tržište kapitala pre pet dana oduzela je dozvolu za rad društvu za upravljanje penzionim fondom Alas penzija Podgorica.\nFond Atlas penzija od Nove godine nalazi se u postupku suspenzije dozvole za rad, a prema rešenju Komisije za tržište kapitala, tako da su bile onemogućene uplate članova, kao i isplate članovima fonda Penzija plus, prenosi Investitor.me.\nKomisija je zabranila likvidaciju dok se sredstva ne prenesu u drugu banku i u njoj otvori račun.\nŠtedni ulozi 2.250 članova dobrovoljnog penzionog fonda Penzija plus mesecima su bili zarobljeni.\nGlavni razlog je neusaglašenost odredbi zakona o stečaju i likvidaciji banaka i o dobrovoljnim penzionim fondovima, zbog čega je bila blokirana imovina fonda Penzija plus, vredna nešto više od pola miliona evra.\nŠtediše su zbog svega mesecima bezuspešno pokušavale da dobiju novac.\nDa bi rešili problem, stečajni upravnik IBM koja je bila kastodi banka Penzije plus i Komisija za tržište kapitala konsultovali su se sa mnogim institucijama, a obraćali su se i Vrhovnom sudu.\nStečajni upravnik IBM je ranije tvrdio da je za vreme privremene uprave, a pre uvođenja stečaja u ovu banku, društvo za upravljanje ovim penzionim fondom trebalo da inicira rešavanje ovog problema.


Predstavnici Al Shiddi grupacije danas su uručili novčanu donaciju Udruženju ''Srce za djecu koja boluju od raka u FBiH'', a koja će biti usmjerena za rad Roditeljske kuće u Sarajevu. Sredstva će pokriti režijske troškove održavanja kuće za naredna dva mjeseca.\n‘’Izuzetno nas raduje donacija Al Shiddi grupacije koja će značajno pomoći u radu kuće i našim malim herojima osigurati bolje uslove boravka u kući. Zajedno sa našim stručnim osobljem, svakodnevno se trudimo djeci pružiti mnogo pažnje i ljubavi, a aktivnosti koje provodimo osmišljene su s ciljem da se djeca osjećaju kao kod svoje kuće i bar na kratko zaborave na bolest. Njihova borba, želja za životom i sjajna iskra u očima svakodnevno nas ispiririšu i dodatno motiviraju da istrajemo u borbi za njihove živote’’ – istakao je Fikret Kubat, projekt menadžer Udruženja “Srce za djecu koja boluju od raka u FBiH”.\nAl Shiddi grupacija poziva i druge društveno odgovorne kompanije da se pridruže akciji pomoći roditeljskoj kući u Sarajevu s ciljem njenog kontinuiranog rada i pomoći mališanim oboljelim od malignih bolesti iz cijele Bosne i Hercegovine.


M. D. 4. maja 2016. 13:17\n„Ako ima nekog uspeha, onda je to da smo na Kongresu obezbedili tajno glasanje i nije došlo do promene Statuta po kojem bi Kosovo moglo legalno da bude primljeno u UEFA. Upravo to će biti naš glavni argument, jer ćemo to koristiti za nastavak naše borbe na tom planu. Naš pravni tim već radi da ovu sramotnu odluku obori pred Sudom u Lozani. Fudbal se našao u raljama politike i ovoj potez UEFA može imati nesagledive posledice“, rekao je Karadžić za banjalučke Nezavisne novine.\n„Ako je 1992. godine poštovana rezolucija UN na osnovu koje Jugoslavija nije igrala Evropsko prvenstvo, zašto bi se sada gluvo i slepo prelazilo preko jedne rezolucije? Kada se primi jedna clanica u UEFA, ona će automatski biti i članica FIFA, a tim pre jer je u FIFA i pozicija FS Srbije lošija, zato što je dobar deo konfederacija već priznalo Kosovo. Tu zasad ne možemo da učinimo, ali ako dobijemo pravnu bitku u vezi sa članstvom u UEFA, onda ćemo imati i snažne argumente po tom pitanju“, istakao je prvi čovek FSS.\n„Tu imamo određene dogovore da se ni za evropska i svetska takmičenja ne žrebaju klubovi i reprezentacije sa ova dva područja. Svi su svesni da to može dovesti do eskalacije nasilja, problema, tako da se ne može desiti da Kosovo i Srbija u bilo kojoj varijanti budu u istoj grupi, pretkolu ili slično“.\n„Imamo korektan odnos, nema sklanjanja, okretanja glave, nepozdravljanja… Na ovom pitanju smo potpuno na različitim stranama, ali to nije razlog da se popreko gledamo. Njemu su mnogi čestitali, ali na kraju ne vidim razlog za neku euforiju, jer odluka je došla za jedan glas, dakle veoma tesno“, zaključio je Karadžić.