Kako je umesto Trampa predlog za Kosovo izneo Vudro Vilson: Srbija do Jadrana! - Sputnjik Srbija\n20:34 10.09.2019 Preuzmite kraći link\nIzjava Gregorija Koplija, direktora vašingtonskog Instituta za strateške studije, data u intervjuu bijeljinskoj televiziji BN, da bi Srbiji trebalo da bude vraćen deo Kosova i Metohije sa većinskim srpskim stanovništvom, kao i da naša zemlja treba da dobije koridor do zapadne Albanije kako bi dobila izlaz na more, podigla je prašinu u Srbiji.\n„Kada bi se Srbiji vratio onaj deo Kosova i Metohije, gde je većinsko srpsko stanovništvo, i kada bi bio napravljen koridor do zapadne Albanije, kako bi Srbija dobila izlaz na more, što je američki predsednik Truman i zahtevao 1919. godine, onda bismo imali dobitnu kombinaciju između Srbije i Albanaca, bilo onih sa Kosova, bilo onih iz Albanije. E sad, pošto komunikacije gotovo da i nema između Prištine i Beograda, mislim da tu treba aktivno da se uključi međunarodna zajednica, verovatno SAD, koje bi na taj način pokazale svoju snagu, moć i prestiž ovde na Balkanu“, kazao je Kopli gostujući u „Dnevniku 2“ televizije BN.\nKopliju se u ovoj izjavi potkrala jedna greška, verujemo nenamerna, jer on, stručnoj javnosti u Srbiji poznat po studiji „Umetnost pobede“, sasvim sigurno zna da Hari Truman 1919. nije bio predsednik SAD i da te godine, kao vojnik koji se borio u Prvom svetskom ratu, sasvim sigurno nije mogao da iznese bilo kakav predlog u vezi sa Srbijom, jer je 33. američki predsednik u politiku ušao 1922. godine, a predsednički mandat obavljao između 1945. i 1953.\nPlan o kojem Kopli govori mogao je da iznese samo Vudro Vilson, koji je 1919. bio američki predsednik. Iste godine Vilson je na mirovnoj konferenciji u Versaju, na kojoj se, nakon kapitulacije Nemačke i Austrougarske uspostavljao novi poredak u Evropi, igrao značajnu ulogu. Sa predsednikom Francuske i premijerima Velike Britanije i Italije, Vilson je bio član takozvane „Velike četvorke“, koja je odlučivala o novim odnosima u svetu.\nIstoričar Čedomir Antić kaže da je najverovatnije reč o Vilsonovih čuvenih „četrnaest tačaka“.\n„Predsednik Vilson je, u vreme kada su se SAD uključile u rat 1917. godine, na koji su presudno uticale, dao plan kako da se razreši rat u Evropi i njegova je ideja bila da, između ostalog, Kraljevina Srbija bude obnovljena. Pošto još nije došlo do odlučujuće pobede saveznika, prema tom kompromisu, pored toga što bi bila obnovljena u svojim predratnim granicama, Srbija bi dobila i izlaz na more“, objašnjava Antić.\nRadi se o starom srpskom zahtevu, još od vremena Ilije Garašanina, da Srbija dobije izlaz na more, dodaje on. Radi se o vremenu kada su granične i carinske barijere bile velike i kada je Srbija imala ozbiljne probleme, jer je njen ekonomski razvoj bio osujećivan, u većoj meri od Austrougarske, a u manjoj od Osmanskog carstva.\n"Velika četvorka" u Versaju - s leva na desno: britanski premijer Dejvid Lojd Džordž, italijanski premijer Vitorio Emauele Orlando, francuski predsednik Žorž Klemanso i predsednik SAD Vudro Vilson.\n„Srbija je 1914. godine, kao i ranije, bila jedina zemlja u Evropi, uz Švajcarsku, koja nije imala izlaz na otvoreno more, pošto su sedamdesetih godina 19. veka ujedinjene sve nemačke zemlje. S tim što je Švajcarska, podsetimo, i tada bila neutralna. Srbija je imala utoliko veći problem što je u to vreme imala etničku većinu na prostoru od Ulcinja do Dubrovnika i smatralo se da je logično da dobije izlaz“, objašnjava Antić.\nU oštrom suprotstavljanju austrougarskoj aneksiji Bosne i Hercegovine, u poznatoj Aneksionoj krizi 1908-1909, srpski ministar spoljnih poslova i kasniji predsednik Vlade Milovan Milovanović tražio je od velikih sila da Srbija dobije neku vrstu nadoknade tako što bi dobila određene krajeve BiH i izlaz na more.\nTokom Balkanskih ratova, Srbija će tražiti izlaz na more, kaže Antić, tamo gde nema srpskog naroda — preko Albanije. Austrougarska je sprečila Srbiju da izađe na more 1913, a sporazumima iz Niša i Tirane Srbija je Albaniji ponudila odnos kakav su imale Velika Britanija i Irska. Međutim, početak Prvog svetskog rata potkopao je napore srpskih vlasti.\nKoplijev predlog, prema Antićevim rečima, oslanja se na rešenja koja su bila u opticaju između 1912. i 1917. godine. Dakle, da Srbija izađe na more u delu zapadne Albanije.\nizlaz na more, razgraničenje, podela, predlog, plan, Vudro Vilson


Robert Golob - od menadžera do kandidata za premijera\nRobert Golob – od menadžera do kandidata za premijera\nTanjug 25. aprila 2022. 00:10\nLJUBLJANA – Potencijalni novi premijer Slovenije, Robert Golob, napravio je uspešnu karijeru kao izvršni direktor u energetskom sektoru, pre nego što se vratio u politiku kao novo ime baš pred parlamentarne izbore.\nGolob je 2011. godine postao potpredsednik Pozitivne Slovenije, stranke koju je osnovao gradonačelnik Ljubljane Zoran Janković, koja je pobedila na parlamentarnim izborima 2011, ali nije uspela da formira vladu.\nJanković, koji se u to vreme suočavao sa sličnim optužbama kao Janša, kaže da je Golob bio njegov „prvi izbor“ da nasledi Janšu na mestu premijera.\nNakon mnogo spekulacija, Golob je preuzeo malu zelenu stranku koju je formirao Jure Leben, ministar životne sredine 2018-19, i preimenovao je u Slobodarski pokret na kongresu krajem januara, zajedno sa nekoliko profesionalaca koji su izgubili ili napustili karijeru pod tadašnjom vladom, uz obećanje da će se fokusirati na zelenu agendu, otvoreno društvo, normalizaciju i modernu državu blagostanja.\nOtac troje dece, Golob je rođen 23. januara 1967. godine u Šempetru pri Gorici na zapadu Slovenije.\nDiplomirao je na ljubljanskom Fakultetu za elektrotehniku 1989. godine, a zatim je magistrirao i doktorirao, nakon čega je dobio Fulbrajtovu stipendiju za gostujuću poziciju na Tehnološkom institutu DŽordžije u Atlanti, u SAD.


NEREŠENO U DERBIJU KOLA! Vojvodina jedva stigla do boda, Napredak u Šapcu osvojio tri vredna boda! - Sportski Portal\nFudbaleri Vojvodine i TSC – a podelili su bodove u Novom Sadu pošto su odigrali nerešeno 2:2, u derbi meču petog kola Superlige Srbije. TSC je vodio 2:0 golovima Nenada Lukića u 49. i 63. minutu, a Vojvodina je u 72. smanjila preko Bojana Matića uspela da meč uvede u neizvesnu završnicu.\nU 95. minutu, posle slobodnog udarca koji je izveo Drinčić, do lopte je u šesnaestercu TSC – a došao Vinsent Eze i brzom reakcijom uspeo da donese bod svom timu, za veliku radost preko 7.000 gledalaca na „Karađorđu“.\n(Matić 72, Eze 90+6 – Lukić 49, 63)\n(Docić 10, Šapić 68 – Pejić 74)\n(Radivojević 17 – Mihajlović 16)\nPovezane temeDerbiDomaći fudbalFK TSCFK VojvodinaFudbalKarađorđeLinglong Superliga SrbijeSuper ligaVestiVojvodina


Očajna Karolina Voznjacki ispala na startu Sinsinatija, Serena predala meč!\nNe pamti se kada je neka najbolja teniserka sveta dok je bila na vrhu WTA liste beležila tako loše rezultate kao Karolina Voznjacki koja je eliminisana na startu Mastersa u Sinsinatiju od Amerikanke Kristine Mekhejl sa 6:4, 7:5.\nNjena igra daleko je od dobre, u šta se uverila i Mekhejlova, koja je u poziciji autsajdera dominirala tokom čitavog duela.\nIako Amerikanki nije išao prvi servis, veoma lako je dolazila do poena na servis Voznjacki.\nNajbolja svetska teniserka imala je samo 58 odsto uspeha posle prvog servisa a napravila je i veliki broj neiznuđenih grešaka.\nVoznjacki, koja je u julu povredila rame, istim rezultatom je poražena i na startu Toronta od Roberte Vinči.\nPobednica Mastersa u Torontu Serena Vilijams povukla se neposredno pre početka meča sa Samantom Stosur sa turnira zbog povrede.\nInateresantno je da je do titule u Montrealu Vilijamsova došla upravo posle pobede nad Australijankom.\nŠto se ostalih rezultata tiče, Marija Kirilenko izgubila je od Frančeske Skjavone (5:7, 6:3, 4:6), Petra Martić vratila se u meč i na kraju savladala Janinu Vikmajer sa 3:6, 6:2, 6:2, baš kao i Svetlana Kuznjecova protiv Petre Četkovske (4:6, 6:3, 6:4).\nDanijela Hantuhova nije imala lak posao protiv Flavije Penete ali je uspešno okončala meč (6:3, 6:4), a Vera Zvonareva deklasirala je Ekaterinu Makarovu sa 6:3, 6:0.


Dok te mami i šećerom te hrani? - Vijesti Banja Luka - Banjaluka Live\nDok te mami i šećerom te hrani?\n– Ranije je tadašnji predsjednik RS Milorad Dodik obećao da će pronaći sredstva za rehabilitaciju puta Nevesinje-Mostar, a sad hoće da preusmjere sredstva iz drugog projekta, kazao je Marić.\nSubota, 25.05.2019. | 14:33\nNevesinje i Berkovići nisu se usaglasili šta je bitnije – srediti regionalni put Berkovići-Nevesinje ili novac uložiti u magistralni put Nevesinje-Mostar. Za jedne je prioritetan put Nevesinje-Mostar, budući da veliki broj Nevesinjaca na posao putuje u ovaj grad, dok je za stanovnike Berkovića veoma važna putna povezanost sa Nevesinjem. Obje opštine navijaju za svoje interese, ali bi konačan sud o svemu trebalo da donese Vlada Republike Srpske.\nUkoliko Vlada Republike Srpske odobri inicijativu koju su juče izglasali odbornici Skupštine opštine Nevesinje, da se sredstva koje obezbjeđuje Vlada RS, za revitalizaciju puta Berkovići-Nevesinje preusmjere na revitalizaciju puta Nevesinje-Mostar, to će biti kršenje međunarodnog ugovora, smatraju u opštini Berkovići. Na tu konstataciju načelnik Nevesinja Milenko Avdalović (SNSD) kaže: “Odosmo predaleko”.\nNaime, BiH je za projekat rehabilitacije puta Berkovići-Nevesinje potpisala ugovor sa Holandijom, prema kojem će Vlada Holandije uložiti 2,9 miliona evra. Ostatak, od 9,4 miliona evra trebalo bi da obezbijedi Vlada Republike Srpske.\nSkupština opštine Nevesinje usvojila je juče zaključak da se rehabilitacija i izgradnja magistralnog puta M 6.1 prema Mostaru i povezivanje opštine Nevesinje i istočne Hercegovine sa Koridorom 5C odredi kao strateški infrastrukturni prioritet.\nNačelnik opštine Milenko Avdalović zadužen je da podnese inicijativu Vladi Republike Srpske za preusmjeravanje novčanih sredstava sa projekta „Modernizacija regionalnog puta Nevesinje – Berkovići“ na projekat „Rehabilitacija i izgradnja dijela magistralnog puta koji spaja istočnu Hercegovinu sa Koridorom 5C“. U zaključku je navedeno da je magistralna saobraćajnica prema Mostaru u lošem stanju i da se prema Vladi uputi inicijativa da se pronađe najoptimalnije rješenje za izgradnju ove saobraćajnice.\n’’Izgradnjom tunela riješio bi se prevoj Grebak, smanjila dužina postojeće dionice i povećala bezbjednost korisnika saobraćajnice’’, navedeno je u zaključku\nZa nevesinjsku vlast ova inicijativa je od vitalnog značaja za opštinu Nevesinje, ali napominju da se ovim projektom ne isključuje povezivanje Nevesinja i Berkovića.\nS odlukom nevesinjskih odbornika ne slažu se u opštini Berkovići.\nNačelnik Berkovića Nenad Abramović (SDS) ističe za „Direkt“ da je odluka opštine Nevesinje nedopustiva, te da će on uputiti inicijativu Vladi RS da ne podrži prijedlog opštine Nevesinje. U Berkovićima su već danas održali skupštinski kolegij, a hitnu sjednicu, sa jednom tačkom dnevnog reda koja je u vezi sa ovom problematikom, zakazali su već za ponedjeljak.\n„Vlada Holandije je prošle godine odobrila grant sredstva u iznosu od 2,9 miliona evra za modernizaciju regionalnog puta Berkovići-Nevesinje. Potpisan je međunarodni ugovor između BiH i Holandije. Nakon što je potpisan ugovor, to je usvojeno u strategiji javnih puteva RS, ušlo je i u plan javnih nabavki i ubrzo je trebalo da bude raspisan tender za odabir izvođača radova. Poslije svega toga, Nevesinje donosi ovakvu oduku. Projekat koji oni predlažu je rehabilitacija i izgradnja magistralnog puta M6.1 Nevesinje-Mostar i taj put se ne nalazi ni u jednom strateškom dokumentu Vlade RS, niti javnog preduzeća Putevi RS. Zbog toga mi smatramo da je njihova inicijativa nerelevantna i neizvodljiva i predstavlja kršenje međunarodnog sporazuma“, kazao je Abramović za naš portal.\nVladi RS uputiće inicijativu već sljedeće sedmice, nakon što bude završena sjednica lokalne Skupštine.\nNačelnik Nevesinja nije želio da komentariše inicijativu, rekavši da nije dobro da “pričamo hipotetički” i da treba sačekati zvaničan stav Vlade RS.\nOdbronik SRS-a “Srpska u sigurne ruke” u nevesinjskoj Skupštini Darko Marić izjavio je za “Direkt” da nevesinjska opozicija nije protiv rehabilitacije puta Nevesinje-Mostar, ali da nisu za to da se sredstva preusmjeravaju iz projekta koji bi trebao da reguliše regionalni put Berkovići-Nevesinje.\n“Oko ovoga su se trebale konsultovati opštine Nevesinje i Berkovići. Ranije je tadašnji predsjednik RS Milorad Dodik obećao da će pronaći sredstva za rehabilitaciju puta Nevesinje-Mostar, a sad hoće da preusmjere sredstva iz drugog projekta”, kazao je Marić.\nU pitanju je 15-ak kilometara regionalnog puta, za šta je, prema projektu, neophodno 12,3 miliona evra.


Eksperti postavljaju evropske standarde za "zelene obveznice" | EurActiv Srbija\nEksperti postavljaju evropske standarde za "zelene obveznice"\nObjavljeno : 31.01.2018.\t Tweet\nEU sistematizacija održivosti, defefinicija proritenih investicija, pojašnjenje investitorskih oblasti i određivanje "zvaničnih" evropskih standarda za zelene obveznice samo su neke od preporuka stručnjaka koje su predate Evropskoj komisiji 31. januara. Zvaničnik Komisije je rekao da je cilj izveštaja EU Grupe za održivo finansiranje da ekonomiju bloka "postavi na viši nivo održivosti". Suprotno izlasku SAD iz Pariskog ogovora, Evropa je odlučila da učini korak napred kako bi garantovala mobilitzaciju više izvora za 'zelene' proizvode.\nPrema rejtingu Standard & Poor agencije, od tržišta zelenih obveznica se očekuje rast iznad 30% u 2018. kako bi dostiglo vrednost od 300 milijardi dolara. U 2017, većina zelenih obveznica, oko 60 milijardi dolara, izadata je u Evropi. Ali, sve je to kap u moru. Grupa koju čini 20 članova preporučuje da finansijski sektor Evrope ubuduće integriše veće troškove za zaštitu sredine i usmeri više fondova u održivo finansiranje."Naš ekonomski model ne funkcioniše kako bi trebalo," rekao je Kristijan Timan, šef Grupe. "Finansijski sektor ima glavnu ulogu", rekao je novinarima uoči orezentacije izveštaja.\nKako je apetit za ulaganje u "zelene" proizvode u Evropi rastao, Grupa je Komisiji preporučila da razvije zvanične evropske standarde i etikete održivosti kako bi osigurala da fondovi doprinose ciljevima zaštite životne sredine. Kao prvi korak u tom smeru, Grupa predlaže uspostavljanje EU standarda za zelene obveznice, posle koga bi došla etiketa EU zelene obveznice kao druga faza.\nKako bi se dobila ta etiketa fondovi moraju biti "ekskluzivno" korišćeni za finansiranje ili refinansiranje zelenih projekata, u skladu sa novom EU sistematizacijom održivosti. Kao dodatak, 'zelena' obveznica bi odgovarala standardu.\nUspostavljanje sistematizacije je jedan od prvih prioriteta u osiguravanju "tržišne doslednosti", objasnio je Timan.\n"Ako će Evropa da mobiliše kapital do nivoa održivog razvoja, treba joj tehnički snažan sitem klasifikacije kako bi na tržištu jasno objasnila šta je to 'zeleno' ili 'održivo'. To bi povećalo tržišnu efikasnost i usmerilo fondove ka održivim projektima, izbegavajući 'ekomanipulaciju'."\nTiman je objasnio da je Grupa takođe razjasnila i obaveze investitora. "Njihova obaveza nije samo korist u kratkom vremenu, već i izazovi na duge staze," rekao je. Tenzije između 'kratkoričnosti' koja je deo DNK finasijskih tržišta, i "dugotrajnosti' je jedan od izazova s kojim se treba suočiti," dodao je.\nU tom smislu, izveštaj sugeriše da se obrati pažnja na tržišne repere obveznica i deonica koji se koriste u proceni učinka tržišta i portfolija. Ovi indikatori imaju "indirektan ali značajni uticaj" na protok kapitala, kaže se u izveštaju, ali "nisu obavezno u skladu sa održivim ciljevima."\nKomisija je bila zadovoljna izveštajem. "Prevazišli su naša očekivanja", rekao je jedan zvaničnik. U prvoj polovini marta očekuje se akcioni plan koji će uključiti i deo predloga Grupe.\nJedna od ideja je da Uprava evropskih tržišta vrednosnim pairima, Evropsko telo za osiguranje i profesionalno penzijsko osiguranje i Evropska bankarska uprava kontrolišu kako finansijske institucije "identifikuju, izveštavaju i odnose se" prema ovim faktorima kako bi osnažili "finansijske vredenosti i stabilnost".\nPredlog trenutno razmatraju zakonodavci. Zvaničnici su istakli da preporuke Grupe ne zahtevaju menjanje mandata ESA koji je "vrlo pozitivno odgovorio" na njih. Izvršne vlasti EU takođe prate tretman kapitala koji se izdvaja za zelene investicije.\nPotpredsednik Komisije Vladis Dombrovskis zadužen za finansije, kaže da Komisija "pozitivno gleda" na ove ideje. Ali institucja procenjuje kako da to primeni bez ugrožavanja finansijske stabilnosti i održavanja harmoničnog pristupa na nivou EU.\n: Francuska druga zemlja koja emituje zelene obveznice\n: I pape se bave ekologijom


Prijedor24 - Više od informacije! Srednjoškolci u Jajcu ostaju zajedno: Vlasti odustale od nove škole\nHome / Vijesti / BiH / Srednjoškolci u Jajcu ostaju zajedno: Vlasti odustale od nove škole\nSrednjoškolci u Jajcu ostaju zajedno u školskim klupama, jer su vlasti odustale od otvaranja nove škole koja bi radila po bosanskom nastavnom planu i programu, potvrdila je za Radio Slobodna Evropa ministar obrazovanja Srednjobosanskog kantona (SBK) Katica Čerkez.\nČerkez je istaknula da to znači da će u postojeće dvije škole, koje rade po hrvatskom nastavnom planu i programu, uz ranije uvedeni bosanski jezik i vjeronauku, djeci biti omogućeno da izučavaju istoriju i geografiju BiH, a moći će izabrati i kako će izgledati njihovo svjedočanstvo, s obzirom na to da je na njima do sada bio grb „Herceg-Bosne“.\n„Na svjedočanstvima će biti oni grbovi koje budu zahtjevali roditelji i djeca. Planirana su i ta dva predmeta, odnosno istorija i geografija, ali će se to odnositi samo na prve razrede, jer smo u ostalima već krenuli sa starim nastavnim planom i programom i ne možemo usred obrazovnog ciklusa mijenjati. Međutim, s tim možemo startati za učenike prvih razreda kojih će najvjerojatnije biti pet odjeljenja a vidjetćemo nakon upisa kakva je njihova opredijeljenost“, navela je Čerkez.\nOva odluka je za nju rezultat snažnog pritiska međunarodne zajednice da se odustane od otvaranja nove srednje škole. „Stranka demokratske akcije je pod snažnim pritiskom međunarodne zajednice, poput OSCE-a i ambasade SAD-a, odustala od nove škole, tako da će se djeca upisati u postojeće. Naravno, vršen je snažan pritisak međunarodne zajednice na cjelokupnu vlast SBŽ-a, prije svega na premijera, jer su svakodnevno propitivali da se na dnevnom redu sjednice Vlade ne bi slučajno našla neka točka dnevnog reda u vezi sa formiranjem nove škole“, naglasila je Čerkez.\nI načelnik Opšine Jajce, Edin Hozan tvrdi da još nije dobio zvaničnu potvrdu, ali da vjeruje da se na ovaj način zaustavlja priča o izgradnji nove srednje škole. „U postojećim školama uvode se dva nova predmeta za djecu bošnjačke nacionalnosti, a na njihovim diplomama neće biti oblježja ‘Herceg-Bosne’. Za sve to još nemam zvaničnu potvrdu, ali je o tome razgovarano na sastanku prošle sedmice, na kojem sam bio sa premijerom SBK Tahirom Lendom i ministricom Katicom Čerkez“, naglasio je Hozan. Iako kaže da na ovom sastanku nije bilo predstavnika međunarodne zajednice, i Hozan tvrdi da su imali veliki uticaj na odluku o odustajanju od nove škole.\n„Vjerujem da je pritisak međunarodne zajednice doprinio tome da Ministarstvo obrazovanja SBK promijeni stav, ali se ne mogu zanemariti ni poruke djece nastavnika i roditelja“, istaknuo je on. Hozan je naglasio da se nada da nakon ove odluke neće biti potrebe za protestima učenika protiv segregacije u školi, koji su najavljeni za utorak pred zgradom Vlade SBK u Travniku.


Tradicionalni novogodišnji koktel UPŽ Srbije - Udruženje poslovnih žena Srbije\nTradicionalni novogodišnji koktel UPŽ Srbije\nUdruženje poslovnih žena Srbije obeležilo je završetak još jedne uspešne godine na tradicionalnom novogodišnjem koktelu gde se okupio veliki broj članica, partnera, prijatelja i saradnika Udruženja.\nOsim UPŽ Srbije, domaćin novogodišnjeg koktela bila je Tatjana Jevđović i tim Integra Life Club-a na Adi Ciganliji gde se novogodišnji koktel i održao u veoma prijatnoj atmosferi.\nNakon uvodnih i pozdravnih reči Tatjane Jevđović, obratila se dr Sanja Popović Pantić, predsednica UPŽ koja je govorila o aktivnostima Udruženja na novim projektima, unapređenju usluga i aktuelnostima, sumirajući ovogodišnje rezultate, i istakavši planove za narednu godinu. Popović Pantić je naglasila da će Udruženje i dalje raditi na promociji i osnaživanju ženskog preduzetništva u Srbiji, i zahvalila se svima na dosadašnjoj saradnji i podršci.\nGostima su se pridružile i Brankica Janković, poverenica za zaštitu ravnopravnosti i Dubravka Filipovski, narodna poslanica, kao i predstavnice Ministarstva privrede Republike Srbije, Dubravka Bucalović i Milica Stanković.\nU organizaciji novogodišnjeg koktela nesebičnu podršku Udruženju svake godine pružaju članice, a ta pomoć nije ni ove godine izostala. Za posluženje su se ove godine pobrinule: dr Jasmina Knežević (Opšta bolnica „Bel Medic“), Mina Rakićević („Delikos“), Zorica Selaković („Desseert Čačak“), Tatjana Vučićević („Art Ival“) i Dragana Janjić (Vinarija „Aleksić“).


Britanski prijedlog sporazuma o Brexitu naišao je u četvrtak na oprezan prijem u Briselu, dok je delegacija Evropskog parlamenta saopćila da nacrt sveobuhvatnog sporazuma ide u pravcu koji je poželjan.\nParlamentarna grupa za Brexit, koja ima pravo veta na sporazum, saopćila je da je sveobuhvatni sporazum koji pokriva ekonomsku, vanjsku i sigurnosnu politiku, poželjna opcija za parlament od samog početka.\nBrojni su, ipak, detalji u planu koji je danas objavila britanska premijerka Tereza Mej (Theresa May) kojima su potrebne promjene.\nIako prijedlog Mej insistira na bližim vezama u brojnim poljima, uključujući slobodno kretanje roba, grupa Evropskog parlamenta skeptična je prema carinskim aranžmanima.\nLondon navodi da EU može uvesti tarife za robe koje se uvoze u blok dok Lomfopm može imati vlastite tarife za robe namijenjene britanskom tržištu.\nParlamentarna grupa EU tvrdi da "nema prostora" za nadjačavanje carinskih kompetencija EU. Također je podsjetila London da prvo treba zaključiti pregovore o napuštanju, uključujući i neriješeno pitanje kako da osigura da nema povratka "tvrdoj granici" između Irske i Sjeverne Irske.\nKada je riječ o finansijskim uslugama, Britanija želi trgovinski sporazum zasnovan na obostranom prihvatanju pravila EU i Velike Britanije, odbacujući režime "ojačane ekvivalencije" koji omogućuju lmitiran pristup nekim partnerima koji nisu iz EU u nekim dijelovima tržišta.\nNjemački ministar finansija Olaf Šolc (Scholz) izjavio je, ipak, da ne dolazi u obzir da vanjski političari odlučuju o finansijskim službama EU nakon Brexita.\nEvropski pregovarač za Brexit Mikel Barnier u tweetu je podsjetio Britaniju na ono što je ponudila EU - ambiciozni sporazum o slobodnoj trgovini i saradnju u širokom spektru pitanja, uključujući i pitanje sigurnosti.\n- Nadam se pregovorima s Britanijom u narednoj sedmnici - piše on u tweetu.\nNovi dabl-dabl učinak Nurkića u pobjedi Portlanda\nProgovorila o svojim eksplicitnim fotografijama: Slađa Alegro priznala šta ima u telefonu


Google Cloud od sada i na tržištu Srbije\nPetak, 02.07.2021. u 13:41\nGoogle Cloud će preko svog lokalnog partnera u Srbiji, kompanije Devoteam G Cloud Srbija, direktno sarađivati sa klijentima sa našeg tržišta i voditi ih kroz njihova cloud putovanja uz podršku sertifikovanih Google stručnjaka.\nOva vest o dostupnosti G Cloud proizvoda na našem tržištu je logičan sled najavljenih planova kompanije Devoteam da generiše milijardu evra akumulirane prodaje pomoću Google Cloud-a do 2024. godine. Ostvarenjem ove inicijative kompanija Devoteam će postati broj 1 Google Cloud partner na EMEA tržištu.\nKao tržište koje brzo raste, ova investicija će stimulisati mogućnosti za rad IT profesionalaca u oblastima kao što su DevOps, SecOps, SisOps, Cloud Transformation, Data & AI, IaC itd.\nS obzirom na to da Srbija predstavlja novo tržište na kojem Devoteam grupacija već ima utvrđenu poziciju, Google Cloud ponude su odabrane u skladu sa trenutnom potražnjom na srpskom tržištu. Prvi segmenti poslovanja dostupni u Srbiji su:\nKako tržište sazreva, uvodiće se nove ponude.\nKompanija Devoteam, Google Cloud Premier Managed Service partner, nagrađena je kao „EMEA Reseller Partner” 2019. godine.\nG Cloud donosi sledeće promene u poslovanju: modernizaciju infrastrukture, modernizaciju legacy aplikacija, transformaciju strategije podataka i analitike uz pomoć modernih rešenja za skladištenje podataka, kreiranje digitalnog poslovnog okruženja i unapređenje korisničkog iskustva.\nKompanije i organizacije iz sledećih delatnosti su najčešći korisnici G Cloud proizvoda:\nSa više od 10 godina iskustva kao Google Cloud, MSP i Premier Partner, kompanija Devoteam ima za cilj utvrđivanje svoje pozicije na tržištu Srbije kao referentni Google Cloud partner.\nDevoteam ima preko 2.300 klijenata u 18 zemalja što upravo čini Devoteam G Cloud globalnim liderom u Google Cloud tehnologijama.\nDevoteam je ponosno pomogao preko milion korisnika u njihovoj migraciji na Google Workspace.\nSa iskustvom od 25 godina i 8.000 zaposlenih širom Evrope i Bliskog istoka, kompanija Devoteam zastupa stav da tehnologija treba da služi ljudima i da kreira promene nabolje.


Industrija mesa Carnex dobila je prestižni međunarodni sertifikat za bezbednost hrane, na osnovu globalnog BRC standarda (British Retail Consortium), kao potvrdu sigurnosti i vrhunskog kvaliteta proizvoda.\nBRC sertifikat predstavlja globalni standard za bezbednost hrane koji obezbeđuje okvir za proizvođače hrane kako bi pomogao bezbednu proizvodnju hrane i upravljanje kvalitetom proizvoda čime bi se zadovoljili zahtevi kupaca.\nSertifikat standarda je priznat od strane mnogih trgovaca, uslužnih kompanija i proizvođača širom sveta.\nDobijanjem ovog međunarodnog sertifikata za bezbednost hrane kompanija Carnex dodatno je potvrdila potpuno kontrolisanu proizvodnju zdravstveno bezbednih I kvalitetnih proizvoda.\nKompanija Carnex je već više od pedeset godina kao lider u proizvodnji prerađevina od mesa u Srbiji, vodi se najvišim svetskim standardima poslovanja i nastoji da svojim potrošačima uvek izađe u susret i pruži visoko kvalitetan proizvod.


Lavrov: Nema ničeg neočekivanog u napadu na teroriste u Idlibu - Sputnjik Srbija\n22:15 22 Septembar 2020\n14:16 24.02.2020 (osveženo 14:35 24.02.2020) Preuzmite kraći link\nPrema njegovim rečima, turski vojnici u predgrađu Idliba shvataju da se u zoni deeskalacije vodi borba protiv terorista.\n„Niko se nikada, u okviru dogovora između predsednika Rusije i Turske, nije dogovarao da se na teroriste neće izvoditi kontra-napadi ukoliko pokušaju da rade onako kako su počeli da rade. Uveren sam da turski vojnici na terenu sve vrlo dobro vide i shvataju. Tim pre što su teroristi mnogo puta napadali naše položaje, položaje sirijskih trupa i sirijske civilne objekte, bukvalno sa tog mesta na kojem su raspoređene turske osmatračnice“, objasnio je Lavrov.\nRuski ministar je dodao da Rusija i Turska spremaju novu seriju konsultacija o Idlibu.\n„Trenutno se sprema nova serija konsultacija koja, nadamo se, može da nas dovede do dogovora kako da postignemo da to zaista bude zona deeskalacije i da tamo ne vladaju teroristi“, rekao je ministar.\n„Još jednom ću naglasiti da ćemo se kategorički suprotstavljati svim pokušajima pravdanja terorista, koje je kao takve identifikovao Savet bezbednosti UN. Stoga se nadam da će se kontinuirani kontakti naše i turske vojske uz učešće diplomata i službi bezbednosti završiti pozitivno i da ćemo ipak uspeti da učinimo da teroristi ne gospodare ovim delom Sirije, kao što, zapravo, ne bi smeli da nigde drugde da gospodare“, rekao je Lavrov.\nOn je dodao i da Rusija smatra američke signale o mogućnosti uspostavljanja dijaloga sa Nusra frontom u pregrađu Idliba neprihvatljivim.\nObe ove strukture – i Nusra front i Hajat Tahrir el Šam, zvanično se nalaze na spiskovima terorističkih organizacija koje sastavlja Savet bezbednosti UN, podsetio je Lavrov. Oni se, takođe, nalaze na nacionalnim spiskovima američkih terorističkih organizacija. Međutim, ovo nije prvi put da zvaničnici Vašingtona, uključujući specijalnog američkog predstavnika za Siriju (Džejmsa) Džefrija, izjavljuju da smatraju da Tahrir el Šam nije više takva teroristička organizacija i da sa njom može da se uspostavi dijalog pod određenim okolnostima, rekao je Lavrov.\n„Takve naznake su dovoljno transparentne, ne čujemo ih prvi put i smatramo ih apsolutno neprihvatljivim“, naglasio je ruski šef diplomatije.\nTurska, Sirija, Idlib, Sergej Lavrov\n22:08 Snimak susreta mačke i tigra postao hit zbog njene reakcije /video/\n22:06 I Zaev traži autokefalnost kanonski nepriznate Makedonske pravoslavne crkve\n22:00 Bugarski ministar: Bugari rizikuju da za 30 godina postanu manjina u sopstvenoj državi\n21:49 Evropska unija ima veliki problem kome ni pandemija ne može ništa\n21:40 Neprobojni zid: S-400 i „Pancir S“ odbili snažan vazdušni raketni „napad“ /video/


Srbija zatražila izručenje Orića - 21.06.2015, Sputnik Srbija\nMinistarstvo pravde Srbije zatražilo je od Švajcarske izručenje Nasera Orića koji je nedavno u toj zemlji uhapšen po srpskoj poternici zbog sumnje da je izvršio... 21.06.2015, Sputnik Srbija\n19:02 21.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nUz zahtev za izručenje Švajcarskoj je prosleđena i prateća dokumentacija u vezi sa optužbama za koje ga tereti Tužilaštvo za ratne zločine.\nNaser Orić uhapšen je u Bernu 10. juna na osnovu poternice koju su raspisale srpske vlasti zbog zločina počinjenih 1992. godine kod Srebrenice.\nTužilaštvo u Beogradu raspisalo je međunarodne poternice za ratnim komandantima Srebrenice Naserom Orićem i Hakijom Meholjićem u februaru 2014. godine, zbog sumnje da su počinili ratni zločin nad srpskim stanovništvom u Srebrenici 1992. godine u selu Zalazje u Donjim Potočarima.\nOrića je u pritvoru saslušao švajcarski tužilac, koji mu je predočio zbog čega je uhapšen i na osnovu kojih optužbi.\nFederalna pravosudna kancelarija Švajcarske tada je saopštila da će se nekadašnji komandant muslimanske vojske u Srebrenici žaliti na izručenje Srbiji.\nNačelnik Srebrenice Ćamil Duraković, koji je posetio Orića u ekstradicionom pritvoru u Švajcarskoj, rekao je posle posete da mu je Orić preneo da ne želi da bude izručen Srbiji jer ne veruje srpskom pravosuđu.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić je u petak izjavio da se Srbija, za razliku od drugih zemalja, ne meša u rad pravosudnih organa u svojoj zemlji. Istakao je i da Srbija ne sme da odustane od zahteva za izručenje Nasera Orića.\nRanije je tužilac za ratne zločine Srbije Vladimir Vukčević izjavio da krivični postupak protiv Nasera Orića ne može biti ustupljen bosanskom tužilaštvu jer porodice žrtava nisu dale saglasnost.\nOrića je sud u Hagu oslobodio pravosnažno krivice za zločine nad Srbima u Srebrenici 1992. i 1993. godine. Veće je time preinačilo prvostepenu presudu kojom je bio proglašen i osuđen na dve godine zatvora.\nU procesu protiv Orića, Apelaciono veće u Hagu tada je zaključilo da „nema sumnje da su teški zločini počinjeni nad Srbima u Srebrenici u periodu od septembra 1992. do marta 1993. godine“, ali da „dokaz da su zločini počinjeni nije dovoljan za izricanje kazne pojedincu“.\nTužilaštvo Republike Srbije vodilo je istragu o zločinima nad 2.000 Srba u periodu od aprila 1992. do juna 1995. godine koje su počinile muslimanske snage pod komandom Nasera Orića u, kako se navodi, napadima na više od 50 srpskih sela u opštinama Bratunac i Srebrenica.


Bugarska razmatra kako da zaštiti domaće proizvođače hrane u vreme epidemije | EurActiv Serbia\nKarakačanov, lider nacionalističke partije VMRO, manjeg partnera u koalicionoj vladi premijera Bojka Borisova, zatražio je od ministra ekonomije da zaustavi uvoz i prodaju voća i povrća iz inostranstva dok traje sezona berbe bugarskog voća i povrća, odnosno dok se ne proda lokalna ponuda.\nSlično je nešto ranije predložila i ministarka poljoprivrede Desislava Taneva koja je iz premijerove partije Građani za evropski razvoj Bugarske (GERB), inače članice grupe EPP u Evropskom parlamentu.\nMinistarstvo poljoprivrede želi da uvede pravila po kojima bi polovina prostora u svim supermarketima bila rezervisana isključivo za hranu proizvedenu u Bugarskoj.\nPrema tom projektu, svi maloprodajni lanci bi izdvojili štandove, zamrzivače, rafove za bugarske prehrambene proizvode i oni bi trebalo da predstavljaju najmanje polovinu prostora određenog za svaku grupu proizvoda.\npredlogu raspravljaju vladini zvaničnici i Udruženje za modernu trgovinu koje okuplja vodeće maloprodajne lance u zemlji, uključujući Kaufland, Lidl, Bilu (Billa) i nekoliko bugarskih lanaca.\nBorisov nije komentarisao predlog i još nije jasno da li će i kada biti usvojen, prenosi Euraktiv Bugarska.\nIstovremeno se ideja ministarke poljoprivrede našla na meti kritika jer se njome, kako navode oni koji joj se protive, krši zakonodavstvo EU u više oblasti, poput slobode kretanja robe.\nIste kritike odnos se i na predlog Karakačanova.


Ministar Dačić u Rigi govorio o aktivnostima Srbije kao predsedavajuće OEBS-u\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić boravi u Rigi gde učestvuje na sastanku ministara spoljnih poslova država članica Evropske unije i država kandidata za članstvo.\n„Danas je u Rigi održan sastanak ministara spoljnih poslova EU sa ministrima spoljnih poslova zemalja kandidata za članstvo u EU. Tema je bila susedstvo Evropske unije, ne zemlje kandidati koji žele da budu članovi EU, već istočno i južno susedstvo EU.\nShodno tome sam, u dogovoru sa visokom predstavnicom Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Federikom Mogerini, referisao ministrima spoljnih poslova EU o aktivnostima OEBS-a u rešavanju konfilkta u Ukrajini i niza zamrznutih konflikata na terotoriji koja spada u zemlje istočnog i južnog susedsta.\nKao predsedavajući OEBS-u istakao sam sve aktivnosti koje Srbija preduzima u ovom trenutku u pregovorima o produžetku misije OEBS-a u Ukrajini čiji mandat ističe 21. marta.\nPostoje različite ideje o broju posmatrača, jedna od ideja je da se broj posmatrača poveća na 1000, a postoje i zemlje koje traže smanjenje finansijskih sredstava koje zemlje članice OEBS-a izdvajaju za tu misju - neophodan je proces usaglašavanja, tu će biti važna uloga predsedavajućeg.\nOčekujemo da 12. marta na sednici Stalnog saveta OEBS-a bude doneta odluka o produženju misije sa 6 na 12 meseci, što bi bio jedan od izuzetnih uspeha našeg predsedavanja", istakao je u izjavi šef srpske diplomatije.


Jeftini letovi iz Somalije za Svetu Helenu - Avionske karte Somalija Sveta Helena - eSky.ba\nLetovi iz Somalije za Svetu Helenu\nPretražite letove iz Somalije za Svetu Helenu\nProvjerite najbolje ponude letova iz Somalije za Svetu Helenu\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Somalije za Svetu Helenu na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Somalije za Svetu Helenu?\n✔ Ako rezerviram let iz Somalije za Svetu Helenu, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Somalije za Svetu Helenu?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Somalije za Svetu Helenu uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Društvo – Strana 71 – Info Centar Juga\nNajniže penzije u novembru veće za pet odsto\nSvi penzioneri koji imaju primanja do 26.643,75 dinara u novembru mogu da očekuju povećanje od pet odsto, piše u specijalnom dodatku „Penzioner“, koji objavljuju Večernje novosti. Iznos će im biti isplaćen u novembru i decembru, zajedno sa penzijom. Novčani iznos će biti obračunat u iznosu pet odsto od njihove septembarske penzije. Korisnicima čije su penzije bile […]\nŽenama na selu je neophodno omogućiti razvoj\nPovodom Međunarodnog dana žena na selu – 15. oktobra, delegacija Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja na čelu sa državnom sekretarkom Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Stanom Božović, i v.d. pomoćnice ministra u Sektoru za antidiskriminacionu politiku i unapređenje rodne ravnopravnosti Ninom Mitić održala je tribinu u Kruševcu. Tribina je […]\nObrazovati decu tako da nađu posao u svojoj sredini\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u Vladi Republike Srbije Mladen Šarčević ukazao je danas na to da je razvoj dualnog obrazovanja i preduzetničkog duha veoma bitana stvar jer će omogućiti smanjenje nezaposlenosti i brži razvoj srpske ekonomije. Šarčević je istakao da je cilj uvođenja dualnog obrazovanja stvaranje uslova koji će omogućiti da mladi ostanu […]\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da je plan Vlade Srbije da Aerodrom „Konstantin Veliki“ bude najveći regionalni aerodrom posle beogradskog, najavivši da će prva ulaganja biti u kontrolni toranj i proširenje piste. Brnabić je, nakon obilaska fabrike „Filip Moris“, u izjavi novinarima rekla da je niški aerodrom, nakon što ga je […]\nIz skladišta „isparilo“ 250 kvadrata granitnih ploča\nCarinici su 9. oktobra 2018. godine, kontrolom carinskog skladišta u Nišu utvrdili da u njemu nedostaje oko 250 kvadratnih metara granitnih ploča. Prekršaj je otkriven na robnoj ispostavi Aerodrom Niš kada su carinici, prilikom uvoza granitnih ploča iz Kine za uvoznika u Prokuplju, odlučili da pregledaju robu smeštenu u jedno od skladišta. Ispostavilo se da je […]\nBezbednosno-informativna agencija (BIA) obeležiće danas svoj Dan\nBezbednosno-informativna agencija (BIA) obeležiće danas svoj Dan – 17. oktobar, u znak sećanja na isti datum 1899. kada je Skupština Kraljevine Srbije donela zakon o ustrojstvu Centralne državne uprave – Odeljenja za poverljive poslove policije. Ta agencija formalno postoji od 27. jula 2002, kada je na snagu stupio Zakon o BIA, kojim su civilni obaveštajno-bezbednosni poslovi, prvi put u savremenoj srpskoj […]\nSaopštenje za javnost GO SNS Niš\nPovodom pokušaja podmetanja neistina od strane predstavnika takozvane ujedinjene opozicije, a u vezi sa organizovanjem tribine čelnika „Saveza za Srbiju“ u Nišu, navodno zakazane za petak, 19. oktobra, u 18 sati, u sali Niškog simfonijskog orkestra, Gradski odbor Srpske napredne stranke Niš izražava gnušanje prema politici laži, vređanja i medijskog pritiska, koju predstavnici tog političkog […]\nMihajlović poručila svim devojkama i ženama da prijave sve one koji ih seksualno uznemiravaju i ponižavaju\nPotpredsednica Vlade Srbije i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost, prof. dr Zorana Mihajlović poručila je svim devojkama i ženama da prijave sve one koji ih seksualno uznemiravaju i ponižavaju. „Činjenica da 80 odsto devojaka doživi da im se zviždi na ulici, dobacuje neprimerenim nadimcima poput “cico” ili “mačko”, a više od polovine njih […]\nOd danas nov način obeležavanja derivata na našim benzinskim pumpama. Etikete za benzin okrugle, za dizel kvadratne, a TNG u obliku romba. Na pumpama u Srbiji danas bi trebalo da počne primena direktive Evropske unije o novom, jedinstvenom obeležavanju derivata. Pored 28 zemalja EU, uz Srbiju, ova direktiva primenjivaće se i u Turskoj, Norveškoj, Švajcarskoj, […]\nNaknada pogrebnih troškova za penzionere 37.460 dinara\nNaknada pogrebnih troškova koja se isplaćuje familijama preminulih penzionera ili onome ko je platio sahranu, u oktobru, novembru i decembru ove godine iznosi 37.460 dinara, saopštio je danas Fond PIO. Naknada se isplaćuje za korisnike penzija svih kategorija, navedeno je u saopštenju.\nPrethodno 1 … 70 71 72 … 104 Sledeće


RK Krivaja: Prvenstvo treba prekinuti i proglasiti prvake, sa nama se slaže 90 posto klubova – Sport Centar RK Krivaja: Prvenstvo treba prekinuti i proglasiti prvake, sa nama se slaže 90 posto klubova – Sport Centar\nPrije nekoliko je dana Marinko Umičević, član najužeg rukovodstva Rukometnog saveza BiH, iznio prijedlog da se premijerligaška takmičenja za muškarce i žene završe trenutnim poretkom na tabeli i da se za šampione proglase banjalučki Borac i Grude.\nVećina klubova je podržala njegov prijedlog, a među njima je i Krivaja iz Zavidovića, koja se oglasila sljedećim saopštenjem za javnost:\n”Svjedoci smo da se građani Bosne i Hercegovine ovih dana nalaze u velikim problemima vezanim za korona virus (Covid-19), koji je ‘paralisao’ našu državu. Svi krizni štabovi počev od državnog pa do entitetskih i kantonalni obustavili su sve javne manifestacije za dobrobit svih građana.\nKao što znate, Rukometni savez BiH je na osnovu toga obustavio sva takmičenja, kao i svi klubovi svoje trenažne procese. Svima je očigledno da se prekinuto prvenstvo 2019/20 neće nastaviti jer prema svim prognozama relevantnih institucija veliki problemi za naše građane tek dolaze. Sa tim u vezi, RK Krivaja Zavidovići za dobrobit rukometa poziva Upravni odbor Rukometnog savez BiH da donese odluku o okončanju sezone 2019/20.\nPrema našem mišljenju, kao i većine klubova sa kojima smo u kontaktu, Upravni odbor treba donijeti odluke prema trenutnom stanju na tabeli, te proglasiti pobjednika Premijer lige u muškoj konkurenciji, ekipe koje su se plasirale u evrokupove, one koji napuštaju lige i one koji ulaze u viši rang.\nTakođe, pozivamo Rukometni savez Federacije da proglasi pobjednike Prvih liga, tj. dva kluba koja su se kao prvoplasirani u prvim ligama Federacije (grupe Sjever i Jug) plasirali u viši rang. Naš poziv se isključivo odnosi na mušku konkurenciju jer nemamo tačne informacije o ženskoj konkurenciji.\nOvaj naš zahtjev i poziv kao članice Rukometnog saveza BiH sa kojim se prema nezvaničnim stavovima slaže 90 posto klubova u BiH temeljimo na osnovu pravnog i relevantnog dokaza u kome su sve četiri lige u muškoj konkurenciji odigrale skoro 60 posto svog takmičenja. Rukometni savez BiH pod HITNO mora donijeti ovu odluku po uzoru na mnoge evropske i svjetske saveze, koji su donijeli ovakve odluke, kao i na saveze unutar naše države (Košarkaški i odbojkaški donijeli odluku).\nKao što smo naveli, klubovi su raspustili sve igrače i nisu u trenažnom procesu, te priča o tome kako će se takmičenje nastaviti je iluzorna i plasiraju je ljudi kojima ne ide u prilog ovakav pošten i jedino pravno valjan ishod završetka takmičenja za sezonu 2019/20 u muškoj konkurenciji.\nTakođe, želimo da skrenemo pažnju upravnom odboru Rukometnog saveza BiH i Rukometnom savezu Federacije BiH da većina klubova, uključujući i RK Krivaja, ima ugovore sa igračima do 31. maja, te pravno, a ni finansijski nećemo moći zadržati igrače da igraju eventualno u nekom ljetnom periodu nastavak takmičenja. Pored toga, želimo istaći da će igrači duži vremenski period biti van trenažnog procesa i nemoguće je iste spremiti za nastavak takmičenja, a zdravlje svih rukometaša nam treba biti najvažnije.\nIz svih ovih navedenih razloga mislimo, kao i većina klubova u BiH, da Rukometni savez BiH u saradnji sa dva entitetska saveza u narednih nekoliko dana MORA donijeti zvaničnu odluku kako bi se klubovi mogli organizovati za daljnji rad. Pored toga, želimo istaći da će Rukometni klub Krivaja pomno pratiti sve odluke Rukometnog saveza BiH i Rukometnog saveza Federacije BiH, te ćemo, ako se donesu bilo kakve odluke koje nisu pravno valjane, pravdu potražiti u mjerodavnim državnim institucijama.\nŽelimo javnost upoznati i na lobiranje pojedinih klubova koji u javnosti žele plasirati priču koja njima odgovara, a koja je u suprotnosti sa poštenim i pravno valjanim činjenicama na koji način se treba završiti rukometna sezona 2019/20 u Bosni i Hercegovini.\nRK Krivaja već treću sezonu igra Prvu ligu Federacije, grupa Sjever, i ni na jedan način sem rezultatom nismo željeli da uđemo u Premijer ligu (to vam mogu potvrditi RK Gračanica i RK Sloboda Tuzla), ali sada kada je došao trenutak i kada smo u dvanaest utakmica ubilježili dvanaest pobjeda spremni smo da uradimo sve kako se ne bi dešavale radnje “ispod stola” i “usluga za uslugu” što je slučaj u našoj državi u čitavom društvu.\nKlub smo sa velikom rukometnom tradicijom, klub smo koji je dao najveći broj A reprezentativaca BiH u poslijeratnom periodu, dali smo dva selektora A reprezentacije i mnogo toga za bosanskohercegovački rukomet, te sigurno nećemo sjediti skršteni ruku. Nećemo gledati kako se dogovara usluga za uslugu, pa kao prošle sezone da se mimo propozicija ostavljaju klubovi u ligama, proširuju lige radi pojedinih klubova i otkazuje play-off.\nPrije četiri godine RK Krivaja je kao 10. na tabeli Premijer lige BiH ispao u niži rang i nismo se bunili jer su se poštovale propozicije da iz lige ispada pet klubova. Od tada pa sve do danas smo radili, konsolidovali klub, vratili dugove, radili na poboljšanju Škole rukometa RK Krivaja i u 3 sezone ubilježili samo 3 poraza. Sada smo spremni i poručujemo svima onima koji pokušavaju mimo svega pravno valjanog i sistemom usluga za uslugu da pomno i u ovim teškim danima pratimo svaki korak koji se dešava u bosanskohercegovačkom rukometu.\nIz svih ovih navedenih razloga mislimo da Upravni odbor Rukometnog saveza BiH i Rukometnog saveza Federacije BiH svoj posao treba da radi valjano, poštujući pravne akte i pravne činjenice, kao i da klubove ne drži u neizvjesnosti.\nOvim saopštenjem i dopisom Rukometnom savezu BiH i Rukometnom savezu Federacije BiH želimo da pozovemo vodeće ljude našeg rukometa da nama klubovima pomognu i donesu odluku o završetku sezone 2019/20 jer su svi klubovi ne samo RK Krivaja u iščekivanju ove odluke. Hvala i svim rukometnim radnicima želimo puno sreće i zdravlja u ovom ne tako obećavajućem periodu”.\nmarinko umicevicrk krivajarukometni savez bih


U Gracu ispisana istorija - Crna Gora slavila prvu pobjedu na prvenstvima Evrope!\nU Gracu je ispisana istorija – Crna Gora je ostvarila prvu pobjedu na prvenstvima Evrope.\n''Lavovi'' spremni za veliku borbu i vjeruju u pobjedu\nCrna Gora igraće u subotu u Gracu sa Srbijom utakmicu drugog kola A grupe Evropskog prvenstva koje se održava u Austriji, Norveškoj i Švedskoj.\nSjajno prvo poluvrijeme, Hrvatska u nastavku slomila otpor ''lavova''\nCrna Gora poražena je na startu Evropskog prvenstva u Austriji, Norveškoj i Švedskoj – izabranici Zorana Roganovića u Gracu su u prvom kolu A grupi izgubili od Hrvatske 27:21 (12:13).\nHrvatska prvi protivnik na Evropskom prvenstvu\nAustrija, Norveška i Švedska od četvrtka do 26. januara biće domaćini 14. Evropskog prvenstva za rukometaše, na kojem će nastupiti i reprezentacija Crne Gore. Šampionat će prvi put biti održan u tri države i okupiće 24 reprezentacije.\nBožović propušta meč protiv Hrvatske, neizvjestan i za preostala dva\nNema kraja problemima muške seniorske reprezentacije pred nastup na Evropskom prvenstvu čiji domaćini su Austrija, Norveška i Švedske.\n''Lavovi'' u srijedu putuju u Grac\nMuška seniorska reprezentacija nakon petodnevnih priprema u Sloveniji, gdje je odigrala kontrolne mečeve protiv domaćina i Sjeverne Makedonije, u srijedu putuje za Grac, gdje će igrati utakmice grupe A na Evropskom prvenstvu, koje će biti održano u Austriji, Norveškoj i Švedskoj.\nPoraz od Sjeverne Makedonije u neizvjesnoj završnici\nMuška seniorska reprezentacija poražena je i u drugom kontrolnom meču u sklopu priprema za Evropsko prvenstvo koje će biti održano u Austriji, Norveškoj i Švedskoj.\nMiloš Vujović propušta Evropsko prvenstvo\nLijevo krilo naše reprezentacije Miloš Vujović propustiće Evropsko prvenstvo koje će biti održano u Austriji, Norveškoj i Švedskoj.\nPoraz Crne Gore od Slovenije u Trbovlju\nU prvom pripremnom meču pred Evropsko prvenstvo, naša reprezentacija poražena je od Slovenije 37:22 (17:9) u duelu koji je odigran u Trbovlju.\n''Lavovi'' u Sloveniji na završnim pripremama za Evropsko prvenstvo\nKonferencija za novinare uoči puta muške seniorske reprezentacije za Sloveniju, gdje će odigrati kontrolne mečeve protiv domaćina i Makedonije, u sklopu priprema za Evropsko prvenstvo, organizovana je u Univerzitetskom sportsko-kulturnom centru u Podgorici.\n''Lavovi'' u posjeti Institutu za bolesti djece\nNaša reprezentacija posjetila je Institut za bolesti djece pri Kliničkom centru u Podgorici i tom prilikom mališanima na liječenju uručeni su novogodišnji pokloni.\n''Lavovi'' počeli pripreme za Evropsko prvenstvo\nMuška seniorska reprezentacija počela je pripreme za Evropsko prvenstvo koje će u januaru biti održano u Austriji, Norveškoj i Švedskoj.


Vesti online / Vesti / Srbija / Propale firme neće ni za džabe\nPropale firme neće ni za džabe\nNekadašnji gigant "Vojin Popović" za proizvodnju i preradu ribe, sa fabrikom za izradu ćilima i tepiha, pao je u stečaj 2005. godine zbog duga od 100.000 evra, 6.000 radnika ostalo je bez posla, najnovija oprema je opljačkana, a stečajni upravnik uhapšen.\nKada je zbog duga od samo 100.000 evra 2005. godine Trgovinski sud u Kraljevu doneo neverovatnu odluku o stečaju novopazarske Holding kompanije "Vojin Popović", svi zaposleni, a u tom trenutku ih je bilo više od 1.000, bili su u šoku, jer je imovina ovog nekadašnjeg giganta i velikog izvoznika tada vredela oko 50 miliona evra.\nPredsednik jedinstvenog sindikata u HK "Vojin Popović" Mesud Hasanović tvrdi da je sve unapred isplanirano.\n- Bila je to dobro režirana sprega lokalnih tajkuna, beogradske mafije i nekih ljudi iz pravosuđa koji su želeli da naše fabrike, motele, lokale i atraktivno zemljište, vredne 50 miliona evra, dobiju za samo milion evra. Scenario je bio već viđen širom Srbije, nas radnike trebalo je najuriti na ulicu, a vredne pogone budzašto i uz dobru proviziju pokloniti novokomponovanim biznismenima - kaže Mesud Hasanović.\nVo za kilo mesa\n"Stečaj firme bio je klasično podrivanje ekonomske moći države. Zamislite da domaćin kolje vola za kilo mesa. E, kod nas se baš to dogodilo, uništili su HK 'Vojin Popović', vredan 50 miliona evra, za dug od 100.000 evra. Samo u Raškoj oblasti na sličan način stradalo je još dvadesetak velikih firmi. Ne znam kako ćemo se kao zemlja oporaviti od te katastrofe koja nas je pod plaštom demokratije i evropeizacije snašla", naglašava Dejan Todorović.\nJedan od sindikalnih aktivista i branilaca preduzeća, Dejan Todorović, objašnjava da radnici nisu dozvolili tadašnjem stečajnom upravniku, koji je kasnije uhapšen, da odmah, kako je bilo planirano, raskrčmi firmu.\n- Borili smo se koliko smo mogli, pokušali da sprečimo otimačinu, štrajkovali u centru grada, išli u Beograd, stotine dana i noći proveli smo u blokiranim pogonima braneći ih od mafijaša koji su često na nas nasrtali oružjem ili su nam slali policiju, bili smo spremni i da svi letimo u vazduh... Nije vredelo. Kad smo shvatili da je opština nemoćna, a da Vlada Srbije neće da brani svoju imovinu, digli smo ruke i povukli se, potom je krenula opšta pljačka. Imali smo najveći ribnjak kalifornijske pastrmke u Evropi, supermodernu fabriku za preradu i fino pakovanje ribe, ogromnu klanicu i jednu od najvećih hladnjača u ovom kraju, raspolagali smo i najnovijom fabrikom za proizvodnju ćilima i tepiha, motelom na Pazarištu, desetinama lokala u Novom Pazaru i atraktivnim zemljištem... Čak 80 odsto naših proizvoda smo izvozili. Fabrika je danas ruina i u korovu, i zidovi su sečeni, a najnovija oprema završila je na otpadu kao staro gvožđe, ostala je još upravna zgrada, ponešto od hladnjače i vredno zemljište. Od države smo dobili neku crkavicu da preživimo i sada smo svi na tržištu rada, neki su u međuvremenu preminuli, retko ko se snašao, većina zaposlenih su socijalni slučajevi - kaže Todorović.\nRežirani sunovrat HK "Vojin Popović" bio je najava propasti celokupne novopazarske privrede. Sličnu sudbinu doživeli su i zaposleni u Tekstilnom kombinatu Raška, Savremenoj konfekciji, Trikotaži Raška, Fabrici obuće Ras (koja je misteriozno zapaljena), Fabrici nameštaja... Više od 6.000 radnika preko noći našlo se na ulici. Od tada Novi Pazar grca u nevoljama, a čak 25.000 nezaposlenih traži neko zaposlenje sa malim izgledima da ga dobije.\n* Šešelj: Vučićeva vlast počiva na aferama\n* Vlada Srbije: Hleb 46 dinara; pokretanje stečaja u 188 preduzeća\n* "Prodaja Telekoma je zločin prema Srbiji"\n- Ovako je uništavana privreda u celoj Srbiji, kada je sve pokradeno i razneto, kad više ne može da se pokrene proizvodnja. Agencija za privatizaciju nudi fabriku "Vojin Popović" i Tekstilni kombinat Raška na prodaju. "Vojin Popović" za samo milion evra, ali kupaca nema, ne javljaju se ni oni koji su režirali propast bivših giganata, nisu im više interesantni, ne mogu da ih preprodaju i zarade velike pare. Kombinat Raška podeljen je na 30 celina, svaka se nudi po bagatelnoj ceni, ali kupaca nema - ističe Mersiha Šećović, bivša radnica "Vojina Popovića", i naglašava da se na poslednji tender za privatizaciju ovog preduzeća javio samo Nedžad Dragolovčanin, biznismen iz Luksemburga i predsednik FK Novi Pazar.\nBivši radnik Savremene konfekcije Raška Ramiz Omerović kaže da je ranije bilo zainteresovanih kupaca, ali su oni na razne načine terani i odvraćani da ulože novac u novopazarska preduzeća.\nI Čume bio u igri\nOdmah posle stečaja kao zakupac tada još aktivnog ribnjaka na Pazarištu pojavila se firma Ljiljane Buhe, bivše supruge Ljubiše Buhe, poznatijeg kao Čume. Niko u Novom Pazaru nije znao otkud Čume među zakupcima, pretpostavlja se da su ga u posao uveli novopazarski prijatelji. Međutim, i on je brzo odustao.\n- Nekome to nije odgovaralo. Da je na vreme izvršena privatizacija "Vojina Popovića", tekstilnog kompleksa i Fabrike obuće Ras, Novi Pazar bi danas mogao da nakrivi kapu. Ovako molimo Turke i Italijane da dođu i otvore neki pogon, država im za svako novootvoreno radno mesto nudi po 5.000 evra i opet niko ne dolazi - kaže Omerović.\nSafet Krlić, vlasnik džins kompanije Kasaba, naglašava da je u Tekstilnom kombinatu Raška mogla da se organizuje proizvodnja teksas platna koje se svakodnevno u ogromnim količinama uvozi iz Turske, Pakistana, Indije i Italije, ali da ni u državi, niti u lokalnoj samoupravi za to nije bilo sluha.\n- Da su pogoni, dok su još bili vitalni, po pristojnim cenama ponuđeni ovdašnjim proizvođačima džinsa, da se nije čekalo da propadnu, kupili bi ih mnogi od nas i na vreme bi u njima organizovali proizvodnju. Umesto da se uselimo u gotove fabrike i da država dobije lepe pare, mi smo milione evra ulagali u nove hale - kaže Krlić. - Sve je sada ruinirano i uništeno, mašine su zarđale, zgrade prokišnjavaju, država je izgubila bar 100 miliona evra, a hiljade radnika je ostalo na ulici.\nIbrahim Torbić, bivši radnik Trikotaže Raška, nada se da će se naći investitori da pokrenu proizvodnju.\n"Država nam je ostala dužna još mnogo novca, borićemo se da dug nekako naplatimo, ali još više nam je stalo da, uprkos višegodišnjem uništavanju, bar nešto od naših giganata stane na noge, proradi i da se u novootvorenim pogonima zaposli jedan broj mlađih radnika. Optimisti smo, posebno kada su u pitanju ribnjak, fabrika ćilima i tepiha, klanica i hladnjača", naglašava Torbić.\nHK Vojin Popović


Savet bezbednosti UN podeljen po pitanju turske akcije u Siriji\nPodeljeni Savet bezbednosti UN nije večeras uspeo da donese jedinstven stav o turskoj ofanzivi na severoistoku Sirije.\nEvropske članice su zatražile da turska ofanziva na kurdske snage koje podržavaju SAD bude obustavljena, dok se Rusija zalaže za "uzdržanost" i "direktan dijalog" sukobljenih strana, prenosi AP.\nPet evropskih članica SB UN izrazilo je pre sastanka želju da svih 15 članica SB UN podrže saopštenje koje su predložile SAD, nakon što je američki predsednik Donald Tramp neočekivano povukao sve američke trupe sa severoistoka Sirije, gde je u toku sukob turskih i kurskih snaga.\n"GDE SU BILI U NORMANDIJI?" Tramp dao izgovor ZA NEVERICU zbog čega je ostavio Kurde na milost i nemilost Turcima\n"Turska ofanziva u Siriji - Evropa je tu NEMOĆNA"\nKako je Asošijejted pres rekao neimenovani diplomatski izvor, SAD su predložile SB UN da usvoji saopštenje u kojem se izražava "duboka zabrinutost", u kojem se poziva na potrebu da se zaštiti civilno stanovništvo i u kojem se poziva Ankara da posegne za diplomatskim pristupom, a ne da se upušta u vojne akcije.\nRuski ambasador u UN Vasilij Nabenzija je rekao novinarima da u stavu SB UN treba da se uzmu u obzir i drugi aspekti sirijske krize, a ne samo turska vojna operacija, kao i da bi trebalo da se zatraži "trenutni prestanak nelegalnog vojnog prisustva" u zemlji.\nSavet bezbednosti UN poziva na prekid vatre u Idlibu\nRusija u Savetu bezbednosti UN blokirala izjavu o situaciji u Siriji\nAnkara i Vašington postigli saglasnost


Najveća evropska dens žurka večeras u Beogradu (Foto) - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\n15:22 11. OKT 2014.\nViše hiljada obožavalaca dens muzike pašće u višesatni delirijum uz izvođače, od kojih će neki poslednji put u svojoj karijeri izaći pred publiku. Ovakav koncert neće se ponoviti, ni u Srbiji, ni u ostatku sveta; ovo je poslednji, kažu organizatori festivala "Najbolje od devedesetih".\n"Neki izvođači nastupaju poslednji put u karijeri, a trebale su nam dve godine da ih okupimo u ovom sastavu pa je sigurno da se ništa slično više nikada neće ponoviti. Skoro svi koji vole, ili su voleli hitove iz tog perioda već su uzeli karte, pa smo morali da doštampamo poslednji kontigent", kažu organizatori.\nPred publiku u Areni večeras će stati: 2Unlimited, Snap, Technotronic, Ace of Base, Snow, Culture Beat, C&C Music Factory i La Bouche, a početak najveće evropske dens žurke zakazan je za 21 čas.\nVrata Kombank arene biće otvorena tačno sat vremena pre početka spektakla, a u 21 čas pred publiku će stati Technotronik, a zatim i ostali i to sledećim redosledom:\n21.00pm - 22.15pm MC Eric / Technotronic\n22.20pm - 22.50pm Jenny Berggren Ace of Base\n23.00pm - 23.30pm La Bouche\n00.05pm - 00.35pm Culture Beat\n00.40am - 01.10am C&C Music Factory\n01.15am - 01.45am 2 Unlimited\n01.50am - 02.20am Snap\n02.25am - 02.55am Snow\nNajbolje od devedesetihNajbolje od 90-ihFestival


PRAZNIČNA ATMOSFERA U GLAVNOM GRADU BiH! Na sarajevski aerodrom slijeću avioni sa sportistima iz 46 zemalja, sve spremno za 'Evropski omladinski olimpijski festival' - GlobalCir\nVIDEO: Najmlađi otok na svijetu nastao je ‘preko noći’ - 54 minutos ago\nSarajevo i Istočno Sarajevo narednih dana će ugostiti više od 1.000 mladih sportista iz 46 zemalja svijeta koji će učestvovati na Evropskom omladinskog olimpijskom festivalu (EYOF), a avioni sa reprezentacijama uveliko pristižu na sarajevski aerodrom.\nTim povodom stručni štabovi, medicinske ekipe, predstavnici olimpijskih saveza i sami takmičari avionima su počeli pristizati na Međunarodni aerodrom u Sarajevu jučer, a ekipe su dolaske nastavile i danas.\nPredsjednik Evropskog olimpijskog komiteta Janez Kocijančič i generalni sekretar Raffaele Pagnozzi su danas stigli na Sarajevski aerodrom kako bi prisustvovali svečanoj ceremoniji otvaranja EYOF-a.\nAvion sa takmičarima iz Češke\nSa Međunarodnog aerodroma u Sarajevu za Klix.ba su kazali da neke selekcije dolaze charter letovima, dok su se ostali odlučili na redovne aviolinije ka glavnom gradu BiH.\nU petak su stigle prve reprezentacije, a danas se očekuje da se smještajni kapaciteti, dolaskom preostalih selekcija, u olimpijskom selu ispune do maksimuma.\nAvion sa takmičarima iz Rusije\nEYOF je najveća sportska manifestacija u Bosni i Hercegovini nakon održavanja Zimskih olimpijskih igara 1984. godine. Ceremonija otvaranja EYOF-a na kojoj će učestvovati svi takmičari bit će održana sutra na stadionu Asim Ferhatović – Hase sa početkom u 19:00 sati.


VUČKO VUKOVIĆ, RUDNAP GRUPA MINEL KOTLOGRADNJA: Kako će se seliti fabrika kotlova - Nira Press\nPočetna » VUČKO VUKOVIĆ, RUDNAP GRUPA MINEL KOTLOGRADNJA: Kako će se seliti fabrika kotlova\nZa preseljenje fabrike kotlova sa beogradske Karaburme u Obrenovac, nemačka konsultantska kuća TMG iz Štutgarta, zajedno sa stručnjacima Rudnap Grupe Minel Kotlogradnje, uradila je plan koji sadrži svaki detalj i svaki momenat selidbe. Ovaj projekat čini preko 18.000 sekvenciranih pojedinačnih aktivnosti a Vučko Vuković, generalni direktor, uveren je u uspeh poduhvata\nZa četiri godine od privatizacije Minel Kotlogradnje, novi vlasnik Rudnap Group je uspeo da reorganizuje fabriku, da investira oko deset miliona evra, da završi nekoliko velikih poslova u Srbiji, da započne izvoz, da ugovori nove poslove. Ali, paralelno sa svim tim tekućim poslovima, u punom jeku su pripreme da se ova fabrika, podignuta pre gotovo šest decenija na ulazu u beogradsku Karaburmu (1952. godine), preseli na novu lokaciju u Obrenovcu. O tome šta sve podrazumeva tako ozbiljan zahvat kao što je preseljenje fabrike koja proizvodi kotlove za industriju, Vučko Vuković, generalni direktor Rudnap Group Minel Kotlogradnja (RGMK), za Magazin Biznis kaže da je reč o poduhvatu koji se temeljno planira u svakom detalju:\n– Renomirana nemačka konsultantska kuća TMG iz Štutgarta koja je za RGMK uradila studiju razvoja za narednih deset godina (2008-2018) uradila je plan preseljenja. Ovaj projekat čini preko 18.000 sekvenciranih pojedinačnih aktivnosti. Naša prednost je što su na izradi plana preseljenja učestvovali naši ljudi čime smo u velikoj meri obezbedili uspešan transfer znanja i iskustva.\nPreseljenje proizvodnih pogona je sastavni deo naše strategije razvoja kojom se planira povećanje proizvodnje u narednih deset godina. Preseljenje je, istovremeno, jedan od najvećih izazova u kompanijskoj strategiji razvoja jer je to složen proces koji zahteva usklađivanje operacija demontaže, remonta i transporta. Na prostorima bivše Jugoslavije u poslednjih 20 godina nije realizovan sličan projekat. Sve to naše planove čini još izazovnijim.


Sve lekcije>\tMetodi analize tržišta>\nCiklične oscilacije – ukazuju na neujednačenu dinamiku i obim ponude, kao i dinamiku intenziteta tražnje. Praćenje ove vrste kretanja tržišta rešava vrlo kompleksne poslovne operacije u jednoj kompaniji. Zadatak cikličnih istraživanja ne sastoji se samo u prognoziranju date privredne situacije i stava na tržištu, već i u prognoziranju kretanja u budućnosti. Simptomi cikličnih kretanja su:\nDugoročna prognoza u okviru analize tržišta nesumnjivo ima veliki značaj za razvoj kompanije. Dugoročna prognoza sadrži dve faze:\nTokom analize sredine neophodno je uzeti u obzir privredne cikluse koji takođe utiču na kompaniju. Konjukturne promene u poslovnim aktivnostima koje se odražavaju kroz:\nJedna kompanija može biti zatečena promenama u određenoj sredini, ali isto tako uz pomoć dobre marketinške strategije može anticipirati određene tržišne situacije i u skladu s tim - proaktivno reagovati. Tako se često govori da pojedina preduzeća prave konstantno loš izbor kad je u pitanju tržište i targetirana populacija potrošača. Sledi da je neophodno podvući da je analiza sredine najpouzdaniji izvor informacija u pogledu pravilnog odabira adekvatnog tržišta za poslovanje.\nMetodi analize tržišta 1\nMetodi analize tržišta 2\nMetodi analize tržišta 3


Još 28 novozaraženih koronavirusom u Pčinjskom okrugu, u Bosilegradu 2 inficirana – Far\nU Bosilegradu su registrovana 2 slučaja koronavirusa, dok je u Pčinjskom okrugu još 28 novozaraženih od 228 testiranih osoba. U ostalim gradovima okruga najviše inficiranih imaju Vranje i Surdulica, po 8, sledi Bujanovac sa 6, Vladičin Han sa 3 i Trgovište sa jednim pozitivnim slučajem.\nProcenat pozitivnosti u odnosu na broj testiranih uzoraka je 12,28 odsto.\nU kovid ambulanti ATD tokom jučerašnjeg dana obavljena su 54 pregleda, od čega je 38 prvih. Urađena su 4 PCR i 39 antigenskih testova, od kojih je 9 pozitivno na koronavirus.\nU kovid bolnicama Zdravstvenog centra Vranje hospitalizovano je 12 pacijenata pozitivnih na koronavirus i sa upalom pluća, a 7 pacijenata je na kiseoniku. Tokom proteklog dana na bolničko lečenje primljen je 1 pacijent, objavljeno je na zvaničnom sajtu Grada Vranja.


Merlinka festival po šesti put u Novom Sadu | 013 info\nKomunikArt\tSre, 02/12/2020 - 14:46\nDrugog festivalskog dana, u nedelju 6. decembra biće prikazan ovogodišnji dobitnik Teddy nagrade za najbolji film sa LGBT tematikom na Berlinalu - film „Bez ljutnje“ Farijaza Šarijata. Film prati Parvisa, sina prognanih Iranaca, koji živi u potkrovlju roditeljske kuće u mirnom i novom stambenom naselju u Donjoj Saksoniji. Parvis je zauzet isprobavanjem svega i svačega, od seks dejtova do rejvova. Nakon što biva uhvaćen u krađi, on odlazi na društveni rad u sklonište za izbeglice, gde se zaljubljuje u Amona, koji je sa sestrom pobegao iz Irana. Trojac uživa u letu žestokih žurki do jutra, obojenih spoznajom da se niko od njih u Nemačkoj ne oseća kao kod kuće.


World Cyber Games 2010. – Personal magazin\nPripreme za još jednu godinu kvalifikacija i sportske borbe nacionalnih gaming timova i pojedinaca uveliko se odigravaju širom sveta. Deseto, jubilarno Veliko finale World Cyber Games-a se vraća u Sjedinjene Američke…\nPripreme za još jednu godinu kvalifikacija i sportske borbe nacionalnih gaming timova i pojedinaca uveliko se odigravaju širom sveta. Deseto, jubilarno Veliko finale World Cyber Games-a se vraća u Sjedinjene Američke Države, gde će grad domaćin ovoga puta biti Los Anđeles, Kalifornija. Upravo tamo, u periodu od 30.septembra do 3.oktobra će se takmičari iz preko 60 zemalja sveta boriti za titule najboljeg i nagrade od 250.000$.\nVelikom svetskom finalu prethodi Nacionalno finale Srbije,čije se pripreme polako privode kraju.\nOficijelne video igre ovogodišnjeg nacionalnog takmičenja za odlazak na „eOlimpijadu“, kako je izglasano od strane domaćih gamera putem lokalnog sajta www.wcg-adria.com su Warcraft III i Counter Strike 1.6.\nWorld Cyber Games 2010. was last modified: August 18th, 2010 by Redakcija\nCounter Strike 1.6eOlimpijadaInternational Cyber MarketingWarcraft IIIWCGWCG AdriaWorld Cyber Games


Noć istraživača u Nišu | SUPERSTE\nU Nišu će se 25. septembra 2015. održati Noć istraživača po treći put. Preko 150 mladih istraživača će i ove večeri u periodu od 16 časova do ponoći biti sa vama u nezaboravnoj i zabavnoj istraživačkoj avanturi.\nDogađaj će se odigrati na Letnjoj pozornici Tvrđave gde ćete imati priliku da upoznate brojne istraživače i naukom proputujete kroz vreme od poslednjeg ledenog doba do danas.\nCilj manfiestacije je da se u neformalnoj atmosferi na na najbolji način prikaže istraživački poziv istrgnut iz strogih akademskih okvira i preseli u svakodnevno okruženje.\nOrganizatori dešavanja su timovi Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Nišu, Elektronskog fakulteta Univerziteta u Nišu i Gimnazije Svetozar Marković u saradnji sa naučnim demonstratorima iz mnogih instituta, drugih fakulteta i udruženja.\nU ovoj noći okupiće se svi oni koji vole nauku, žele da nauče nešto novo, ali i da se dobro zabave. Posetioci mogu očekivati brojne eksperimente, takmičenja, demonstracije, igrice i mnoge druge sadržaje.\nViše o samom programu koji vas očekuje ove godine pogledajte na ovom linku.


Zemljoradnička zadruga u Sastavcima dobila 7 miliona dinara od države - ZLATIBORSKE NOVINE\nZemljoradnička zadruga “Sastavci” dobila je od Ministarstva za brigu o selu skoro 7 miliona dinara, u okviru dodele bespovratnih sredstava za 57 zadruga iz čitave Srbije. Ugovor su u utorak u Beogradu, potpisali predsednik opštine Priboj Lazar Rvović i direktor Zadruge Mileta Ikonić.\nPrema rečima direktora Zadruge u Sastavcima, Milete Ikonića, sredstva su namenjena sadašnjim i budućim članovima, kao i komitentima Zadruge, za nabavku steonih junica visoke mlečnosti, čime će se povećati količina i kvalitet mleka, ali i podstaći produktivnost individualnih proizvođača.\n– O raspodeli dobijenih sredstava, shodno podnetom zahtevu prema Ministarstvu i važećim aktima, konačnu odluku donece Skupština Zadruge, koja će najverovatnije biti održana, naredne sedmice – kazao je Ikonić.\nInače, Ministarstvo za brigu o selu odobrilo je bespovratna sredstva namenjena unapređenju poslovanja 18 starih zadruga za koje je izdvojeno do 15 miliona dinara po zadruzi i 39 novih zadruga, kojima je dodeljen iznos do 7,5 miliona dinara. Tako će narednih meseci svoje poslovanje unaprediti 15 ratarskih, 21 voćarska, 6 stočarskih, 4 povrtarske, vinogradarske i pčelarske, jedna zadruga koja se bavi proizvodnjom lekovitog bilja, a sredstva su ove godine po prvi put dobile jedna turistička i socijalna zadruga.\nZlatiborske Novine / PP Media / Foto: PP Media\nOtvorena izložba nagrađenih radova za uređenje novog dela grada


SPECIJALNI IZVESTAJ: EVROPA NA PUTU DA ZALECI STARE PODELE IZMEDJU BUGARSKE I RUMUNIJE | Institute for War and Peace Reporting\nSPECIJALNI IZVESTAJ: EVROPA NA PUTU DA ZALECI STARE PODELE IZMEDJU BUGARSKE I RUMUNIJE\nDve susedne drzave – dugo podeljene zidom predrasuda i neznanja – konacno otkrivaju da imaju vise toga zajednickog nego sto su nekada mislile.\nVise od jedne decenije po raspadu sovjetskog bloka u istocnoevropskim zemljama, Bugarska i Rumunija su se medjusobno odnosile kao stranci. Povezane geografijom, ovde dve balkanske zemlje bile su podeljene u gotovo svemu drugom.\nNasledje ekonomskih i ekoloskih sporova, unutrasnjih problema i negativnih predstava koje je svaka zemlja imala o onoj drugoj, sprecavalo je, do nedavno, razvoj bilo kakve saradnje. U poslednje dve godine, situacija je pocela da se menja i ima znakova da decenijama stare svadje i stereotipi koji sezu generacijama u proslost pocinju da nestaju.\nNekoliko vaznih zajednickih projekata i sve intenzivnija saradnja izmedju civilnih i poslovnih grupacija obrcu nekadasnje trendove i menjaju predstave koje ova dva naroda imaju jedan o drugom.\nPotrebno je prevaliti dug put, jer milioni Bugara i Rumuna i dalje posmatraju jedni druge kroz naocare obojene istorijskim predrasudama. Osim toga, skorasnji sukobi u vezi sa zagadjenjem i energijom nisu u celosti razreseni.\nAli pritisak buduceg zajednickog clanstva u Evropskoj uniji, kao i njihovi politicki i ekonomski interesi, doprinose priblizavanju ova dva naroda, po prvi za stotinu godina.\nNERAZRESENI SPOROVI IZ ERE LAZNOG BRATSTVA POD KOMUNIZMOM\nOd kraja Drugog svetskog rata do 1989, Bugarska i Rumunija su se nalazile u okviru sovjestkog bloka. Komunisticki rezimi u obe zemlje nacelno su izjavljivali da zele bilateralnu saradnju, ali povrsnost takvih proklamacija postala je ocevidna na kraju komunisticke ere, kada su se odnosi dve zemlje iskomplikovali zbog brojnih sporova.\nOd 1965. do kraja 1989, Rumunijom je vladao Nikolae Causesku, rezimom koji je karakterisala diktatorska centralizacija, kult licnosti i posebna vrsta nepotizma koju su Rumuni opisivali kao “socijalizam za jednu porodicu”.\nRezim Todora Zivkova u Bugarskoj bio je jednako diktatorski, a kao veliki saveznik Sovjetskog Saveza, Bugarska se trudila da ostvari politiku Moskve koja je nalagala bliske multilateralne odnose unutar bloka.\nDa bi pokazali medjusobnu solidarnost, dva diktatora iz susedstva organizovali su redovne zvanicne posete jedan drugom, a Zivkov je cak napravio posebno krilo za porodicu Causesku blizu svoje rezidenciji u pogranicnom mestu Ruse. U isto vreme, dve zemlje su diplomatski pokusavale da umanje znacaj razlika izmedju svojih rezima – gde je Rumunija bila totalitarnija, a Bugarska lojalnija kao clan Varsavskog pakta.\nI pored harmonije na povrsini, osovina Causesku-Zivkov bila je neproduktivna i samo privremena. Tokom vise od deset godina, jedini zajednicki projekat bila je izgradnja “Mosta prijatljstva” preko Dunava, kojim su povezani rumunski grad Djurdju i Ruse u Bugarskoj.\nOdnosi su osamdesetih godina postali napeti zbog nezavisne spoljne politike Rumunije, njene opozicija Gorbacovljevoj politici “perestrojke, kao i zbog uzajamnih optuzbi za zagadjenje zivotne sredine.\nSve losiji licni odnosi izmedju Zivkova i Causeskua doprineli su propadanju prijateljstva izmedju njihove dve zemlje. Ali, u ime solidarnosti u okviru Varsavskog pakta, Zivkovljev rezim je suzbijao kritike usmerene protiv suseda, a narocito kritike povodom zagadjenja koje je stizalo iz rumunskih fabrika putem Dunava.\nPosle promene rezima 1989, ovi potisnuti sukobi isplivali su na povrsinu i ekologija se nametnula kao vazno pitanje.\nKako su se optuzbe sa obe strane zaostravale, 1991. je formirana zajednicka komisija koja je pokusala da postigne sporazum o ekoloskim pitanjima i povrati pragmatican, relativno prijateljski posleratni odnos.\nAli, to nije odmah donelo rezultate. Bolovi demokratizacije i proces ekonomske reforme apsorbovali su veci deo politicke energije u obe zemlje i usmerili paznju na unutrasnje probleme. Cak i zajednicki politicki cilj clanstva u EU nije uspeo da ih priblizi.\nOdluka Brisela da odvoji Bugarsku i Rumuniju od ostalih istocnoevropskih kandidata i dozvoli im da se zajedno pridruze tek tri godine kasnije nego ostali kandidati, 2007. godine, trebalo je da dovede do udruzivanja Sofije i Bukuresta u novo partnerstvo.\nTek u nekoliko poslednjih godina ovo partnerstvo dobija smisao. Neko vreme taj odnos je vise licio na odnos konkurencije.\nDUGO NASLEDJE UZAJAMNOG IGNORISANJA\nPosto se prekogranicni promet od 1998. do 2004. usedmostrucio, poslovni ljudi sa obe strane su preuzeli vodecu ulogu u priblizavanju dve zemlje.\nAli, demonitiranje nasledja ignorisanja nije bilo jednostavno. Kao sto se priseca Emil Vucev, menadzer bugarskog ureda S&T, kompanije za informacione tehnologije: “Moj prvi susret sa rumunskim kolegama bio je veliko iznenadjenje, jer sam napola ocekivao da cu sresti bradate ljude u vunenim kaputima.”\nVucov je dodao: “Naisao sam na sofisticirane ljude koji govore odlican engleski i imaju svetske manire. Kasnije sam otkrio da su i oni mene zamisljali upravo onako kako sam ja njih zamislio”.\nBugarski novinar, Georgi Kalendarov, slaze se da zid uzajamnih sumnji koji deli Bugarsku i Rumuniju odrazava opste nepoznavanje kulture i istorije druge strane.\n“Kada se dva naroda odnose jedan prema drugom s arogancijom, to je zato sto ne poznaju jedni druge”, kaze Kalendarov. On dodaje da vecina Bugara vise zna o Americi, koja je udaljena nekoliko hiljada milja, nego o zemlji s druge strane Dunava.\nOba naroda nastavljaju da se oslanjaju na tradicionalne balkanske stereotipe koji su ojacani tokom poslednje socijalisticke ere, ali poticu iz mnogo starijih secanja naroda.\nKao primer se mogu uzeti nazivi koje koriste jedni za druge: Rumuni Bugare nazivaju "cu capul mare", sto znaci “tvrde glave”, dok Bugari svoje susede nazivaju "mamaligari", po rumunskom tradicionalnom jelu “mamaliga” koje se pravi od kukuruznog brasna, a koje Bugari smatraju hranom siromasnih. “Mi o Rumunima mislimo upravo ono sto oni misle o nama”, kaze Kalenderov. “Pricaju o nama iste viceve koje mi pricamo o njima – samo sto tamo gde mi kazemo 'Rumuni' oni kazu 'Bugari'.”\nPejorativni nadimci odrazavaju razlicite istorije dva naroda. Rumuni poseduju snaznu svest o tome da predstavljaju romansko ostrvo u moru Slovena. Bugari, s druge strane, vide Rumune kao siromasne seljake.\nBilo je, takodje, i ozbiljnih teritorijalnih sukoba, narocito u vezi sa regionom Dobrudze na jugu, koji je Rumunija uzela od Bugarske 1913. godine i morala da ga vrati posle Drugog svetskog rata. “Gotovo da nema razlike u stereotipima od pre stotinu godina i onih koji su danas u opticaju”, primetio je Daniel Kain, istoricar sa Istorijskog instituta “Nikolae Jorga” u Bukurestu. Kain, koji je studirao i u Bugarskoj, dodaje: “Tesko je shvatiti kako je moguce da je znanje jednih o drugima tako ograniceno, s obzirom na to da su ova dva naroda susedi vec vekovima.”\nUzajamne predrasude su se nakratko povukle osamdesetih, kada su Rumuni – pod teretom Causeskuovog rezima – poceli povoljnije da gledaju na svoje juzne susede, kao razvijeniji i liberalniji narod od ova dva.\nDok su energija i hrana u Rumuniji bili distribuirani sve restriktivnije (sto je bio deo politike Causeskua usmerene na eliminaciju spoljnog duga) Rumuni koji su ziveli u blizini granice poceli su da prelaze Dunav i odlaze u Ruse da bi kupovali hranu, gorivo i druge proizvode. Takodje su poceli da gledaju bugarsku televiziju da bi pobegli od drzavne rumunske televizije i njene sumorne dijete govora Causeskog i komunisticke propagande.\nDOLAZAK DEMOKRATIJE POGORSAVA SITUACIJU\nIronijom sudbine, dolazak politickih sloboda u Rumuniju i Bugarsku 1989. godine oznacio je kraj tog nikada ostvarenog priblizavanja. Teske unutrasnje reforme okupirale su energije oba naroda uz iskljucivanje gotovo svega drugog, sto ih je dodatno udaljilo.\nDok su se obe zemlje takmicile za prihvatanje od strane EU i SAD, sve su manje paznje poklanjale jedna drugoj. Kada su mediji sa bilo koje strane pisali o susednoj zemlji, njihovi opisi stanja ekonomije i politickih problema kod suseda uglavnom su bili negativni.\nRumunska stampa je razvijala predstavu da je Bugarska siromasna zemlja koja zavisi od finansijske podrske EU. To je podsticalo osecanja superiornosti i arogancije u Rumuniji. Bugarski mediji su se takodje koncentrisali na probleme kod suseda i usvajali slican superiorni ton. Jedna od omiljenih implikacija bilo je to da Rumunija uspeva da opstane samo zahvaljujuci podrsci drugih romanskih drzava, kao sto su Francuska, Italija, Spanija i Portugalija.\nSve izrazenije koncentrisanje na clanstvo u EU u obe zemlje nije uspelo da ih ujedini. Umesto toga, mediji na obe strane isticali su samo element konkurencije u ostvarivanju zajednickog cilja.\nTokom procesa pregovora sa EU, na primer, bugarski mediji su se bunili protiv odluke da se njihova zemlja stavi u isti red sa Rumunijom, tvrdeci da bi usporeniji razvoj njihovog suseda mogao usporiti prijem Bugarske u klub. Oni su implicirali da je Bugarska prisiljena da vuce Rumuniju u EU.\nKada je Rumunija zavrsila pregovore, bugarski mediji su to opet negativno protumacili, govoreci da je Rumunija prihvatila paket losih uslova samo da bi na vreme privela kraju pregovore sa EU.\nIpak, i pored nasledja negativnih stavova i konkurencije, dve nacije su vremenom prosirile svoju saradnju i u tom procesu pocele da odbacuju neadekvatne i stereotipne predstave.\nKao sto se priseca Emil Vucev: “Kada sam prvi put putovao u Rumuniju, igrao sam se igre: pronadji deset razlika. Na kraju sam zakljucio da dramaticnih razlika zapravo nema. Na primer, Bugarska ima bolje puteve, ali Rumunija ima bolje bolnice.”\nEVROPA POMAZE U RESAVANJU SUKOBA OKO ZAGADJENJA\nProjekat koji simbolizuje priblizavanje Rumunije i Bugarske pod pokroviteljstvom EU jeste pocetak takozvanog “evro-regionalnog” povezivanja rumunskog grada Djurdju i mesta Ruse u Bugarskoj.\nPokrenut 2001. godine, ovaj projekat ukljucuje paket mera saradnje izmedju dva grada koji uglavnom cine zajednicke ekoloske i zdravstvene komisije koje se bave nizom pitanja povezanih sa zivotnom sredinom, zastitom zdravlja i zastitom zivotinja. Komisije se sastaju svaka tri meseca da bi resavale probleme na zajednickoj veceri i davale preporuke lokalnim vlastima o tome kako ove probleme treba resavati. Jedna od inicijativa bio je razvoj uskladjennih planova grada za Ruse i Djurdju, sto podrazumeva razvoj zajednickih infrastrukturnih planova.\nSve to predstavlja ostru promenu u odnosu na probleme iz devedesetih godina, kada su ova dva grada bili zaglavljeni u, naizgled, beskrajnom sukobu oko zagadjenja vazduha.\nTada su Ruse, Nikopol i Svistov u Bugarskoj optuzivali Djurdju, Turnu Magurele i Zimnicea s druge strane Dunava da im sistematski zagadjuju vazduh, i obratno.\nRumunija i Bugarska imaju dugu tradiciju uzajamnih optuzivanja zbog zagadjenja iz industrijskih postrojenja na Dunavu, sto datira u proslost do komunisticke ere, kada su obe zemlje bile u procesu brze industrijalizacije.\nBugarska i Rumunija su godinama razmenjivale teske reci zbog rada rumunskih hemijskih postrojenja u dunavskoj luci Turnu Magurele.\nBugarski mediji i lokalni zvanicnici u Nikopolju tvrde da je visok nivo amonijaka u vazduhu posledica rada rumunskih pogona.\nRumunija je odbijala ove optuzbe, govoreci da Bugari preuvelicavaju problem. Takodje su uzvratili tvrdnjama da toksicni oblaci iz Bugarske prelaze preko rumunske dunavske luke Zimnicea.\nJos 2000. godine, rumunsko Ministarstvo za ekologiju je iznelo tvrdnje da zagadjenje vodonik sulfidom iz fabrike tekstila u bugarskom gradu Svistovu rekom stize do mesta Zimnicea i izaziva zagadjenje.\nAli posle oko 15 godina verbalnih sukoba oko zagadjenja vazduha i vode, sada Evropa pomaze da se ovaj zestoki sukob privede kraju. Resenje nije u odredjivanju “ko je u pravu”, vec u nametanju visih ekoloskih standarda na obe strane. Pod pritiskom iz Brisela i Bugarska i Rumunija su morale da poboljsaju sisteme ekoloske kontrole. Rezultat je to da je pogon u Turnu bio zatvoren mesecima dok oprema nije osavremenjena, a kada je privatizovan, novi vlasnik je obavezan da postuje EU standarde u borbi protiv zagadjenja. Isti standardi se sada primenjuju u svim fabrikama sa obe strane Dunava koje zele da ostanu otvorene i nakon sto se dve drzave pridruze EU 2007. godine.\nKONACNO PREVLADANI SKUPI SUKOBI OKO ENERGIJE\nEnergija je drugo tradicionlano podrucje sukobljavanja izmedju ove dve zemlje. To je i dalje izvor kontroverzi. Ali u nekoliko slucajeva pokrenut je prekogranicni dijalog koji budi nadu da ce doci do pozitivnijeg razvoja i predstavlja primer za to kako bilateralni odnosi mogu profitirati od reformi orijentisanih prema ulasku u EU.\nKao i u slucaju zagadjenja, tenzije zbog energije intenzivirale su se pocetkom devedesetih. Konkretan povod bio je zahtev EU urucen Bugarskoj da zatvori cetiri od sest reaktora u nuklearnoj elektrani Kozloduj. To je odredjeno kao preduslov za pokretanje pregovora o prikljucivanju.\nIz EU su tvrdili da su reaktori stari i ne mogu se osavremeniti. Ali ovaj zahtev je predstavljao sok za Bugarsku koja vise od 40 procenata svoje energije dobija iz ove elektrane na severnoj granici sa Rumunijom, a njena proizvodnja je vazna kako za potrosace u Bugarskoj, tako i za izvoz zemlje, jer se odatle snabdevaju i Grcka, Turska, Albanija i Makedonija.\nDok je Bugarska prevremeno zatvaranje vecine reaktora u Kozloduju dozivela kao tezak udarac, Rumunija je tu videla priliku da iskoristi situaciju i preuzme regionalno trziste energije.\nBukurest je odmah objavio da je Sofija godinama blokirala rumunske planove za izvoz elektricne energije na Balkan i drzala je podalje od regionalnog trzista odredjujuci neobicno visoke cene za tranzit energije preko svoje teritorije.\nS druge strane, Bugarska je optuzila Rumuniju da vodi podlu kampanju i odbacila zahteve za zatvaranje reaktora u Kozloduju kao deo zapadne zavere. Bugarski dnevni list, 24 casa, na primer, tvrdio je 1999. godine da francuske i kanadske kompanije planiraju da investiraju u rumunsku nuklearnu elektranu Cernavoda da bi obezbedili da Rumunija "zameni Bugarsku kao proizvodjaca energije na Balkanu". Mnogi drugi mediji su objavljivali slicne spekulacije.\nBugarske novine, takodje, ukazuju na losu situaciju u Rumuniji u pogledu zastite dece i trzisnih reformi – sto su takodje kriterijumi EU za pregovore o pridruzivanju – i zahtevaju da Rumunija prvo resi te probleme, pre nego sto pocne da se bavi energetskim problemima Bugarske.\nKonacno, Bugarska je pristala da zatvori cetiri stara reaktora u elektrani. Ipak, odlucna da spreci preuzimanje regionalnog trzista energije od strane Rumunije, Bugarska je najavila planove za izgradnju nove elektrane u mestu Belane, 13 kilometara od rumunske granice.\nMada vecina lokalnih posmatraca sumnja da postoji jasno ekonomsko opravdanje za takav poduhvat, Sofija nastavlja sa pripremama studije o ekoloskim efektima takvog projekta.\nRumunija je ostro reagovala. U septembru 2004, rumunske nevladine organizacije su protestovale protiv planirane nuklearne elektrane u mestu Belane, ocenjujuci da se tako otvara mogucnost da se dogodi "novi Cernobil". Bukurest je i dalje zabrinut zbog mogucih ekoloskih posledica planiranog projekta i insitira na evropskim standardima. Ali, kao i u slucaju sukoba zbog zagadjenja, cini se da je resenje u harmonizaciji standarda sa obe strane granice sa evropskim merilima. Kada se pridruzi EU 2007. godine, Bugarska nece moci da nastavi izgradnju nove elektrane ako ona ne bude uskladjena sa visokim bezbednosnim standardima. U isto vreme, Sofija nece biti u stanju da nastavi da blokira ulazak Rumunije na balkansko trziste energije. Znak da se odnosi u vezi sa ovim slozenim pitanjem sada poboljsavaju pojavio se prosle godine, kada je oformljena zajednicka ekspertska grupa koja ce analizirati bugarski projekat nuklearne elektrane.\nGodinu dana ranije, krajem 2003, dve zemlje su se takodje dogovorile da izvrse deregulaciju svojih energetskih trzista, pocevsi od polovine 2004, i da omoguce uzajamni pristup postrojenjima i infrastrukturi sa obe strane. Takodje su objavljeni planovi da se citava energetska mreza Balkana poveze sa mrezom EU (sa kojom je Rumunija vec povezana).\nUprkos privremenom obustavljanju pregovora o energiji, Rumunija i Bugarska jos moraju raditi na ovom pitanju, navodi se u dopuni izvestaja Evropske komisije za oktobar 2004.\nAli obe zemlje cine korake da modernizuju svoja nuklearna postrojenja uz snaznu podrsku EU. U decembru 2002, Bugarska je zaustavila blokove 1 i 2 u Kozloduju,a blokove 3 i 4 ce zatvoriti 2006. godine. U medjuvremenu, modernizuje dva novija reaktora uz finansijsku pomoc EU u iznosu od 500 miliona evra.\nJedina rumunska nuklearna elektrana u mestu Cernavoda na Dunavu, koja obezbedjuje oko 10 procenata energije u zemlji, takodje ce biti zavrsena i osavremenjena, a pocetak rada drugog dela ocekuje se 2007. godine. U martu 2004, Evropska komisija je odobrila zajam od 223,5 miliona evra za podrsku nuklearnom programu Rumunije. DRUGI MOST PREKO DUNAVA\nTreci sukob koji treba da bude prevazidjen kombinacijom pomoci, pritiska i posredovanja EU, tice se dugo ocekivane izgradnje drugog mosta preko Dunava.\nNeobicno je to sto Bugarska i Rumunija na 500 kilometara recne granice imaju samo jedan most koji je i njihova jedina drumska veza.\nOvaj usamljeni spomenik rumunsko-bugarskog socijalistickog prijateljstva sada je 50 godina star i na njemu je uvek velika guzva – posto dve putne trake i dva zeleznicka koloseka nisu dovoljni da zadovolje potrebe povecanog obima saobracaja.\nJuzno od Bukuresta, na oko 300 kilometara istocno od Sofije, lokacija ovog mosta je krajnje nepogodna za Bugare koji bi preko Rumunije zeleli da stignu do srednjeevropskih zemalja. Zato vecina Bugara, kao i putnici iz Male Azije i sa Bliskog istoka koriste put koji vodi kroz Srbiju i Crnu Goru. Dve zemlje su pocele da pripremaju planove za izgradnju drugog mosta pre vise od deset godina, ali nesuglasice i nedostatak sredstava su do sada odlagali ovaj projekat.\nPosao je prvo odlagan osam godina zato sto se Bugarska i Rumunija nisu mogle sloziti o lokaciji. Bugarska je zelela da to bude negde uzvodno, a Rumunija nizvodno, jer su se obe zemlje nadale da ce im to pomoci da povecaju obim saobracaja preko sopstvene teritorije.\nI ponovo je pritisak EU u kombinaciji sa finansijskom pomoci doveo do sporazuma koji je postignut 2003, kada je dogovoreno da se mostom povezu Vidin u Bugarskoj i Kalafat u Rumuniji. Procenjeno je da ce most kostati 230 miliona evra, a treba da bude zavrsen do 2006. U februaru ove godine Evropska unija je objavila da ce odobriti Bugarskoj zajam od 70 miliona evra kao pomoc za izgradnju novog mosta, preko EU Instrumenta za strukturalnu politiku pre prikljucenja, ISPA, fonda iz kojeg se finansiraju infrastrukturni projekti u drzavama kandidatima.\nMost Vidin-Kalafat imace po dve drumske trake i zeleznicki kolosek u svakom pravcu. Most ce biti deo velikog EU transportnog pravca, koridora IV, kojim se povezuje Drezden u Nemackoj, Solun u Grckoj i Istanbul u Turskoj.\nPoslovni ljudi poput Ivana Zuvetova, vlasnika antikvarnice u Vidinu na bugarskoj strani, s nestrpljenjem iscekuju otvaranje novog puta. On cesto putuje u Kalafat, ali trenutno moze da bira samo izmedju malog bugarskog ferija, za koji ne postoji red voznje, i starog rumunskog broda. "Ukrcavanje na njih vise prilici ljubiteljima ekstremnih sportova nego poslovnim ljudima", kaze on. Stanovnici Vidina ce znacajno profitirati od povecanja obima saobracaja i saradnje koja ce otpoceti sa otvaranjem novog mosta.\nU Kalafatu, mracna raspolozenja izazvana siromastvom vecine lokalnog stanovnistva zasenjuju javni entuzijazam povodom izgradnje novog mosta. "To je dobra vest za politicare, ali ne i za mene", kaze domacica Gabriela Mocanu.\nNo, i pored toga sto su mnogi lokalni stanovnici ravnodusni, to se ne bi moglo reci za poslovne ljude. Vesti o izgradnji mosta dovele su do skoka cena nekretnina na rumunskoj strani. "Ocekujemo povecano interesovanje stranih investitora koji kupuju nekretnine ili pokrecu poslove u regionu", izjavio je Petre Calin, lokalni agent za nekretnine.\n"Nadam se da ce integracija u Evropsku uniju vratiti Rumuniji prosperitet koji je nekada imala", kaze Jan Popica, taksista iz Kalafata. "Nadam se da cu uskoro preci preko mosta i da cu zaraditi na transportu turista i poslovnih ljudi." DVA SUSEDA OTKRIVAJU JEDAN DRUGOG U EVROPI\nZagadjenje, energija i most na Dunavu samo su neke od oblasti u kojima je obostrana ukljucenost u evropski projekat dvema susednim drzavama, dugo podeljenim sumnjama, predrasudama i zidom neznanja, pomogla da prevazidju razlike i pocnu da rade zajedno.\nIspitivanja javnog mnjenja pokazuju da zelja za zajednickom evropskom buducnoscu ujedinjuje ova dva naroda. Vise od dve trecine Rumuna i Bugara podrzava pristupanje EU, najvise zato sto u tome vide garanciju buduce bezbednosti i razvoja, posto su posle cetrdeset godina komunizma njihove zemlje zaostale za zapadnoevropskim drzavama.\nDok otkrivaju (ili ponovo otkrivaju) svoje veze sa sirom evropskom porodicom, ove dve zemlje takodje otkrivaju jedna drugu – mozda po prvi put u istoriji. Do ove pozitivne promene dovela je kombinacija EU pritiska, zajednickih ciljeva i zajednicke reformske agende.\nZa sada, promena je uglavnom pokretana politickim i poslovnim motivima, ali ima vaznih znakova da u odnosima dve drzave raste medjusobno interesovanje i medju obicnim ljudima.\n"Potrebno nam je ozivljavanje ekonomske aktivnosti izmedju Rumunije i Bugarske", kaze Daniel Kain. "Ovom regionu su sada najpotrebniji infrastruktura i investicije i EU mora imati glavnu ulogu u tom procesu. Dobre godine tek dolaze."\nAlbena Skodrova i Marijan Siriak su menadzeri IWPR programa u Sofiji i Bukurestu. Oni su takodje direktori IWPR-ove nedavno lokalizovane Balkanske mreze za istrazivacko novinarstvo, BIRN. Pisanju ovog izvestaja doprinela je i Vanja Miteva, nezavisna novinarka iz Vidina.


Novi Put » Aleksandar Đorđević, predsednik opštine Rekovac: Opravdaćemo poverenje naroda\nNaslovna // Tu oko nas // Aleksandar Đorđević, predsednik opštine Rekovac: Opravdaćemo poverenje naroda\ndatum unosa Jul 18, 2020\n„Situacija sa korona virusom je pod kontrolom. Uskoro kreće asfaltiranje od 1200 metara u Velikoj Kruševici. Zahvaljujem se ljudima što su nam dali podršku tokom izbora“ rekao je Đorđević za naš list\nAleksandar Đorđević, predsednik opštine Rekovac\nPredsednik opštine Rekovac Aleksandar Đorđević zadovoljan je trenutnim razvojem situacije u kraju kojim rukovodi. Opštinski odbor Srpske napredne stranke je pobedio na nedavno održanim lokalnim i parlamentarnim izborima, putni i građevinski infrastrukturni radovi nisu stali, a situacija sa korona virusom u levačkom kraju je stabilna. O utiscima sa izbora, radovima u opštini i trenutnom stanju sa virusom, Đorđević je govorio za „Novi put“.\nPrema izveštaju koji smo dobili do zaključenja ovog broja, u opštini Rekovac 12 osoba je inficirano korona virusom. Predsednik je istakao da razloga za paniku nema i da je situacija u njihovom kraju, što se tiče širenja virusa, pod kontrolom:\nNovo igralište prava je radost za mališane: Foto Saša Jović\ntagovi: Korona virus, Opstina Rekovac, Srpska napredna stranka


Merkelova poručila Kurtiju: I dijalog zahteva vašu pažnju\nNemačka kancelarka Angela Merkel čestitala je Aljbinu Kurtiju na ponovnom izboru za premijera Kosova i poručila da i dijalog sa Beogradom zahteva njegovu pažnju.\nAngela Merkel (Foto Tanjug, AP)\nAngela Merkel je u čestitki ukazala da se pred Kurtijem i njegovom vladom nalaze izazovni zadaci u kojima se može osloniti na partnersku podršku Nemačke.\n"Pandemija koronavirusa zahteva od nas mere bez presedana. Vaša vlada je sebi reformama u oblasti vladavine prava, borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala postavila važne potrebe za promenama. Takođe i od EU posredovani dijalog o normalizaciji odnosa sa Beogradom zahteva vašu pažnju", podvukla je ona.\nIstakla je da uspesi u tim oblastima "predstavljaju ključ ka daljoj konkretizaciji evropske perspektive Kosova".\n17.10.2021 Stojanović: Izborni rezultat u Gračanici je posledica obećanja, pritisaka i ucena (1250)\n17.10.2021 Srpska lista: Pobeda u 10 opština, bez ZSO neće biti kosovskih institucija (699)


Ponudivši pomoć u okviru mogućnosti koje pruža njegova pozicija predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović na sastanku sa premijerom Bahrijom Umihanićem i ostalim članovima Vlade TK nije se fokusirao samo na posljedice prirodne nesreće nego i nezaposlenost.\nKako bi usaglasili naredne korake u sanaciji posljedica poplava premijer Tuzlanskog kantona Bahrija Umihanić danas se sastao sa premijerom Federacije Bosne i Hercegovine Nerminom Nikšićem. Sastanku je prisustvovao i ministar finansija TK Miralem Nuhanović.\nU cilju pravljenja izvještaja o stanju nakon poplava na području Tuzlanskog kantona ambasador Francuske u Bosni i Hercegovini Roland Gilles posjetio je premijera TK Bahriju Umihanića.\nVlada Tuzlanskog kantona partner sajma“Energa 2014“\nPodrška certifikaciji po međunarodnim standardima\nOdržana 10.redovna sjednica Vlade TK\nStranica 429 od 479


Očekuje se zajednička poseta Kragujevcu - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Očekuje se zajednička poseta Kragujevcu\nOčekuje se zajednička poseta Kragujevcu\npetak, 31 avgust 2012 07:56\nGeneralni direktor grupacije Fijat - Krajsler Serđo Markione u utorak bi u Beogradu trebalo da se sretne sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem i kako bi razgovarali o aktuelnoj situaciji i planovima daljeg razvoja kompanije Fijat automobili Srbija (FAS), a nakon toga očekuje se da će zajedno posetiti fabriku u Kragujevcu. To će biti prva poseta aktuelnog predsednika Srbije novoj fabrici automobila u njegovom rodnom gradu. Poseta Nikolića i Markionea FAS-u biće, kako se ocenjuje, još jedan dokaz dobre i uspešne saradnje države i Fijata.\nNajavljeni susret ima tim veći značaj jer je u Beogradu prekjuče po podne, podsetimo, boravio i potpredsednik Fijata Alfredo Altavila koji je sa ministrom finansija i ekonomije Mlađanom Dinkićem razgovarao o regulisanju finansijskih obaveza Vlade Srbije prema Fijatu, u iznosu od oko 90 miliona evra. Na sastanku sa Altavilom kojem su, pored Dinkića, prisustvovali i ministarka lokalne samouprave i regionalnog razvoja Verica Kalanović i gradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović, dogovoreno je da Vlada Srbija, nakon rebalansa ovogodišnjeg budžeta, predviđenog za septembar, Fijatu uplati 50 miliona evra za 2012. godinu. Ostatak potraživanja za poslednji ovogodišnji kvartal biće plaćen u februaru naredne godine.\nPrihod od 350 miliona evra\nDo kraja godine u FAS-u će biti proizvedeno 30.000 automobila modela „fijat 500L“, čiji će prodaja na tržištima u Evropi i širom sveta zvanično startovati krajem septembra. Na sastanku Dinkića i Altavile konstatovano je da se od ovogodišnjeg plasmana automobila proizvedenih u FAS-u očekuje prihod od oko 350 miliona evra.


Beta 3. decembra 2020. 10:45\nVodje evropskih institucija su danas u znak sećanja na bivšeg francuskog predsednika Valerija Žiskara D’Estena koji je umro u 95. godini pozdravile „velikog Evropljanina“ kome Unija „duguje mnogo“.\n„Danas žalimo za velikim Evropljaninom koji će nastaviti da nas inspiriše. U njegovom srcu budućnost Francuske i Evrope bile su blisko povezane“, napisala je na Tviteru predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen.\nValeri Žiskar D’Esten, veliki zagovornik Evropske unije koji je bio na čelu Francuske od 1974. do 1981. donoseći joj duh modernosti, umro je juče u 95. godini od posledica korona virusa, javila je njegova porodica. Bio je u bolnici više puta poslednjih meseci zbog srčanih problema. Umro je u svojoj porodičnoj kuči u Otonu u centralnoj Francuskoj.\nPredsednik Evropskog saveta Šar Mišel je podsetio da je D’Esten sa Helmutom Šmitom, nemačkim kancelarom u vreme kada je on bio predsednik, konkretizovao „san integrisanije Evrope“.\n„On je formirao Evropski savet na kome leže osnove monetarne unije, dakle evra“, dodao je Mišel.\nŠef evropske diplomatije Žozep Borel napisao je da Unija bivšem francuskom predsedniku „duguje mnogo“.\nPredednik Evropskog parlamenta David Sasoli podsetio je na D’Estenovu ulogu kao predsednika Konvencije o budućnosti Evrope početkom 2000-itih kada je nastojao da EU dobije Ustav koji mu je i dalje toliko potreban.\nTekst koji je D’Esten podneo evropskim zvaničnicima u junu 2003. na kraju je odbijen referendumom u Francuskoj i Holandiji 2005, blokirajući proces ratifikacije u EU.\nD’Esten je takodje bio izabrani evropski poslanik od 1989. do 1993. godine.