Eric Nelson se zahvalio Oružanim snagama BiH i SAD: "Ovo jača našu sposobnost da djelujemo zajednički"\n“Baš poput NATO saveza OSBIH okupile su nekadašnje suprotstavljene vojske radi stvaranje jedne učinkovite i jedinstvene institucije”\n“Ova vježba jača našu sposobnost da djelujemo kao dio interoperabilnog tima i primjer je snažnog prijateljstva između Bosne i Hercegovine i Sjedinjenih Država sa njenim saveznicima. Integrisanje vazduhoplovnih sredstava sa kopnenim komponentama predstavlja izazovan zadatak i ovakve vrste združenih vojnih vježbi od ključne su važnosti za postizanje uspjeha u multinacionalnim operacijama podrške miru. NATO i SAD nastavit će sa aktivnom podrškom OSBiH – kazao je Nelson dodajući da su OS BIH prirodni partner NATO savezu.\nGledajući u narednih 25 godina isto tako, sagledavamo trajni mir, sigurnost i prosperitet koje NATO savez može donijeti zapadnom Balkanu. Teške reforme postaju lakše kada od 30 saveznica NATO saveza zatražite pomoć. Partnerstvo BiH sa NATO savezom usmjereno je na reforme koje dotiču sve sfere u društvu, od mobilizacije sektora odbrane do vladavine prava, a koje će poboljšati život svih građana BiH. BiH će voditi ove reformske napore, ali Savez će biti spreman da pomogne”, kazao je Nelson.\nAmbasada SAD u BIHEric NelsonIstaknutoManjačaOružane snage BiHOružane snage SAD\nPrevious article Ugledni hirurg Zijah Rifatbegović rekorder po broju glasova u Tuzli\nNext article Fuad Kasumović javno otkrio: Zašto se želim upoznati sa Draškom Stanivukovićem


Vesti online / Srpski informativni portal / Srpska lista: Zahtevamo od Tužilaštva da oslobodi uhapšene\n- Razumem da su zadržali policajce koje terete za nešto, nije im prvi put, ali uhapšeni stanovnici Zubinog Potoka nisu krivi ni za šta, sem što su bili tu i što su goloruki stali ispred do zuba naoružanih specijalaca - rekao je Rakić za RTS.\nOn je istakao da mu je tokom jučerašnje akcije zasmetalo mnogo toga, naročito prekomerna sila ROSU jedinica u Zubinom Potoku.\n- Nisu se libili da prebijaju starce i žene i čak su uhapsili tri žene u južnom delu Mitrovice. Pretpostavljamo da su još u pritvoru, nemamo informacije u kakvom stanju i gde se nalaze - rekao je Rakić.\nOn je naveo da niko nije osudio prekomernu silu tokom akcije i dodao da ne očekuje od Prištine ništa.\n- Ne mogu da kažem kakvi će biti naši potezi. Oni će biti donošeni iz minuta u minut, jer odluka koju donesemo sada neće možda biti validna ili u saglasnosti centralne Prištine. Aktiviraćemo naš krizni štab i sastajaćemo se iz časa u čas - rekao je Rakić.\nGovoreći o protestima zakazanim za danas na trgu u Severnoj Mitrovici, Rakić je rekao da je namera da se pokaže jedinstvo, da Srbi žele mir na tim prostorima, ali i da se pokaže Prištini i međunarodnoj zajednici koliko Srba ima i da se nisu uplašili brutalne akcije ROSU policije.


Izvor: Vesti-online.com, 23.Nov.2018, 17:05\nOpet je ono doba godine kojem se najviše raduju ljubitelji srpske kinematografije u Australiji. Predstojećeg ponedeljka u šest gradova počeće 18. Srpski filmski festival, etnička manifestacija posvećena Sedmoj umetnosti sa najdužom tradicijom na australijskom kontinentu, a verovatno i šire u svetskim razmerama.\nOve godine, SFF će trajati pune dve nedelje i tradicionalno će obuhvatiti Sidnej, Melburn, Brizbejn, Adelajd, Kanberu i Pert. Na repertoaru će se naći pet novih >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << filmova srpskih autora, a čast da otvori Festival pripašće ostvarenju Gorana Markovića - "Slepi putnik na brodu ludaka".\n- Pored ovog Markovićevog filma, na repertoru za ovu godinu uvrstili smo još dva filma koja su dostupna i mlađoj publici, odnosno označeni su kao "15 plus". To su film "Nigde" Predraga Velinovića i dokumentarac "Vongar" Arijane Stojković. Preostala dva filma su isključivo za odraslu publiku, stariju od 21 godine, a to su "Patuljci sa naslovnih strana" Milorada Milinkovića i film "Izgrednici" Dejana Zečevića, koji će biti nominovan za najbolji strani film na dodeli američkog "Oskara" - kaže sekretar Srpskog filmskog festivala Milica Kozlina.\nPosebnu pažnju na ovogodišnjem festivalu privlači dokumentarni film "Vongar", koji govori životnu priču Sretena Božića, srpskog pisca i emigranta koji je svoj život u Australiji posvetio sudbini aboridžinskog naroda.\n- Ponosni smo što će se "Vongar" prikazivati na našem festivalu, zbog značaja koji Sreten Božić ima za ovdašnje autohtono stanovništvo. Ovaj film je nedavno osvojio i prvu nagradu na Beogradskom festivalu dokumentarnog i kratkog filma, a mi smo srećni što je gospodin Božić prihvatio poziv da bude ambasador našeg ovogodišnjeg festivala.\nSreten Božić, kojem su australijski Aboridžini nadenuli ime Vongar, proveo je dobar deo svog života sa autohtonim stanovništvom u Severnoj teritoriji, a danas živi u Melburnu. On će kao ambasador festivala pozdraviti posetioce projekcije filma 9. decembra u melburnškom naselju Čedstoun.\n- Složili smo se da gospodin Božić dođe na zatvaranje festivala u Čedstounu, gde bi trebalo da mu se pridruže i rediteljka filma Andrijana Stojković i producent Miroslav Mogorović. Tom prilikom biće upriličena i tribina za posetioce i medije koji će moći da postavljaju pitanja Vongaru i ljudima zaslužnim za realizaciju ovog izuzetnog dokumentarca - kaže Milica Kozlina.\nSrpski filmski festival obeležiće ove godine punoletstvo, a kako kažu iz organizacije, sa 18 godina neprekidnog održavanja ova manifestacija svrstava se u najuspešnije tog tipa u svetu.\n- Jedan smo od etničkih filmskih festivala sa najdužim vekom trajanja. Želja svih nas koji se volonterski bavimo ovim poslom, kako bismo pre svega sačuvali što više srpske kulture i srpski jezik na australijskom tlu, jeste da festival potraje još dugo. Ovo je zaista veliki i kompleksan posao, ali verujem da mnogo znači za našu zajednicu. Zato i apelujemo na sve naše ljude da nas podrže, da dođu u bioskope i gledaju najnovije srpske filmove. To je umetnost koja zavređuje da bude cenjena - kaže Milica Kozlina.\nOrganizatori takođe pozivaju i Australijance koji ne govore srpski jezik da dođu i upoznaju se sa srpskom kinematografijom.\n- Kao i svake godine, i ove će svi filmovi na festivalu biti titlovani. I ranije smo imali interesovanje australijske publike koja nije deo srpske zajednice, pa iskreno verujemo da će tako biti i sada - poručuje Milica Kozlina, sekretar Srpskog filmskog festivala.\nPosebnu zahvalnost organizatori Srpskog filmskog festivala upućuju Ambasadi i Konzulatu Republike Srbije u Australiji, kao i pulu sponzora na čijem čelu su naše "Vesti" i njihov izdavač za Australiju, kompanija BEO Group iz Sidneja.\n- Bez svesrdne pomoći ambasade i konzulata, kao i naših sponzora, ne bismo mogli da izvedemo ovako veliki projekat. Zahvalni smo "Vestima" koje su u našem medijskom pulu, zajedno sa SBS Radijom, "Srpskim glasom", televizijama "Mis TV" i "TV plus". Takođe, tu je naš dugogodišnji glavni sponzor BEO Group, zatim "Sveti Simeon Healthcare Residential" i "HOYTS" bioskopi, uz još niz lokalnih sponzora u svim gradovima - kaže Milica Kozlina.\nZa razliku od prethodnih godina, repertoar festivala je u 2018. sveden na svega pet naslova. Pored toga da se stiče utisak da je ovaj put kvalitet odneo pobedu nad kvantitetom, suženom izboru kumovale su i aktuelne prilike u Srbiji...\n- Ekonomska situacija u Srbiji se svake godine odražava i na filmsku industriju. Generalno, malo filmova se snima i posledica toga je što u festivalsku ponudu ne možemo da uključimo više naslova - objašnjava Kozlina.\nOrganizatori festivala pokušali su da u ovogodišnji program uvrste i novi hit film "Južni vetar"...\n- Raspitivali smo se za "Južni vetar", ali oni se spremaju za premijerna prikazivanja na velikim filmskim festivalima, tako da nismo uspeli da ih "dobijemo" ovaj put. Očekujem da će se ovaj film naći na repertoaru za 2019. godinu - najavila je Kozlina.\nSrpski filmski festival prikazivaće se i ove godine u po dva bioskopa u Sidneju i Melburnu. Jedina promena biće što se SFF vraća u "Paris cinema" u okviru velikog bioskopskog kompleksa "Entertainment Quarter" u sidnejskom Mur parku. Na zapadu grada to će i dalje biti "HOYTS" u Vederil parku, dok su lokacije u Melburnu - Čedstoun i Hajpoint. Publika u Brizbejnu moći će da gleda nove srpske filmove u bioskopu Sanibenk, u Kanberi to je HOYTS Voden, u Adelajdu "Tea Tree Plaza", dok će projekcije za publiku iz Perta biti u "Milenijumu" u Frimentlu.


Foto: Elise Aldram from Pixabay\nUprkos ciljevima iz Pariskog sporazuma i svojih obećanja da će smanjiti neto emisije na nulu, proizvođači fosilnih goriva su na putu da značajno povećaju proizvodnju tokom narednih 20 godina, otkriva Izveštaj o jazu u proizvodnji.\nU novom Izveštaju o jazu u proizvodnji (Production Gap Report) navodi se da planovi i projekcije za proizvodnju fosilnih goriva pokazuju da će do 2030. biti povećanja obima, izuzev nevelikog pada u sektoru uglja. Umesto da rade na postizanju klimatskih ciljeva iz Pariskog sporazuma iz 2015, države će dozvoliti kompanijama da proizvedu količine koje će biti 110 odsto veće od granice do koje se globalno zagrevanje može zadržati na najviše 1,5 stepeni Celzijusa odnosno 45 procenata više od nivoa za ograničavanje na dva stepena.\nŠtaviše, višak raste do 190 odnosno 89 odsto do 2040. godine. U izradi dokumenta su učestvovali Program Ujedinjenih nacija za životnu sredinu – UNEP i 40 stručnjaka i stručnjakinja sa brojnih univerziteta i iz nezavisnih instituta i istraživačkih institucija.\nRanije, s usporavanjem svetske privrede na početku pandemije virusa korona i smanjenjem količine ispuštenih gasova s efektom staklene bašte, neki analitičari, pa čak i međunarodne organizacije, požurili su da proglase da je maksimum postignut i da će energetska tranzicija doneti konstantno smanjenje emisija.\nDržave nastavljaju da subvencionišu fosilna goriva\nAustralija, Brazil, Kanada, Kina, Nemačka, Indija, Indonezija, Meksiko, Norveška, Rusija, Saudijska Arabija, Južnoafrička Republika, Ujedinjeni Arapski Emirati, Velika Britanija i Sjedinjene Države označeni su kao najveći proizvođači fosilnih goriva. Izveštaj pokazuje da većina njih nastavlja da daje ozbiljnu podršku tom sektoru merama kao što su poreske olakšice, finansiranje, direktne investicije u infrastrukturu i izuzimanje iz propisa o zaštiti životne sredine.\nZemlje G20 i dalje odvajaju više sredstava za fosilna goriva nego za zelenu energiju, mada ta grupa i multilateralne razvojne banke sve manje finansiraju takve projekte na međunarodnom nivou\nNa navedenu grupa je 2019. otpadalo 77 odsto svetskih emisija ugljen-dioksida vezanih za ekstrakciju fosilnih goriva. Većina zemalja s velikom proizvodnjom nafte i gasa planira njeno povećanje.\nDržave članice Grupe 20 opredelile su od početka pandemije oboljenja COVID-19 skoro 300 milijardi dolara za delatnosti vezane za fosilna goriva – više nego za zelenu energiju. Nasuprot tome, zemlje G20 i velike multilateralne razvojne banke su poslednjih godina značajno smanjile finansiranje proizvodnje fosilnih goriva.\nOčekuje se snažan rast proizvodnje gasa\nPo navedenim procenama, globalna proizvodnja uglja, nafte i prirodnog gasa će 2030. biti 240, 57 odnosno 71 procenat veća od nivoa potrebnog da se globalno zagrevanje do kraja veka zadrži na najviše 1,5 stepeni. Projekcije pokazuju da će proizvodnja gasa porasti više nego proizvodnja nafte, dok se za ugalj očekuje skromno smanjenje.\nOčekivana proizvodnja uglja za 2030. je 3,4 puta veća od nivoa neophodnog da se spreči da globalno zagrevanje do kraja veka premaši 1,5 stepeni Celzijusa\nPoslednje najave država u kojima su najveće privrede sveta da će obustaviti međunarodno finansiranje uglja jesu preko potreban korak za postepeno obustavljanje proizvodnje i potrošnje fosilnih goriva, izjavio je generalni sekretar Ujedinjenih nacija António Guterres. „Međutim, kako nedvosmisleno pokazuje ovaj izveštaj, još je dalek put ka budućnosti sa čistom energijom. Preostale javne i privatne finansijske institucije, uključujući komercijalne banke i upravljače fondovima, hitno treba da preusmere sredstva iz uglja u obnovljive izvore da bi podržali potpunu dekarbonizaciju elektroenergetskog sektora i pristup obnovljivoj energiji za svakog“, istakao je.\nIzveštaj je izašao uoči početka Konferencije UN o klimatskim promenama COP26 u Glazgovu, gde svetski lideri treba da razgovaraju o jačanju ambicija na polju suzbijanja klimatskih promena.\nTagovi: emisije gasova sa efektom staklene bašte, energetska tranzicija, fosilna goriva, gas, globalno zagrevanje, klimatske promene, nafta, prirodni gas, ugalj, životna sredina\nPočetna » Klimatske promene » Realnost energetske tranzicije: proizvodnja fosilnih goriva beležiće rast bar još 20 godina


Arnel Isak » MINISTAR ARNEL ISAK NA SVEČANOM PUŠTANJU U FUNKCIJU NOVOG MOSTA „LEJLA MULALIĆ” U TEŠNJU\nMostovi su oduvijek povezivali ljude i značili šansu za bolje sutra\nNovoizgrađeni most “Lejla Mulalić” preko rijeke Usore u Jelahu, općina Tešanj, danas je svečano pušten u promet. Presjecanjem svečane vrpce most su u funkciju pustili ministar za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline ZDK, Arnel Isak, zajedno sa premijerom ZDK Mirzom Ganićem, načelnikom Općine Tešanj Suadom Huskićem.\nIzgradnju novog mosta „Lejla Mulalić” sa 1,5 miliona KM finansirala je Vlada ZDK, putem Ministarstva za prostorno uređenje, promet i komunikacije, odnosno Direkcije za ceste ZDK. Također, u finansiranju projekta sa 200 hiljada KM je učestvovala Općina Tešanj.\n„Mostovi su oduvijek bili simbol povezivanja ljudi, te su značili prilike za razvoj i šanse za bolje sutra. Veoma sam radostan da je uspješno okončan još jedan ovako značajan infrastrukturni projekt. Ministarstvo na čijem sam čelu će i u narednom periodu raditi na projektima koji za cilj imaju poboljšanje kvaliteta građana, kao i olakšavanje poslovanja privrede”, kaže Arnel Isak, ministar za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline ZDK.\nZajednički iftar u gradskoj areni “Husejin Smajlović”.


NSinfo: Ponovo sportski smer u Jovinoj gimnaziji\nPonovo sportski smer u Jovinoj gimnaziji\nPrirodno-matematički sporski smer u Gimnaziji „Jovan Jovanović Zmaj” ponovo se uvodi od naredne školske godine\nIako ga je za 2016/2017. školsku godinu ukinulo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, ove godine ono se vraća na inicijativu Pokrajinske vlade i Grada Novog Sada.\n“Mladi sportisti ulažu velike napore, i to treba poštovati, zato želimo da ih podržimo i omogućimo im da svoje talente razvijaju u kvalitete“, rekao je za Dnevnik direktor Gimnazije Radivoje P. Stojković.\nIako je rok za prijavu za sportski smer prošao, ipak je do 20. juna moguće dostaviti potvrde u škole, a koje će biti prosleđene Republičkoj upisnoj komisiji. Da bi neko uopšte imao pravo da konkuriše za prirodno-matematički sportski smer, mora da ima potvrdu resornog sportskog saveza, a koji je na spisku Ministarstva omladine i sporta, odnosno da je registrovani sportista, po mogućstvu, s već ostvarenim rezultatima, na osnovu kojih dobija dodatne bodove.\n“Reč je o redovnom smeru, koji će imati plan i program usklađen s potrebama tih đaka. Budući da imaju mnogo obaveza, naša želja je da ih podržimo i obezbedimo im dobro akademsko obrazovanje, nakon kojeg će moći uspešno da nastave svoje školovanje“, rekao je Stojković, i dodao da taj smer zahteva pojačan angažman prosvetnih radnika, njihovu posvećenost i individualizaciju u nastavi.\nJovina” gimnazija ima dugu tradiciju negovanja sportske kulture. Tako je sredinom 19. veka Đorđe Natošević, prvi put u Srbiji, uveo gimnasticiranje upravo u toj školi. Neki do mladih sportista koji su završili taj smer su fudbalski reprezentativac, bivši igrač Vojvodine Sergej Milićević Savić, odbojkaški reprezentativac Nikola Jovović i drugi.\n... edukacija, fk vojvodina, gimnazija, Novi Sad, obrazovanje, sport, vojvodina


Brookings: Porezi su visoki i usmjereni protiv zapošljavanja\nBiH, zemlja kojoj siva ekonomija "pojede" četvrtinu privrede\nVijesti Autor:Boris Brezo13. avg. 201816:41 > 19:05\nBosna i Hercegovina je na začelju liste zemalja po ekonomskim slobodama, u vrhu država po udjelu javnog sektora u bruto-domaćem proizvodu, i jedna od zemalja u kojoj siva ekonomija "pojede" četvrtinu privrede.\nTo se navodi u izvještajima međunarodnih institucija koje prate stanje u našoj zemlji. S druge strane, domaći vladajući političari iznose optimistične pokazatelje.\nPrema Heritage Fondaciji, Bosna i Hercegovina se ne može pohvaliti značajnim ekonomskim slobodama u ovoj godini. Heritage je našu zemlju svrstao na 91. poziciju u svijetu, odnosno na 38. mjesto u poređenju sa 44 evropske zemlje. Ipak, navodi se, Bosna i Hercegovina ostvarila je mikro napredak u odnosu na godinu ranije.\nUkupni rezultat porastao je za 1,2 poena, uz poboljšanje vladinih troškova, fiskalnog zdravlja i pokazatelja efikasnosti sudstva koji su prevazišli pad integriteta i imovinskih prava.\nNominalni bruto-društveni proizvod Bosne i Hercegovine iznosi 31 milijardu maraka. No, mogli bismo biti znatno bogatiji kada bismo iskorijenili sivu ekonomiju, jer se procjenjuje da siva ekonomija odnosi 25 posto BDP-a. U poređenju s Hrvatskom, naša zemlja ima višestruko manji nominalni BDP: 31 milijarda naspram hrvatskih 104 milijarde. Po glavi stanovnika to izgleda ovako – nešto manje od 9 hiljada maraka po stanovniku u Bosni i Hercegovini naprema više od 25 hiljada, koliko je hrvatska privreda zaradila za svakog svog stanovnika.\n“Naši političari i rukovodioci vrlo često koriste statistiku i daju napredak od 2% ili 2, 5% za zemlju koja ima tako nizak bruto-društveni proizvod, da je Evropska unija procijenila da će nam trebati 30 ili 40 godina da dostignemo nivo razvoja prosječne zemlje u EU”, kazao je Zoran Pavlović, ekonomista.\nDržava i dalje živi sama od sebe, navodi institut Brookings u studiji. Izračunali su da javna potrošnja čini više od 40 posto domaće ekonomije, a na budžetu radi 26 posto ukupne radne snage. I ne samo to. Brookings ocjenjuje da, ako se javnom sektoru dodaju sve državne kompanije i cijena koruptivnih poslova, javni sektor prevazilazi 70 posto bruto-društvenog proizvoda.\n“Iako državna preduzeća održavaju zaposlenost, čak i u ekstremnim slučajevima kada su fabrike ugašene, ona takođe mnogo koštaju, a to sve pada na teret poreskih obveznika. To, onda, dovodi do negativne spirale: porezi su visoki i usmjereni protiv zapošljavanja. Veliki procjep u porezima onda pojede trećinu plata radnika zaposlenih na minimalac, što kreiranje zdravih radnih mjesta čini gotovo nemogućim”, navodi institut Brookings u studiji.\n“Pogledajte situaciju u javnim preduzećima, pa će svima biti jasno. To su gubitaši koji akumuliraju desetine miliona maraka gubitaka. Mi finansiramo neodgovornost u stranačku vojsku i porodicu, na kraju krajeva. I ovo je jasno da ne može nigdje drugo da ide, bez obzira na njihove mikro prilagodbe koje rade i onda se time hvale – nego u daljnju propast“, naglasio je Adnan Huskić, politički analitičar.\nSlabosti Bosne i Hercegovine, navode evropski i američki stručnjaci, su, osim nedovoljne borbe u suzbijanju sive ekonomije, i nepouzdan pravosudni sistem. Sve je to rezultiralo, ističu, i jednodecenijskom trendu smanjenja stranih investicija.\nDa ima malog napretka, ponegdje se provuče i takva konstatacija u izvještajima međunarodnih institucija koje analiziraju stanje u Bosni i Hercegovini. Naspram takvih konstatacija, domaći političari iznose znatno optimističnije, govoreći o finacijskoj stabilnosti, infrastrukturnom i napretku u dostizanju evropskih standarda, kao i o desetinama hiljada novozaposlenih.\nHorner: Verstappen se promijenio od osvajanja titule


Tači: Neće biti egzodusa, pripajamo Preševo, Medveđu, Bujanovac - 15.09.2018, Sputnik Srbija\nKosovski predsednik Hašim Tači uputio je danas javnu poruku „skepticima mirovnog sporazuma između Kosova i Srbije“ koji, po njegovom mišljenju, „predviđa formalno... 15.09.2018, Sputnik Srbija\nKosovska televizija navodi da Tači nije precizirao na šta konkretno reaguje, ali je poručio da ti „skeptici“ s „lakoćom šire strah zbog navodne destabilizacije regiona“ i „produbljuju etničke podele na Balkanu“, prenosi Tanjug.\nRTK2 navodi da je Tači u obraćanju javnosti, umesto ranijih poruka da neće biti razmene teritorija, niti podele, sada poručio da neće biti „egzodusa stanovništva, niti domino efekta“.\n„Stvaraju paniku i maglu, koristeći iste argumente kao one na pragu proglašenja nezavisnosti“, kazao je Tači o „skepticima“.\n„Mirovni sporazum na osnovu korekcije granice između Kosova i Srbije, u slučaju da bude postignut, biće u potpunosti u skladu s međunarodnim pravom. Takav sporazum predviđa formalno priznavanje Kosova od strane Srbije i pripajanje Preševa, Medveđe i Bujanovca, kao i otvaranje puta ka EU, NATO-u i UN. Mirovni sporazum jača stabilnost zatvaranjem poslednjeg sukoba na Balkanu“, ocenio je Tači.\n„Mogu da ih uverim da neće biti korekcije granica po etničkim linijama, neće biti egzodusa stanovništva, kao ni domino efekta. Štaviše, ovaj mirovni sporazum će da stavi težak kamen na takozvanu Pandorinu kutiju. A ako neko dalje nastavi sa argumentacijom, a odnosi se na eventualni dogovor mirne korekcije granice kao presedana, onda bi ovaj slučaj u budućnosti mogao da se koristi kao pozitivan presedan neophodan za rešavanje međudržavnih nesporazuma samo mirnim putem, a ne ratom“, zaključio je Tači.


Press Online :: Pozorište :: Mikiju Manojloviću nagrada “Stefan Prvovenčani”\n17. 08. 2016. - Autor: Pressonline\nMikiju Manojloviću nagrada “Stefan Prvovenčani”\nSvečanošću u Centru za kulturu Raške, proglašenjem laureata prestižnog priznanja i pozorišnom predstavom “Frenki i Džoni” počele su 23. Raške duhovne svečanosti.\nNakon proglašenja laureata priznanja “Stefan Prvovenčani”, koje je pripalo Predragu Mikiju Manojloviću i obraćanja predsednika opštine usledilo je kazivanje o Aristotelu prof. Bogoljuba Šijakovića i prof. Irine Deretić, a povodom 2.400 godina od rođenja velikog starogrčkog filozofa.\nPraćeni ogromnim interesovanjem i gromkim aplauzima sjajni glumci Igor Đorđević i Sloboda Mićalović izveli su predstavu “Frenki i Džoni”.\nManifestacija traje do 19. avgusta a u okviru bogatog programa su predavanja, odnosno razgovori na temu “Viminacijum, rimski grad”, “Tajne arheologije”, “Kultura i umetnost u digitalno doba” i druga, zatim koncerti među kojima 18. Vlatka Stefenovskog, izložbe, promocije knjiga...\nPosebno zanimljiv je prateći program “Dolinom srpskih kraljeva” koji podrazumeva obilazak znamenitih manastira (Žiča, Sopoćani...) uz “specijalnog vodiča”, poznatog pisca Milisava Savića\nZavršne večeri, 19. avgusta, Mikiju Manojloviću će svečano biti dodeljeno priznanje “Stefan Prvovenčani” a najavljen je i program “U slavu velikana glumačke umetnosti” posvećen Bati Živojinoviću, Draganu Nikoliću i Miloradu Mandiću Mandi u kome učestvuju Danica Maksimović i Feđa Stojanović.


Novi zakon koji uređuje e-poslovanje\nVlada RS usvojila predlog zakona koji uređuje e-poslovanje\nDatum objave 21/08/2017\nFoto: Mari Helin-Tuominen\nVladа RS je nedavno objavila da je usvojila Predlog zakona o el. dokumentu, el. identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju (skraćeno: e-poslovanje). U bliskoj budućnosti očekuje se da će se pomenuti zakon naći i na dnevnom redu Narodne skupštine, što je naredni proceduralni korak ka usvajanju Zakona i njegovom potonjem stupanju na snagu.\nPredlog zakona je usklađen sa Uredbom EU o elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskim transakcijama (eIDAS Regulation) koja je u svim zemljama članicama EU u primeni od 1. jula 2016. godine.\nE-poslovanje je do sada bilo uređeno Zakonom o elektronskom dokumentu i Zakonom o elektronskom potpisu. Sada je celokupna materija uređena jednim zakonom.\nŠta nam donosi novi zakon koji uređuje e-poslovanje?\nIako su ovi propisi u primeni duže od 10 godina, koncept korišćenja elektronskog potpisa i elektronskog dokumenta nije dovoljno zaživeo u praksi. Neki od razloga se mogu naći u relativno visokim troškovima izdavanja elektronskog sertifikata, sa jedne i niska svest stanovništva o prednostima korišćenja elektronskog potpisa, sa druge strane.\nPredlog zakona koji uređuje e-poslovanje pokriva materiju: elektronskog dokumenta, potpisa, pečata, vremenskog žiga, kao i elektronske identifikacije i određivanja usluga od poverenja u elektronskim transakcijama, sa primarnim ciljem da se dalje razvija elektronsko poslovanje ali i elektronska Uprava. Drugim rečima, celokupna materija koja se odnosi na e-poslovanje će biti regulisana jednim zakonom usklađenim sa EU regulativom, što je značajna promena u odnosu na prethodni period.\nDigitalni identitet lica\nJedna od najznačajnijih novina ovog zakona je elektronska identifikacija koja predstavlja postupak korišćenja ličnih identifikacionih podataka u elektronskom obliku čime se jednoznačno određuje pravno ili fizičko lice, odnosno dokazuje digitalni identitet lica.\nZakon definiše da se elektronska identifikacija omogućava korišćenjem određene šeme elektronske identifikacije u elektronskim transakcijama koja služe kao garant da identifikacioni podaci u elektronskom obliku odgovaraju tom licu.\nŠeme elektronske identifikacije mogu da budu niskog, srednjeg i visokog nivoa zaštite u zavisnosti od rizika zloupotrebe i moguće štete. Tako da se u pojedinim elektronskim transakcijama u kojima je nizak rizik od zloupotrebe i nastanka štete mogu koristiti šeme el. identifikacije niskog nivoa zaštite čime bi samim tim troškovi šeme ovog nivoa zaštite bili niži i priuštiviji za građane.\nPrimeri elektronskih transakcija: podnošenje poreske prijave, on-line otvaranje računa u banci, internet plaćanja, upis na studije, prijava na tender, itd.\nPrekogranična saradnja i uloga Evropske unije\nAkcenat na prekograničnu saradnju u pogledu elektronske identifikacije je dat kroz saradnju nadležnog ministarstva (MTTT) sa nadležnim telima Evropske unije po pitanjima prekogranične interoperabilnosti šema elektronske identifikacije i preduzimanju mera iz svoje nadležnosti kako bi se uspostavio što viši nivo interoperabilnosti šema elektronske identifikacije na nacionalnom nivou.\nRegistrovane šeme elektronskog identiteta koje ispunjavaju uslove iz Uredbe eIDAS se preko nadležnog Ministarstva prijavljuju Evropskoj komisiji čime se stvaraju svi preduslovi da građani Srbije koriste svoj digitalni identitet i u zemljama članicama EU.\nNeophodno usvajanje brojnih podzakonskih akata\nNakon usvajanja Zakona, sledeći korak ka približavanju njegove primene u praksi jeste donošenje 17 podzakonskih akata u formi kojima se definiše e-identifikacija, e-dostavljanje, e-čuvanje, e-potpis u „klaudu“ i druge usluge od poverenja u elektronskom poslovanju i uspostavljanje mreže pružalaca usluga od poverenja.


Advokatica Tatjana Savić navodi da je vrijeme ključni faktor u utvrđivanju pravih činjenica.\n“Bojim se da odluka o obustavi obdukcija kod osoba pozitivnih na COVID-19, a gdje se ukaže realna potreba za obdukcijom, znači i da su dokazi nepovratno izgubljeni kada je utvrđivanje uzroka smrti i ostalih činjenica u pitanju”, kaže Savić za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH).\nEkshumacija tijela kako bi se naknadno vršila obdukcija jeste moguća, ali se u ovakvim slučajevima, tvrdi Savić, ključni dokazi mogu prikupiti samo obdukcijom koja se radi odmah nakon smrti.\nNa ovaj problem nedavno je na tokom online sastanka svih tužilaštava u BiH upozorio i Milan Tegeltija, predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH (VSTV).\nTužilaštva se za vrijeme vanrednih okolnosti suočavaju sa problemom odbijanja obdukcija koje obducenti pravdaju rizikom i nepostojanjem odgovarajućih zaštitno-tehničkih uslova za vršenje obdukcija, kazao je Tegeltija za BIRN BiH.\n“Zbog toga pozivamo nadležne organe izvršnih vlasti svih nivoa u BiH za hitno obezbjeđenje zaštitno-tehničkih uslova kojim bi bilo omogućeno vršenje obdukcija za vrijeme trajanja pandemije, s obzirom da se radi o istražnoj radnji koja ne trpi odlaganje te koja protekom vremena zbog procesa propadanja leša može biti dovedena u pitanje, a to može proizvesti ogromne posljedice u pravnom smislu”, kaže Tegeltija.\nSlučaj Advije Kanlić, prve žrtve koronavirusa u Sarajevu, jedan je od još uvijek neriješenih slučajeva koje istražuje Tužilaštvo Kantona Sarajevo, zbog neurađenog nalaza obdukcije. Njeni sin i kćerka, Nezir i Ehlimana, insistiraju da se obavi obdukcija tijela njihove majke i utvrdi uzrok smrti.\nTužilaštvo Kantona Sarajevo je dobilo izjašnjenje po izdatoj naredbi za obdukciju od dežurnog vještaka sudsko-medicinske struke u predmetu Advije Kanlić da trenutno ne postoje uslovi za sprovođenje obdukcije kod lica kod kojih je utvrđen pozitivan nalaz na koronavirus, te se u svom izjašnjenju pozvalo na preporuke Svjetske zdravstvene organizacije, rečeno je BIRN-u BiH iz Tužilaštva KS.\n“Također smo obaviješteni da obducenti neće raditi obdukcije ni na drugim tijelima preminulih dok se ne uradi testiranje i ne utvrdi da su negativni na koronavirus. Ono što sam istraživanjem na internetu iz objavljenih dokumenata i intervjua mogla utvrditi jeste da se ni u Hrvatskoj ni u Srbiji ne preporučuju obdukcije kod oboljelih od bolesti COVID-19”, kazala je Sabina Sarajlija, glavna tužiteljica Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu.\nOna smatra da se stav struke treba poštovati jer nikada do sada vještaci nisu “bježali od posla”.\n“Naravno da sve treba i kritički preispitivati u smislu utvrđivanja da li su razlozi za neobavljanje obdukcija opravdani i da li je vještacima omogućeno da svoj rad obavljaju u skladu sa pravilima struke jer neprovođenje obdukcije može otežati dokazivanje. Mi ćemo svakako nastaviti rad na predmetima prikupljanjem drugih dokaza i medicinske dokumentacije kako bi se utvrdilo da li ima elemenata krivičnog djela”, kaže Sarajlija za BIRN BiH.\nDoktor Rifat Kešetović, član Udruženja sudskih medicinara Federacije BiH, forenzičar je iz Tuzle koji već 25 godina radi na ekshumacijama i identifikacijama nestalih u ratnim dešavanjima. Obustavu obdukcija kod osoba zaraženih virusom, smatra bitnim problemom.\n“Što je period od smrti duži, šanse za utvrđivanje uslova smrti su sve manje. Razlog tome je što nestaju meka tkiva. Razuman rok za obdukciju u takvim slučajevima uglavnom je samo nekoliko dana. Ako je mehanička smrt u pitanju, dakle nasilna, gdje imamo lomove kostiju i slično, onda nije problem ni kada se uradi ekshumacija”, objašnjava Kešetović.\nOn dodaje da preporuke SZO-a nisu da se obdukcije obustavljaju, već da se rade uz maksimalne mjere zaštite.\n“Moraju se osigurati maksimalne mjere zaštite i mislim da to ne bi trebao biti problem, da se obezbijedi jedno takvo mjesto u Federaciji BiH, gdje bi ovaj novonastali problem bio brzo riješen”, kaže Kešetović.\nUmire li virus sa pacijentom, pitanje je koje je podijelilo stručnjake epidemiologe po entitetskoj liniji u BiH. Prema riječima ministra zdravlja Republike Srpske Alena Šeranića, nema bojazni od virusa nakon smrti zaraženog, dok s druge strane, pomoćnik federalnog ministra za javno zdravlje Goran Čerkez tvrdi suprotno.\n“Važno je reći da virus ne umire sa pacijentom”, istakao je Čerkez na konferenciji Federalnog kriznog štaba.\nObdukcije umrlih koji su bili pozitivni na koronavirus nastavljaju se obavljati u Republici Srpskoj.


Film o tišini i memoriji tla\nU okolini Srebrenice pronađeno je i identificirano više od sedam hiljada posmrtnih ostataka Bošnjaka, dok se za 1100 još uvijek traga\nSinoć je u sarajevskom Narodnom pozorištu prikazan dokumentarac Nacionalna geografija bh. reditelja Harisa Pašovića, koji na specifičan način prikazuje geografiju genocida nad Bošnjacima u okolini Srebrenice.\nKako je i sam reditelj u najavi kazao, radi se o filmu čija je tema važnija od samog filma, a nastao iz želje kako bi se javnost ponovo podsjetila na genocid u BiH jer on nije samo stvar prošlosti.\nNamjera je također bila podržati istražitelje u njihovom traganju za još oko sedam hiljada nestalih osoba u BiH od kojih je oko 1100 iz okoline Srebrenice.\nHaris Pašović: Do sada niko nije prijavio mjesto neke masovne grobnice\nĆamil Duraković: Negiranje genocida čini da on i dalje traje\n„Odgovoran je i onaj koji je bagerom kopao rupe, onaj ko je bacao tijela u kamione i onaj koji je nakon toga prao te kamione. To govori o razmjeri zločina i sve više pokazuje da oni koji negiraju, rade na kontinuitetu procesa samog genocida“, dodaje Duraković.


Sirija: Iranci se vraćaju kući\nIranci su oslobodjeni u zamenu za 2130 zatvorenika, uglavnom Sirijaca, što je prva velika razmena zarobljenika tokom sirijskog gradjanskog rata\nOslobodjeni iranski taocixOslobodjeni iranski taoci\nGrupa od 48 Iranaca koje su sirijski pobunjenici držali kao taoce će, prema očekivanjima, odleteti nazad u Iran, posle jučerašnjeg oslobađanja u okviru razmene zatvorenika sa vladom predsednika Bašara Al Asada.\nIranci su oslobodjeni u zamenu za 2130 zatvorenika, uglavnom Sirijaca, što je prva velika razmena zarobljenika tokom skoro dvogodišnjeg sirijskog gradjanskog rata. Takodje danas, iranski ministar inostranih poslova, Ali Akbar Salehi, sastao se sa predsednikom Arapske lige Nabilom Elarabijem u Kairu, u cilju diskusija o sirijskoj krizi.\nSalehi će, prema očekivanjima, održati dalje razgovore o toj situaciji sa egipatskim predsednikom Mohamedom Morsijem i izaslanikom Ujedinjenih nacija i Arapske lige za Siriju, Lakdarom Brahimijem.\nIran je i dalje najsnažniji regionalni saveznik predsednik Asada dok su se mnoge sunitske arapske zemlje i susedna Turska okrenule protiv njega i aktivno se zalažu za njegov odlazak sa vlasti.\nBrahimi bi trebalo da sutra otputuje u Ženevu radi razgovora sa funkcionerima Sjedinjenih Država i Rusije o pronalaženju političkog rešenja za tu krizu.\nOd marta 2011. u gradjanskom ratu u Siriji stradalo je više od 60 hiljada ljudi.


Kako će izgledati nove zelene površine oko Ajfelovog tornja - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nOd 2014. godine, gradonačelnica Pariza Anne Hidalgo je krenula u misiju da Pariz učini što zelenijim.\nDa bi postigla taj cilj, predstavila je gradu nizu ekoloških inicijativa, od mesečnih dana bez automobila do dozvola za privatne gradske vrtove. Sada se ostvaruje jedan od njenih najambicioznijih projekata pošto je britanski arhitektonski studio Gustafson Porter + Bowman dobio priliku da pretvori lokaciju Ajfelovog tornja u "destinaciju za 21. vek kao i jedan od najvećih parkova u Parizu". Nazvan OnE, plan Gustafson Porter + Bowman će transformisati prostor oko kule u oazu otvorenog plana. Prihvatajući činjenicu da je Ajfelova kula stajala na osi koja povezuje nekoliko važnih tačaka - uključujući most Pont d'Iena, Place du Trocadero, Champ de Mars i Palais de Chaillot, - dizajn pokreće ideja ujedinjenog Pariza.\n"Ideja je ujedinjenje svih ovih prostora, kao u pejzažnom slikarstvu gde se kombinuje više boja, različitih tekstura koji čine jednu sliku, i jednu kompoziciju", stoji u saopštenju studija.\n"Kompleksna urbana lokacija mora otkriti jedinstvo, kontinuitet i raznolikost." Da bi ostvario ovu viziju, OnE će obuhvatiti nekoliko različitih međusobno povezanih pejzaža sa jednom zajedničkom stvari: fokus na zelenilo. Pont d'Iena, na primer, biće "reinkarniran kao zelena promenada".\nU svakom slučaju, Gustafson Porter + Bowman je uveren da će novi krajolik napraviti izlet na Ajfelov toranj koji je već sam po sebi uzbudljivo iskustvo, dodatno bogatijim.Prva faza projekta će biti završena 2023. godine - baš pred početak održavanja Olimpijade igara u Parizu 2024. godine.\nOlimpijada 2024. godine\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Kako uzgajati origano


18:09 >> 19:30\nI u sredu prodaja karata za meč sa Makabijem\nKošarkaški klub Partizan saopštio je da je ostalo još 2.500 ulaznica za treći meč četvrtfinala plej-ofa Evrolige sa ekipom Makabija, koji će u beogradskoj Areni biti odigran 30. marta od...\nKecman: Makabi je favorit\nKošarkaš Partizana Dušan Kecman izjavio je da je Makabi favorit u predstojećim mečevima četvrtfinala Evrolige.\nKošarkaši Partizana odleteli su za Tel Aviv, a trener crno-belih Dule Vujošević nada se da će njegov tim uspeti da se izbori bar za dve utakmice u Areni.\nIvanović: Najveća opasnost Anderson i Eidson\nTrener košarkaša Kahe Laboral Duško Ivanović upozorio je srpskog šampiona Partizan pred duele sa izraelskim Makabijem u četvrtfinalu Evrolige da mu najveća opsnost preti od tandema Alan...\nGeršon: Eliminacija od Partizana bila bi razočarenje\nTrener košarkaša Makabija, Pini Geršn smatra da bi eventualnom eliminacijom od Partizana on lično bio veoma razočaran, prenosi "Sport".\nMlađan Šilobad o dolasku Makabija u Arenu\nKošarkaši Partizana će izraelski Makabi, sad je već izvesno, dočekati u „Beogradskoj areni“, 30. marta i eventualno 1. aprila.\nPartizan - Makabi definitivno u Areni\nLazme neizvestan u Beogradu\nPešić: "Dule će srušiti Geršona"\nIskusni trener Svetislav Pešić veruje da Partizan ima šanse da se plasira na fajnal for košarkaške Evrolige, ali da to neće biti nimalo lako.\n"Ovo što radi Partizan je neobjašnjivo"\nNekadašnji prvotimac Partizana i bivši reprezentativac naše zemlje Žarko Paspalj oduševljen je novim podvigom Partizana u Evroligi.\nPini Geršon poštuje Partizan\nTrener košarkaša Makabija Pini Geršon izjavio je da veoma poštuje rivala u četvrtfinalu Evrolige, beogradski Partizan.\nBlutental: Eliminisaćemo Partizan\nKošarkaš Makabija iz Tel Aviva, protivnika Partizana u četvrtfinalu Evrolige, David Blutental, rekao je da će ta ekipa izbaciti "crno-bele" iz daljeg takmičenja i plasirati se na fajnal-for u...


Alka Vuica najavljuje novi singl ”Istanbul” – BiGportal.ba\nAlka Vuica najavljuje novi singl ”Istanbul”\nKontroverzna pevačica Alka Vuica najavljuje novu pesmu i spot\nHRVATSKA kantautorka Alka Vuica odlučila je da vrelo leto dodatno zagreje provokativnim fotogafijama za novi singl “Istanbul”, čija se premijera očekuje 20. avgusta na etno-festivalu “Neum”. Ljubavna pesma sa erotičnim i ezoteričnim tekstom, u kojoj dominira plesni ritam, rađena je u saradnji sa Jelenom Bučom, članicom novosadske grupe “Frajle”, a ujedno je i uvertira u novi studijski album kontroverzne hrvatske pevačice.\n– Verujem da će publika brzo zavoleti “Istanbul” i uvrstiti ga u moje najslušanije pesme – rekla je Alka Vuica. – Sa grupom “Frajle” sarađivala sam na njihova dva poslednja albuma. Iz male radionice “Butik muzike”, koju smo osnovale Jelena Buča i ja, kreće “Istanbul” u osvajanje etra, a u stvaranju pesme učestvovali su i mladi muzičari Vladimir Uzelac i Nemanja Trbojević.\nAlka je nedavno završila i spot za novu pesmu, ali zbog toga nije morala da otputuje u Istanbul, već je snimljen u “Vili Bojić” u Opatiji, jednom od najlepših i najskupljih zdanja na Jadranu, čija je vrednost osam miliona evra.


Globalno turističko tržište vredeće 11,38 milijardi dolara do 2025. godine - Novosti - Turistički svet\nGlobalno turističko tržište vredeće 11,38 milijardi dolara do 2025. godine\nNajnovija istraživanja pokazala su da svetsko turističko tržište trenutno vredi više od 7,58 milijardi američkih dolara, a očekivanja su da će se do 2025. godine njegova vrednost povećati na 11,38 milijardi dolara.\nU izveštaju, koji je sprovela kompanija za konsalting i istraživanje tržišta "Research Nester", prognozira se godišnji rast prihoda od turizma za 3,9%, zbog čega će do 2025. godine udeo turizma u globalnom BDP-u iznositi 10,6 odsto.\nShodno tome, očekuje se da će ukupna investicija u svetski turistički sektor porasti sa 814 milijardi američkih dolara u 2014. na 1,33 biliona dolara u 2025. godini, što je rast od 4,7% na godišnjem nivou.\nEvropska turistička industrija ima ubedljivo najveći udeo na tržištu (51% u 2015. godini), zahvaljujući porastu broja turista u Španiji, Francuskoj, Italiji, Nemačkoj, Velikoj Britaniji...\nSeverna Amerika je takođe jako turističko tržište, dok se na globalnom nivou, u periodu između 2015. i 2021. godine, očekuje najveći rast turizma azijsko-pacifičke regije. Kako se ističe u izveštaju, tome će doprineti jačanje ekonomije, rast raspoloživog dohotka i infrastrukturnog razvoja u zemaljama poput Indije, Kine, Japana i Singapura. Podržan od strane ovih faktora, očekuje se da će azijsko-pacifički region privući više od 502 miliona posetilaca u 2020. godini.


Dok se čeka nova runda dijaloga Beograda i Pritštine u Briselu, pregovarači i sa jedne i sa druge strane šalju poruke svojim biračima. Poruke su nekad kontradiktorne i nejasne, što se posle očitava u konfuziji u stavovima građana. To je pokazalo i istraživanje o stavovima građana Srbije o Kosovu koje je sproveo beogradski Centrar za društveni dijalog i regionalne inicijative (CDDRI).\nGrađani Srbije, njih više od 70 odsto, priznanje Kosova vidi kao nacionalnu izdaju, pokazalo je istraživanje. Istovremeno, iako u najvećem procentu ispitanici veruju da dijalog vodi ka nezavisnosti Kosova, više od 60 odsto dijalog podržava.\n"Opšti utisak je da građani imaju konfuziju sa mnogim stvarima koje se tiču kosvoskog pitanja imajući u vidu da dobijaju različite poruke od nosilaca vlasti, oni su zbunjeni, imaju kontradiktorne stavove", objašnjava za Glas Amerike Milan Krstić, asistent na Fakultetu političkih nauka i član CDDRI i dodaje da su građani često u "kognitivnoj disonanci" i da jednostavno nekad ne žele da čuju ono što im ne odgovara.\nKonfuzni stavovi građana Srbije o Kosovu\n45,5 odsto ispitanika izjavilo je da podržava politiku predsednika Aleksandra Vučića prema Kosovu, iako istovremeno 40,6 odsto ispitanika kaže da ne zna šta je Vučićev plan za Kosovo.\nIpak, 80,6 odsto građana kaže da više ne bi glasalo za Vučića kada bi priznao Kosovo.\n"Presednik, po sopstvenom priznanju, radi istraživanja javnog mnjenja i nekada u kampanji i dvaput dnevno. Ja sam siguran da je upravo ovakav stav javnog mnjenja jedan od uzroka što on ne ide otvorenije u iznošenje toga šta bi trebalo da bude konačno rešenje za Kosovo. Jednom kada je rekao da je rešenje razgraničenje, pa kada se spekulisalo da bi to značilo razmenu teritorija, kroz istraživanje javnog mnjenja se potvrdilo da to nije popularno, i od tada predsednik to nije više pominjao. Pre neki dan je u Skupštini rekao da ne zna šta je kompromis, verujem da ne da ne zna, nego neće da kaže, jer rešenje koje bi bilo kompromisno u ovom trenutku u Srbiji ne bi bilo popularno i on nije spreman da rizikuje na taj način".\nŠta je prihvatljiv kompromis za građane?\nPrema istraživanju CDDRI, sveobuhvatni sporazum o normalizaciji koji bi značio razgraničenje Srbije i Kosova, priznanje nezavisnosti od strane Beograda, a da zauzvrat Srbija dobije sever Kosova, prihvata samo 29,1 odsto isptanika.\nSa druge strane, 70,9 odsto ispitanika bi prihvatilo sporazum prema kojem Prišina treba da formira ZSO, Srbija ne priznaje nezavisnost Kosova, ali mu dozvoljava članstvo u UN. Iako bi, de fakto, i bez priznanja Srbije, članstvo Kosova u UN značilo da je ono priznato kao nezavisna država.\n"Građani su veoma emotivni kada je reč o priznanju i mislim da im je simbolički veoma važno da se ne prizna nezavisnost Kosova, to ima i emotivnu dimenziju uzimajući u obzir kulturno-istorijski značaj Kosova, a ima i dimenziju straha od toga da bi moglo da dođe do domino efekta, odnosno da bi takva secesija mogla da podstakne separatiste u Raškoj oblasti, Vojvodini itd. Naravno, ima i taj deo gneva i nezadovoljstva zbog činjenice da se jedan deo teritorije otcepio mimo međunarodnog prava kako smatra većina građana Srbije. Sve to dovodi do kumulativnog efekta da je priznanje kao čin nešto je tabuizirano u srpskoj javnosti i što ne sme da se dozvoli", objašnjava Krstić.\nIako većina građana Kosovo smatra „srcem Srbije“, 64,4 odsto bi pre izabralo ekonomski napredak zemlje, nego da Srbija zadrži suverenitet nad Kosovom, za šta je 35,6 odsto ispitanika.\nManje od 10 odsto ispitanika veruje da je dijalog poboljšao odnose između Srba i Albanaca.\nDominantna osećanja građana prema Kosovu su, pokazalo se, tuga (19 odsto), pa ravnodušnost, dok je ponos na trećem mestu.


Od ponedjeljka isplata jednokratne pomoći za nezaposlene – Borba\n“Svi penzioneri koji primaju penzije u Crnoj Gori, a čija je vrijednost manja od minimalne zarade, odnosno od 222 eura, dobijaju 50 eura jednokratne novčane pomoći. Isti iznos pomoći dobiće i korisnici prava na lične invalidnine preko Centara za socijalni rad”, saopšteno je iz Ministarstva.\n“Nije problem u tome, ali vodimo pregovore sa finansijerom da u paketu sa rokovima izgradnje zajedno dogovorimo kako da sve to završimo i sprovedemo do kraja”, objasnio je Bojanić, prenosi Mina biznis.\nNa pitanje da li se zbog zaboravljene petlje “Smokovac” može tražiti nečija odgovornost, Bojanić je odgovorio da je cilj Vlade da završi prvu dionicu do kraja.\n“Sve ćemo na kraju provjeravati, ali ostavimo to za neku drugu fazu kad se bude završio auto-put”, rekao je Bojanić prilikom obilaska radova na prioritetnoj dionici, sa direktorom Transportne zajednice, Matejom Zakonjšekom.


Međunarodni monetarni fond - Sputnjik Srbija\n05:02 13 Jun 2021\nMMF: Spremni smo da nastavimo podršku ukrajinskoj ekonomiji\nDirektorka Međunarodnog monetarnog fonda Kristin Lagard razgovarala je s novoizabranim predsednikom Ukrajine Vladimirom Zelenskim o daljoj podršci te institucije ukrajinskoj ekonomiji.\nMMF odobrio novi kredit od 3,9 milijardi dolara Kijevu\nVlada Ukrajine i Međunarodni monetarni fond dogovorili su se o novom kreditnom zajmu u vrednosti od 3,9 milijardi dolara na rok od 14 meseci, saopštila je pres-služba MMF-a.\nProces obnavljanja svetske ekonomije posle krize 2008. godine prevazišao je kritičnu tačku, izjavila je generalna direktorka Međunarodnog monetarnog fonda Kristin Lagard nakon sastanka ministara finansija i šefova centralnih banaka zemalja G20 u Baden-Badenu.\nMMF očekuje hitne pregovore Ukrajine s Rusijom o dugu od tri milijarde\nMeđunarodni monetarni fond očekuje od Ukrajine da tokom narednih nekoliko meseci pregovara s Rusijom o rešavanju duga za evro obveznice u vrednosti od tri milijarde dolara, navedeno je u izveštaju MMF-a posvećenom dodeljivanju nove finansijske pomoći Ukrajini.\nFormiranje stabilne vlade, dosledno sprovođenje reformi i ispunjavanje obaveza prema Međunarodnom monetarnom fondu neophodni su da bi Ukrajina dobila međunarodnu ekonomsku pomoć, ukazao je američki predsednik Barak Obama ukrajinskom kolegi Petru Porošenku tokom susreta u Vašingtonu.\nForbs: Jaresko ne može da spasi Ukrajinu\nIdeja da fotelju premijera Ukrajine zauzme sadašnja ministarka finansija u toj zemlji Natalija Jaresko svakim danom odjekuje sve glasnije, ali ni ona, ni bilo koji drugi aktuelni ukrajinski političar nije u stanju da oporavi zemlju posle svih nevolja koje joj je doneo Arsenij Jacenjuk, piše „Forbs“.\nAvakov: Imam podatke koji bi Kijev lišili podrške MMF-a\nMinistar unutrašnjih poslova Ukrajine Arsen Avakov nagovestio je da raspolaže informacijama koje bi mogle da izazovu skandal većih razmera od onog koji je izazvala ostavka ukrajinskog ministra za ekonomski razvoj i trgovinu Ajvarasa Abromavičusa.\nMeđunarodni monetarni fond uložio je veliki napor za oporavak Ukrajine, ali pretnja od hiperinflacije u ukrajinskoj ekonomiji i dalje postoji, a zemlja se bliži bankrotstvu, piše „Dojče virtšafts nahrihten“.\nUkrajina je spremna za „pravni rat“ s Ruskom Federacijom zbog duga Kijeva od tri milijarde dolara, izjavio je ukrajinski premijer Arsenij Jacenjuk.\nMeđunarodni monetarni fond je dao kineskom juanu, takođe poznatom kao ženminbi, status rezervne valute\nMnoštvo faktora moglo bi da oslabi ekonomsko jedinstvo Evropske unije i da isprovocira „košmarni scenario“, izjavio je glavni ekonomista Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Moris Obstfeld u intervjuu agenciji Frans pres.\nI Ukrajina dužna kô Grčka\nUkrajina nema novca da isplati svoj javni dug i pod određenim okolnostima postoji rizik da se pretvori u zauvek dužnu zemlju, rekao je Džefri Albert Taker, istaknuti saradnik Fondacije za ekonomsko obrazovanje.


Kurdski vođa: Spremni smo da platimo bilo koju cenu radi slobode - Sputnjik Srbija\n22:27 22.09.2017 (osveženo 08:23 23.09.2017) Preuzmite kraći link\nAgencija navodi da je Barzani time odbacio međunarodni pritisak da otkaže referendum o nezavisnosti planiran za ponedeljak 25. septembra u severnom Iraku.\nOn je to izjavio u obraćanju pristalicama referenduma na mitingu u Erbilu, gradu u kojem se nalazi sedište Regionalne vlade Kurdistana, reagujući na saopštenje Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija u kojem je izražena zabrinutost zbog mogućeg destabilizujućeg uticaja referenduma.\nTurska: Referendum nije legitiman\nTurska je oštro osudila planirani referendum saopštivši da nije legitiman i da je Ankara spremna da zada kontraudarac ukoliko se referendum održi.\n„Još jednom se pokazala neprihvatljiva i nelegitimna priroda referenduma“, saopštio je Savet nacionalne bezbednosti Turske, nakon sastanka kojim je predsedavao predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan.\nSavet je upozorio da je Ankara spremna da koristi svoja „prava“ u skladu sa međunarodnim sporazumima, prenosi AFP.\n„Ukoliko referendum bude održan, Turska zadržava prava na osnovu bilateralnih i međunarodnih sporazuma“, saopštio je Savet.\nKurdi, referendum, Kurdistan


KVANTNI BIO-MAGNETNI ANALIZATOR – Igor Brusin\nLjudsko se telo sastoji od velikog broja ćelija koje neprekidno rastu, razvijaju se, diferenciraju, regenerišu se i umiru, ali se i neprestano obnavljaju kroz sopstvenu deobu. U telu odrasle osobe 25 miliona ćelija podeli se u jednoj minuti, a krvne ćelije se obnavljaju oko 100 miliona u jednoj minuti. Tokom procesa ćelijske deobe i rasta, jezgra atoma elemenata koja stvaraju bazičnu osnovu naših ćelija i superbrzi elektroni koji se kreću oko jezgra su u neprestanim promenama konstantno emitujući elektromagnetne talase. Signali elektromagnetnih talasa koji se emituju u ljudskom telu oslikavaju specifično stanje ljudskog organizma, a emitovani elektromagnetni talasi se razlikuju u različitim stanjima ljudskog tela i mogu pokazivati manji ili veći disbalans. Ukoliko smo u stanju da pročitamo ove elektromagnetne talasne signale, možemo „pročitati“ i stanje našeg organizma. (jer 3-5 godina pre ispoljavanja bolesti na fizičkom nivou dolazi do promena na ćelijskom nivou koje aparat registruje)\nKvantna medicina smatra da je osnova svake bolesti upravo promena frekvencije tih vanjezgarskih ćelijskih elektrona, promene njihovih orbita koje prouzrokuju promene na nivou atoma, zatim u malim, pa većim biomolekulima i konačno promenama u samoj ćeliji i celih organa što dovodi do zdravstvenih problema u kompletnom organizmu. Jednostavno, ukoliko se promeni frekvencija elektrona, promeniće se elektromagnetni talas koji stiže od posmatranog atoma. Te promene do kojih dolazi zbog bolesti i fizičkih promena u nutritivnoj oblasti su obično slabe i variraju od nano do mikrogausa. U principu, energija i frekvencija prolaze kroz pojačavač i stižu u kompjuter koji ih potom procesira upoređujući dobijene rezultate sa onima koje spadaju u normalne kvantne vrednosti.\nKvantni bio-magnetni analizator zdravstvenog stanja je najnoviji izum tehnologije u koji su sjedinjene medicina, elektro-tehnologija, bio-informatika i druge nauke. Izumeo ga je tim medicinskih i kompjuterskih stručnjaka i zasnovan je na nekoliko stotina hiljada kliničkih slučajeva koji su praćeni dugi niz godina. Korišćenjem posebnog senzora koji detektuje slabo magnetno polje našeg tela, stotine informacija vezanih za našu zdravstvenu sliku biće obrađeno za samo nekoliko minuta. Na ovaj način možemo dobiti preventivne informacije kojima možemo regulisati zdravstveno stanje osobe koja se analizira. Metod kvantne bio-magnetne analize je brz i tačan i predstavlja neinvazivni spektralni metod testiranja koji je pogodan za proveru pod-zravstvenog stanja organizma, kao i za poređenje i analizu dejstva lekova i medicinskih proizvoda na organizam.\nAparat vrši analizu 40 glavnih stavki i preko 300 parametara koje uključuju kariovaskularnu analizu, cerbrovaskularnu analizu, stanje kranijalnih živaca, stanje digestivnog sistema, želudac i creva, jetru i žuč, pankreas i debelo crevo, prisustvo masti, šećera i toksina u krvi, funkciju bubrega, pluća i respiratorni trakt, mišićno-ligamentarni i koštano-zglobni sistem, mineralnu gustinu kostiju i reumatizam, vitamine, minerale i gradivne elemente kao što su gvožđe, selen, cink, kalijum i kalcijum, zatim aminokiseline, koenzime i koncentraciju teških metala, alergene, kolagen i stanje kože, endokrini i imunološki sistem, gojaznost, ginekologiju, menstrualni ciklus i dojke, urologiju, prostatu i spermoanalizu, alkalnost tela, akupunkturne kanale, fizičko i mentalno stanje organizma i analizu ukupnog pod-zdravstvenog stanja.\nFrekvencije energije slabog magnetnog polja se preko senzora porede sa spektrom frekvencija ćelija, tkiva, organa i sistema organa koji se ispituju kao i sa nutricionističkim indikatorima i rezonancama bolesti koji su zabeleženi u sistemu, a rezultati ove analize se dalje obrađuju u kompjuteru. Na ovaj način se dobija informacija kvantne rezonantne magnetne analize koja daje informacije o bolesti i nutritivnom stanju organizma. Konačno, kompletan test se analizira od strane stručnog lica.\nNa primer, kancerogene ćelije su drugačije od normalnih ćelija. Ako je povećana koncentracija kancerogenih ćelija u ljudskom organizmu, rezonanca će izvršiti test i instrument će detektovati signal. Što više kancerogenih ćelija ima u organizmu signal će biti intezivniji a kvantni rezultat teži ka negativnoj vrednosti.\nPrednost ovakvog testiranja je brza, bezbolna, pouzdana, udobna, neinvazivna i precizna provera stanja celog organizma, bez štetnih zračenja. A kvantni bio-magnetni analizator registruje promene u elektromagnetnom polju i talasima čoveka, kao i prekid informacija na ćelijskom nivou mnogo pre prve pojave jasnih simptoma.


Vreme da èlanice svetske organizacije podrže fundamentalna naèela UN - 2003-09-23\nU svom prvom govoru u Generalnoj skupštini UN posle invazije Iraka, koju su predvodile SAD, predsednik Buš je zatražio od zemalja èlanica da pomognu u obnovi te zemlje. Predsednik Buš nije odustao od rata protiv Iraka zbog nedostatka podrške UN. Ali, pošto su glavne borbene operacije završene, on je u svom današnjem govoru izjavio da je vreme da èlanice svetske organizacije podrže fundamentalna naèela UN.\n“Predani smo odbrani naše kolektivne bezbednosti i unapredjenju ljudskih prava. Ta trajna naèela zahtevaju od nas da obavljamo važne zadatke u svetu, a te zadatke moramo da obavljamo zajednièki. Prema tome, krenimo napred.\nPredsednik Buš pokušava da od UN dobije podršku za novu rezoluciju kojom bi se odobrilo finansijsko uèešæe zemalja èlanica u obnovi Iraka, kao i upuæivanje multinacionalnih snaga u tu zemlju, ali pod amerièkom kontrolom. Neke èlanice svetske organizacije takodje žele da UN dobiju veæu ulogu u procesu politièke tranzicije u Iraku i da se utvrde èvrsti rokovi za uspostavljanje iraèke samouprave. Predsednik Buš je rekao da iraèki Vladajuæi savet koga su postavile SAD ostvaruje napredak ka uspostavljanju demokratije, ali da je suviše rano za odredjivanje roka za izbore.\n“Glavni cilj naše koalicije u Iraku je samouprava iraèkog naroda, ostvarena regularnim i demokratskim sredstvima. Taj proces mora da se odvija u skladu sa potrebama Iraèana i ne treba da bude ubrzan kao ni usporen zbog želja drugih zemalja“.\nPredsednik Buš je naglasio da izbori u Iraku mogu da budu održani tek posle usvajanja novog ustava, što pretpostavlja znatno duži proces tranzicije nego što bi to želele neke zemlje. U UN, medjutim, i dalje postoji izvesna ogorèenost zbog toga što je amerièki predsednik preduzeo akciju prtiv Iraka bez odobrenja svetske organizacije. Pre rata u Iraku, predsednik Buš je izjavio u Generalnoj skupštini, da æe kredibilitet UN biti doveden u pitanje ukoliko se ne odobri upotreba sile protiv režima Sadama Huseina. Generalni sekretar UN, Kofi Anan izrazio je u svom govoru uznemirenost zbog unilateralizma Vašingtona, rekavši da on predstavlja opasan presedan.\n“Prema tom argumentu, države nisu obavezne da saèekaju dok se u Savetu bezbednosti ne postigne saglasnost. Umesto toga one za sebe rezervišu pravo da deluju unilateralno i sa ad hoc oformljenim koalicijama. Ta logika predstavlja fundamentalan izazov naèelima na kojima su, ma koliko nesavršeno, svetski mir i stabilnost poèivali poslednjih 58 godina“.\nAnan je rekao da su UN došle do raskršæa koje je isto toliko suštinsko kao i samo osnivanje svetske organzacije i da je sada potrebna kolektivna procena pretnji od strane terorista, kao i oružja masovnog uništenja, koje mogu da dovedu do jednostranih napada u cilju njihovog predupredjivanja.\nSa druge strane, Francuski predsednik Žak Širak je u svom govoru u generalnoj skupsstini Ujedinjenih nacija oštro napao amerièke akcije u Iraku. U emotivnom govoru, francuski lider je rekao da je odluka Sjedinjenih Država da zbace Sadama Huseina dovela Ujedinjene nacije u jednu od najozbiljnijih kriza u istoriji te organizacije. Obrativši se Generalnoj skupštini preko prevodioca, gospodin Širak je rekao da bi Savet bezbednosti trebalo da donosi osluke o upotrebi sile.\n“Niko ne može da sebi prigrabi pravo da upotrebi silu unilateralno ili preventivno. S druge strane u svetlu sve veæih pretnji, države èlanice moraju biti uverene da je Savet imao odgovarajuæa sredstva evaluacije i kolektivne akcije i da ima volju da deluje”.\nPredsednik Širak, je u svom govoru, rekao da svetska organizacija mora da nadgleda transfer suvereniteta iraèkom narodu.\n“Na Ujedinjenim nacijama je da daju legitimitet tom procesu i pomognu u postepenom transferu administrativne i ekonomske odgovornosti iraèkim institucijama u skladu sa realistiènim rokovima“.\nGospodin Širak je ponovio insistiranje Francuske da je mandat Ujedinjenih nacija neophodan za medjunarodne snage u Iraku. Medjutim, on je dodao da bi te snage trebalo da predvode Sjedinjene Države, koje obezbedjuju najveæi broj trupa.


SOKOJ: državni funkcioneri atakuju na autorska prava - Kreativna Srbija®\nOrganizacija muzičkih autora Srbije, SOKOJ ocenila je da najava ukidanja „muzičkog dinara“ znači da je država spremna da gazi sopstveni pravni poredak. U saopštenju za javnost SOKOJ ističe da će se stoga od danas žaliti svim sudovima, tužiće svakog državnog funkcionera za klevetu i uvredu, zloupotrebu službenog položaja, korupciju, sukob interesa, naknadu štete i nekompetentnost i da će redovno obaveštavati međunarodnu stručnu javnost o stavovima državnih funkcionera u Srbiji.\n„Muzički stvaraoci u Srbiji primaju najniže tantijeme u Evropi, omraženi su, jer ih godinama predstavljaju kao nekakve otimače, pune para i mimo zakona, a s druge strane, drugi građani su ubogi ugostitelji, siromašni vlasnici medija i organizatori mega koncerata, uvoznici opreme koji ne prave svoj privatni profit, već na svoju štetu doprinose ‘opštem interesu'“, navodi se u saopštenju. SOKOJ ističe da korišćenje muzike nije obaveza, već slobodan izbor vlasnika radio i TV stanica, diskoteka, ugostitelja i samo ukoliko koriste muziku, obavezni su da plate autorsku naknadu. Muzički stvaraoci smatraju da je interes države da obezbedi punu primenu svih zakona, pa i autorskih, kako bi državna kasa bila punija, ali državni funkcioneri Srbije smatraju suprotno.\nPročitaj i ovo Izvoz Srbije u Aziju\nKlasteri iz oblasti kreativnih industrija među najperspektivnijim u Srbiji\nZakon o privrednim društvima: početni kapital 100 dinara\nZbirka pesama za glas i klavir, pod nazivom “Biseri srpske umetničke solo pesme” autora Slavka Nikolića,...\nBaština & Muzeji, arhivi, galerije, zbirke Muzička industrija Srbija\nZbog nepotpunih muzičkih košuljica kompozitori u Srbiji su uskraćeni za honorar, zbog čega će Sokoj u...\nZavod za intelektualnu svojinu doneo je nedavno rešenje kojim se usvaja zahtev UFUS AFA Zaštita, Organizacije...


Novi predlog iz Brisela protiv „mračnih balkanskih sila“: Jedno stop Beogradu i Prištini - Sputnjik Srbija\n13:52 19 Januar 2021\n17:10 29.05.2019 Preuzmite kraći link\n„Nekadašnje tendencije ka konfrontaciji i retorici koje ne doprinose saradnji, ili čak oštroj konfrontaciji, mogu se u svakom trenutku pojaviti i periodično se ponovo pojavljuju. Upravo zato govorim da se nalazimo na raskršću“, istakla je Mogerinijeva novinarima u Briselu.\nPrema njenom mišljenju, ako poluga koju predstavlja evropska perspektiva za zemlje regiona bude razumno upotrebljena, „moći ćemo da podržimo tendencije ka saradnji i učiniti ih nepovratnim“.\n„Međutim, ako propustimo ovu priliku, vidim rizik povratka mračnih sila prošlosti u smislu konfrontacije, pa čak i sukoba. Potrebno je da se iskoriste perspektive evropske integracije kao način pomirenja i jedinstva u regionu“, dodala je ona.\nMogerinijeva je navela da događaji na Kosovu pokazuju da Beograd i Priština moraju da se vrate za pregovarački sto radi pune normalizacije odnosa.\n„Mislim da ono što se juče dogodilo na severu Kosova pokazuje da je status kvo neodrživ. Priština i Beograd bi trebalo da se vrate za pregovarački sto i krenu ka sveobuhvatnom pravno-obavezujućem sporazumu koji bi doveo do potpune normalizacije odnosa“, istakla je šefica evropske diplomatije.\nOna smatra da je zaključivanje sveobuhvatnog dogovora još moguće, ali da je za to potreban niz uslova, između ostalog da kosovske vlasti ukinu carine na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\n„Mislim da lideri i stanovništvo žele da krenu napred ka sporazumu koji u potpunosti normalizuje odnose, ali moraju se stvoriti uslovi za to. Pre svega želim da naglasim potrebu da se ukinu ili suspenduju carine od 100 odsto koju je uvela vlada Kosova na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine, koje očigledno krše sporazum i ne stvaraju povoljnu sredinu za pregovore. I dalje sam uverena i nadam se da će pobediti zdrav razum, a pregovori uskoro moći da se nastave“, ocenila je Mogerinijeva na konferenciji za novinare.\nOna je dodala da je u stalnom kontaktu sa obema stranama, ali i da je uvek spremna da ih pozove bilo gde već sutra ujutro kako bi se nastavili pregovori na najvišem mogućem nivou.\nMogerinijeva je navela da Evropska unija smatra da je neophodno uvesti potpuni moratorijum na sve kampanje Prištine i Beograda u periodu pregovora.\n„U trenutku kada počnemo da se sa obema stranama krećemo ka pregovorima na visokom nivou neophodno je da se stvori zaštitna atmosfera, svojevrstan moratorijum, potpuna suspenzija svih vrsta kampanja sa obe strane, kako bi se stvorilo okruženje za pregovore“, naglasila je ona.\nMogerinijeva je ponovo pozvala Kosovo da promeni odluku o carinama na srpsku i bosansku robu, što bi bio prvi korak ka deblokadi situacije. Prema njenom mišljenju, strane još mogu da obnove dijalog o sveobuhvatnom sporazumu.\n„To je u interesima obeju strana. Što pre to budu uspele, to bolje. Sa naše strane, mi nećemo diktirati niti davati neke spoljne predloge“, dodala je ona.\n„Uverena sam da je sporazum moguć, ali se prvo moraju doneti neke odluke“, zaključila je ona.\nFederika Mogerini, KiM


Oštre reči između LSV i LDP | Autonomija\nOštre reči između LSV i LDP\nLDP: Vrh LSV je toljaga u rukama Tadića; LSV: LDP vređa građane Vojvodine\nZamenik predsednika Lige socijaldemokrata Vojvodine Bojan Kostreš rekao je da LSV-u ne smeta to što potpredsednik LDP Dušan Mijić govori da Skupština Vojvodine treba da donese pokrajinski ustav, nego „činjenica da on to radi isključivo u propagandne svrhe“.\n„Jer i on i mi i cela Vojvodina znamo da je LDP vanparlamentarna stranka u Vojvodini i da nema načina da predloži takvo rešenje, nego ovo rade samo zato da bi se, zabrinuti za cenzus, pokazali autonomašima. A oni to u suštini nisu“, rekao je Kostreš u intervjuu za „Danas“.\nOn je rekao da se stavovi LDP-a o Vojvodini zapravo ne znaju i da ih oni „saopštavaju samo pred izbore“.\n„Ne postoji nijedan beogradski političar u Srbiji koji se vremenom nije ogrešio o Vojvodinu. Zar vi mislite da smo mi zaboravili ulogu Čedomira Jovanovića kao šefa poslaničke grupe DOS u obesmišljavanju omnibus zakona, Zakona o koncesiji i Zakona o privatizaciji? Ako smo poverovali njemu da se promenio, i ako je cela Srbija poverovala Vučiću i Dačiću da su postali evropejci, zašto je onda toliko teško verovati Tadiću da je prihvatio da je centralizacija pogubna za Vojvodinu i čitavu Srbiju?“, rekao je Kostreš.\nLDP: Vrh LSV je toljaga u rukama Tadića\nPotpredsednik LDP Bojan Đurić rekao je da pitanje Vojvodine ne mogu da reše Boris Tadić i Dušan Petrović, na čijoj listi su Nenad Čanak i još nekoliko funkcionera LSV.\n„Ne prihvatamo da vrh Lige bude toljaga u rukama Tadića protiv LDP, a to je uloga na koju pristaju poslednjih nedelja. Ne prihvatamo da nas funkcioneri Lige optužuju za separatizam i to rečnikom jogurt revolucionara iz osamdesetih. To ne zaslužuju pravi stari ligaši. I zato sam siguran da će oni 16. marta glasati za LDP, a ne za Tadićev politički zbeg“, rekao je Đurić.\nĐurić je dodao da LDP ne pravi sukob sa LSV, ali da LDP neće dopustiti da ga napada „nekoliko ljudi kojima je bilo jedino važno da imaju garantovane mandate na listi na kojoj čak ni Boris Tadić nije imao hrabrosti da bude“. On je dodao da je notorna besmislica da LDP ima neiskren odnos prema Vojvodini.\n„Judita Popović je bila sjajna poslanica i zastupala je interese Vojvodine bolje od svih petoro poslanika LSV zajedno. Posle 16. marta biće mnogo više poslanika LDP iz Vojvodine nego do sada. Biće ih više nego što će LSV imati na toj listi koju predvodi Miodrag Rakić“, rekao je Đurić.


Grad odustao od namere da kupi zrenjaninsku Pivaru\nRok za prijavu i podnošenje dokumentacije za kupovinu zrenjaninske pivare ističe danas, a iako su gradski čelnici ranije najavljivali da je Grad Zrenjanin zainteresovan za kupovinu, od toga se odustalo.\n„U konsultacijama s resornim ministarstvom, videli smo da kupovina ne može bez sprovedene procedure javne nabavke, za koju svakako ne bi bilo vremena. Tako Grad odustaje od ove kupovine, pa nema ni potrebe da žurimo sa sednicom Skupštine“ objasnio je Bulajić.\nNa prošloj javnoj prodaji, pre godinu dana, pojavio se jedino „MK Komerc“, koji je za procenjenu imovinu fabrike u centru grada od 188,8 miliona dinara, ponudio 41 milion, odnosno četvrtinu vrednosti, što Odbor poverilaca nije prihvatio.\nStečajni postupak pokrenut je jula 2010. godine, na predlog Grada Zrenjanina pošto je većinski vlasnik Momčilo Rajić pokušao da iz fabrike odnese proizvodne mašine kada je intervenisala i policija.\nU Zrenjaninskoj industriji piva proizvodnje nema od 2006. godine, a radnici su tvrdili da je za propast fabrike dobrim delom zaslužan Momčilo Rajić, vlasnik firme „Pan bir“, koji je 2003. godine kupio 51 odsto akcija ZIP-a.\nZrenjaninci su pozitivno reagovali na ranije date izjave gradskih čelnika o kupovini pivare i pokretanju proizvodnje, a gotovo svake godine u vreme održavanja tradicionalne manifestacije „Dani piva“ brojni su komentari da je Zrenjanin grad sa manifestacijom pivu u čast, ali bez svoje pivare.\nTagovi:fabrika, kupovina, momcilo rajic, odluka, pivara, privatizacija, skupština


Ako opštine do 1. januara nisu ispunile obavezu smanjenja broja zaposlenih, zakonodavac je „neposlušnim“ lokalnim samoupravama trebao da smanji transfer sredstava iz budžeta Republike Srbije. Država nije saopštila podatke o tome da li se to i desilo.\nU Bečeju je broj zaposlenih smanjen za 28 (opština, OSC „Mladost“, muzej, biblioteka i pozorište), 11 ljudi otišlo je u penziju, dok su preostalih 17 radnika (sve spremačice) dobili otkaz uz otpremnine, a od 1. februara trebali su biti zaposleni u Potisju d.o.o.\nPredsednik opštine Peter Knezi je tada rekao da su se predstavnici opštine „dogovorili sa direktorom Potisja da će to preduzeće nama (opštini) fakturisati njihove usluge, a pošto će u takvom rasporedu poslova imati i uštede na radnom vremenu, spremačice će se koristiti i za raznošenje računa, a najverovatnije će im Potisje naći i poslove čišćenja zgrada, u dogovoru sa kućnim savetima“.\nOpština je i posle 1. februara nastavila da plaća usluge čišćenja prostorija, ali ovoga puta preko faktura i računa. Da se ne radi o istinskoj racionalizaciji, ali ni uštedi radnog vremena, govore i podaci Odeljenja za finansije Opštinske uprave.\nPo računima koje je Potisje ispostavilo opštini za rad spremačica, od februara do maja plaćeno je 877.813,20 dinara. Račun za februar iznosi 215.883,36 dinara, za mart 204.930, za april 231.303,6 i za maj 225.694,24 dinara. U junu je opštini upućen račun za rad spremačica na iznos od 244.621,08 dinara, ali taj račun još nije plaćen.\nPlate spremačica u Potisju su lična stvar?\nTehnički direktor Potisja Čaba Štefaniga pozvao je u sredu novinara Bečejskog mozaika da obavi razgovor sa Miklošem Kevarijem u vezi sa pitanjima u zahtevu za slobodan pristup informacijama od javnog značaja. Kevari je rekao da je u Potisju zaposlena 21 spremačica i da im se ugovori obnavljaju tromesečno. „Od tog broja njih pet rade po osam sati u opštini, šest u sportskom centru, u pozorištu dve, u biblioteci tri, po jedna u Bečeju, Bačkom Gradištu i Bačkom Petrovom Selu, po jedna u Mesnoj zajednici Radičević i sve tri gradske i mesne zajednice“.\nNa pitanje kolike su plate spremačica u Potisju i na zahtev da obezbedi novinaru uvid u dokumente u kojima se nalaze tražene informacije i fotokopiju tih dokumenata Kevari je rekao:\n„To ne možete da dobijete, te dokumente kontrolišu oni koji su nadležni, a ovako vama ne mogu da dam jer su to lične stvari“. Na opasku da je Potisje u većinskom vlasništvu opštine Bečej i da građani imaju prava da znaju sve relevantne informacije, direktor Potisja je rekao da nije pravnik i da će kada popriča sa pravnom službom odrediti šta će raditi.\nZgradu Skupštine opštine čisti pet spremačica, svakoga meseca rade iste osobe, a prema izveštaju o izvršenim časovima rada za obračun zarade, rade osam sati dnevno.\nDakle, opština Potisju za rad jedne spremačice mesečno plaća od 40.986 do 48.924,2 dinara.\nPodatke o tome kolike su zaista plate spremačica u Potisju, koliko ih je u stalnom radnom odnosu i koje poslove rade osim čišćenja objekata Skupštine opštine i opštinskih ustanova, do utorka nismo mogli da dobijemo, jer direktor Mikloš Kevari sedam dana nije bio u firmi (barem su zaposleni tako rekli), ali smo podatke zatražili na osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nU izveštaju budžetske inspektorke koja je uradila eksternu reviziju poslovanja Potisja od 1. septembra 2008. do 31. decembra prošle godine, o kojoj smo opširno pisali u broju 514 od 30. jula, navodi se da su spremačice u Potisju prošle godine mesečno zarađivale 21.753,70 dinara neto.\nDa li su od 1. februara spremačice u Potisju dobile povišicu ili ne, saznaćemo kada dobijemo odgovor od nadležnih u ovom preduzeću.\nViše iz ove kategorije « U bečejskim prodavnicama: Hleb po istoj ceni, mleko skuplje\tViše od 50 hektara zemljišta zagađeno ambrozijom: Umesto fabrika raste ambrozija »


NOVA pozdravlja ukidanje pritvora Obradoviću: Pritvor sada odrediti Vučiću i Stefanovićima - NOVA stranka\n18.12.2019 Press služba Aleksandar Vučić, Naslovna, Nova stranka, opozicija, pritvor 0\nNova stranka pozdravlja današnju odluku Višeg suda u Beogradu da ukine pritvor Aleksandru Obradoviću iz Valjeva, čoveku koji je ukazao na kriminal i korupciju u Krušiku i koji po svemu zaslužuje status uzbunjivača.\nPodršku Obradoviću iskazali smo i na delu, podnevši, na osnovu njegovih tvrdnji, krivičnu prijavu Tužilaštvu za organizovani kriminal i to protiv predsednika Srbije Aleksandra Vučića, ministra policije Nebojše Stefanovića i njegovog oca Branka i bivšeg direktora Krušika Mladena Petkovića zbog malverzacija u prodaji oružja. Stoga i sada od nadležnih pravosudnih organa zahtevamo da, nakon ukidanja pritvora Obradoviću, isti odrede osobama navedenim u krivičnoj prijavi lidera NOVE Zorana Živkovića, jer su to lica koja treba da budu predmet istrage, a ne neko ko je razotkrio njihov kriminal.\nFunkcioneri Nove stranke, predsednik Zoran Živković, predsednik Saveta Aris Movsesijan, prvi čovek Gradskog odbora Nove stranke Beograd Branko Mladenović i lider Foruma mladih NOVE Uroš Eleković, sinoć su bili gosti Aleksandra Obradovića u njegovom domu u Valjevu, gde su, uoči odluke nadležnog suda, istakli da on mora biti na slobodi, a da je obaveza i dužnost svih nas da ne dozvolimo da ova velika afera, kao mnoge druge, prođe nekažnjeno. Ujedno su ponovili da stoje iza predloga koji je lider Nove stranke Živković izneo na konferenciji za novinare u holu Doma Narodne skupštine, da uzbunjivač Aleksandar postane novi direktor Krušika, jer kao neko ko je godinama odlično radio svoj posao i nije želeo da žmuri na kriminal koji ga je zahvatio, to najviše i zaslužuje.\nNaša borba se zato nastavlja, kako bi kriminalnom režimu Aleksandra Vučića i SNS-ovaca konačno došao kraj, a sve ono kroz šta su prošli ne samo Obradović, već i svi koji su se usudili da dignu glas protiv naprednog urušavanja naše zemlje, epilog dobilo u povratku Srbije na put slobodnih, demokratskih zemalja Evrope 21. veka, u kojoj se kriminal kažnjava, a poštenje nagrađuje.\nPrevious article\tŽivković u Insajder debati: Bojkot gura vodu na Vučićevu vodenicu, režim se pobeđuje borbom Next article\tSaša Živić za Danas: Top lista nadrealista 2


Brazil između politike i fudbala: Gužva u kaznenom prostoru - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tBrazil između politike i fudbala: Gužva u kaznenom prostoru\nKad je Brazil zvanično izabran za domaćina Mundijala 2014. godine tamošnje vlasti proračunale su da će im to takmičenje donositi dodatnih 0,4 odsto GDP godišnje sve do 2019. godine. Sad kad izgradnja stadiona kasni, cela konstrukcija puca po šavovima koji su sve samo ne fudbalski: iz FIFE stižu kritike, domaći graditelji stadiona štrajkuju tražeći veće plate i udeo u profitu, a javnost propituje vladu za koga su namešteni tenderi i da li će i siromašni moći da gledaju fudbal.\nU zemlji u kojoj sve banke zatvaraju svoja vrata tri sata pred utakmice, a za vreme Svetskog prvenstva u fudbalu se praktično ništa ne radi, predstojeći Mundijal postao je svojevrstan test spoljne i unutrašnje politike.\nKada je 30. oktobra 2007. Brazil i zvanično izabran za domaćina najvažnijeg fudbalskog takmičenja na svetu, posle neuspelog pokušaja Argentine i odustajanja Kolumbije, planovi domaćih vlasti ambiciozno su postavljeni i radovima se pristupilo brzo.\nIpak, u martu ove godine Žerom Valk, generalni sekretar FIFA-e, rekao je da je izuzetno zabrinut zbog stagnacije u pripremama. „Stvari ne funkcionišu, stadioni ne napreduju i sve mnogo kasni“, izjavio je Valk poručujući organizatorima da se ugledaju na Južnu Afriku koja je isto takmičenje organizovala u 2010. godini. U svojoj kritici on se osvrnuo i na brazilski kongres sa kojim FIFA već skoro pet godina ne može da nađe zajednički jezik.\nTo nije bio prvi put da zvaničnici Svetske fudbalske federacije upućuju kritike organizatorima. Iako se ovom prilikom, nakon oštre reakcije brazilskih političara, izvinio za Vakove oštre reči, predsednik FIFA-e, Sep Blater, je tokom prošle godine i sam više navrata upozoravao domaćine da zaostaju za planovima i da, ako se ovako nastavi, neki gradovi neće biti spremni.\nFudbal pripada svima\nVeliki ulog stavljen je na kocku. Svetsko prvenstvo će svakako doneti veliku vidljivost, ne samo Brazilu, već i celoj Latinskoj Americi, privući će preko tri miliona turista i doneti, kako se procenjuje, oko 5,3 milijardi dolara prihoda, a preračunato u dodatni rast društvenog proizvoda, 103 milijarde.\nFIFA je nezadovoljna lokalnim zakonodavstvom koje joj ne dozvoljava da preuzme punu kontrolu nad svim aspektima prvenstva, a nerazumevanje postoji i kada je cena karata u pitanju. Naime, u Brazilu studenti i penzioneri ulaznice za sportske događaje dobijaju po povlašćenoj ceni od 50 odsto. Lokalne vlasti žele da ovu praksu primene i na utakmice svetskog šampionata. Takođe, problem predstavljaju i televizijska prava za prenos utakmica jer FIFA insistira da pravo na prenos Mundijala imaju samo stanice koje su ta prava otkupila, dok Brazilci pokušavaju da omoguće lokalnim TV kućama makar ograničeni pristup šampionatu.\nI dok sa jedne strane brazilski ministar Aldo Rebelo pokušava da smiri strasti, tvrdeći da turnir može da počne i za nekoliko meseci ako treba, naglašavajući da od svih gradova domaćina samo Porto Alegre kasni za planovima, nekada njihov najbolji igrač Romario je uveren da će se domaćini obrukati. U više navrata on je upozoravao na kašnjenje radova ne samo na stadionima već i na aerodromima koji moraju biti spremni da prihvate ogroman broj navijača.\nIpak, ovaj bivši fudbaler insistira da se Svetskoj fudbalskoj federaciji ne sme dozvoliti da zahteva promene brazilskog zakonodavstva tim pre što joj finansijske rezerve dovoljavaju da učini ustupak domaćinima: prošle godine je ostvarila profit od 36 miliona dolara i time svoje rezerve podigla na 1,29 milijardi dolara. „Ako im ne objasnimo gde im je mesto, FIFA će uskoro biti moćnija od naše predsednice“ izjavio je Romario dodajući da će zbog kašnjenja troškovi organizacije biti drastično veći. Svi radovi koji ne budu završeni na vreme biće, kako se turnir približava, kategorizovani kao „hitni radovi“ što znači da će se izvršavati po hitnom postupku bez prethodnog tendera. Ovakva praksa će omogućiti najveću pljačku u istoriji Brazila, zloupotrebu javnih fondova, a troškove organizacije uvećati sa 44 na 55 milijardi dolara, smatra Romario.\nAli za koga se organizuje ovo prvenstvo? Netransparentnost u organizaciji Mundijala 2014. otvara pitanje da li će najpopularniji sport u Brazilu postati dostupan samo imućnima. Ta dilema je dodatno aktuelizovana činjenicom da su cene karata za utakmice između 120 i 150 dolara što je cena koja je nedostižna za prosečnog stanovnika ove južnoameričke zemlje.\nGrađani to doživljavaju kao nepravdu tim pre što je uprkos obećanjima datim 2007. da ni u jedan stadion neće biti uložen novac iz budžeta, vlada pre dve godine priznala da će se novcem poreskih obveznika izgraditi ili renovirati devet od dvanaest stadiona. Za svega tri stadiona obezbeđene su privatne investicije. Stoga su i razumljive sve glasnije kritike onih koji upozoravaju da dolazi do aproprijacije fudbala od strane bogatih, koji će uživati na tribinama izgrađenim parama svih, pa i siromašnih.\nZašto kažeš ljubav, a odlaziš\nIako će Mundijal u globalu pomoći i napretku zemlje i razvoju fudbala u Brazilu, na lokalnom terenu stvari stoje drugačije. Pod izgovorom organizacije prvenstva, lokalne vlasti raščišćavaju siromašne kvartove. Favele se bukvalno ruše i veliki broj ljudi ostaje bez krova nad glavom. Oko 400 porodica koje su živele u blizini stadiona Marakana nasilno je raseljeno kako bi se izgradio običan parking. Neke procene govore da će samo iz Rio de Žaneira biti izmešteno više desetina hiljada porodica.\nPojedini stadioni koji se grade za Mondijal i u koje država ulaže velike svote budžetskog novca biće otvoreni samo tokom prvenstva. To znači da će se na njima odigrati svega nekoliko sati fudbala i da će nakon toga tribine ostati prazne.\nNo, organizacija Mundijala nije jedini problem. Ni situacija u brazilskom fudbalu nije najsjajnija. Reprezentacija ove zemlje je, globalno gledano, i dalje najuspešnija reprezentacija koja je osvojila najviše titula prvaka planete (5) i nije propustila nijedno svetsko prvenstvo do sada. Brazilski klubovi, sa druge strane, dugo nisu uspevali da se izbore za sličan status. Jedan od problema bio je konstantan izvoz mladih talentovanih igrača. Od 1990. do 2006. broj fudbalera koji su godišnje napuštali ovu latinoameričku zemlju popeo se sa 130 na 850. Ova tendencija ostavila je trag i na posećenost stadiona, koja je 2005. godine iznosila skromnih 8000 gledalaca prosečno po utakmici.\nRanije su se zvezde poput Pelea, Zika ili Sokratesa dosta duže zadržavale u svojim matičnim klubovima. Tokom devedesetih se ovaj trend drastično promenio – brazilski klubovi nisu uspevali da finansijski isprate ponude koje su evropski klubovi nudili talentovanim igračima. Najveći uvoznik bio je Portugal, koji je zbog jezika bio savršeno mesto za adaptaciju mladih sportista. Tako Benfika danas u klubu ima petnaest Brazilaca, Sporting i Porto po osam, a Braga čak sedamnaest.\nGlobalni karakter fudbala uticao je i na praksu da mnogi od brazilskih igrača koji napuste državu uzimaju državljanstvo neke druge zemlje. To je toliko uzelo maha da je 2010. godine Sep Blater izjavio da „ako se ne obrati pažnja na uljeze iz Brazila, na sledećim svetskim prvenstvima svaka reprezentacija imaće timove pune Brazilaca”.\nKoliko god ova izjava zvučala kontraverzno, činjenica da bogate zemlje sve više privlače sportiste iz Južne Amerike i u tome ne štede novac, navela je FIFA-u da zabrani da igrač nastupa za reprezentaciju neke zemlje, ukoliko u njoj nije proveo minimum pet godina.\nNeke stvari su se do danas ipak promenile. Argentina sve više preuzima glavno mesto izvoznika fudbalskih talenata. U 2009. godini gaučosi su izvezli čak 1700 igrača, odnosno čak 300 više od Brazila koji je u toj godini izvezao 14% fudbalera manje nego prethodne. Jedan od razloga je svakako izuzetan napredak brazilske ekonomije koja je po nekim procenama već prešišala britansku. Ovo je omogućilo da potrošnja u fudbalu u Brazilu u 2010. godini skoči za 65% u odnosu na prethodnu, dok je u Evropi iste godine ovaj parametar doživeo pad od 25%.\nJedan od najperspektvinijih fudbalera na svetu, Nejmar, i dalje ne planira da pređe okean i zaigra u nekom od najjačih evropskih klubova. Igrača poput njega u Brazilu ima dosta. Ostaje nada da će oni uspeti da iskoriste izgrađene stadione i uteše ojađenu publiku plitkih džepova.


Vujanović: Nikolić je duhovit, jedva čekam da mi objasni neke stvari - 03.01.2016, Sputnik Srbija\nPredsednik Crne Gore Filip Vujanović izjavio je danas da izjavu srpskog predsednika Tomislava Nikolića da je Crna Gora primer kako država ne treba da bude... 03.01.2016, Sputnik Srbija\n17:54 03.01.2016 (Osveženo: 03:36 26.08.2021)\n„Vrlo se radujem da se vidimo, ispričamo o tome šta ga je podstaklo na jednu takvu ocenu, koja je uvredljiva za one koji su nosioci državne politike Crne Gore i koji su promovisali vrednosti EU i NATO-a“, dodao je Vujanović.\nVujanović je rekao da je predsednik Srbije čovek koji ima svoju duhovitost i da kroz nju iskazuje jedan odnos prema onome što je nerealan doživljaj.\n„Crna Gora ničim nije niti ugrozila svoj suverenitet, niti ga je prenela NATO-u, niti će to učiniti EU“, poručio je crnogorski predsednik.\nOn je ponovio da Crna Gora sa Srbijom želi izvanredne odnose na osnovama pune ravnopravnosti, punog partnerstva i međusobnog uvažavanja, prenose crnogorske „Vijesti“.\nNikolić je, naime, u intervjuu Sputnjiku pre 10 dana rekao da Srbiju ne treba porediti s Crnom Gorom, jer ona svesno poništava svoju samostalnost u donošenju odluka i preporučuje se kao država koja će prihvatiti sve što joj bude rečeno kako bi ušla u NATO.\nCrna Gora je, kako je srpski predsednik rekao, primer da država ne treba da bude igračka i da ljudi koji je vode ne smeju tako da je tretiraju. Prema njegovim rečima, za razliku od Crna Gore, Srbija sve vreme pokazuje da nije takva država i da sa njom ne mogu da se igraju.


Menadžer/ka projekta – Pravosuđe (Upravni sporovi)\nOpis poslova za radno mesto: Menadžer/ka projekta – Pravosuđe (Upravni sporovi)\nVII stepen stručne spreme, završen pravni fakultet\nOdlično usmeno i pisano znanje engleskog jezika, - a poželjno je dodatno poznavanje nemačkog jezika\nNajmanje 5 do 10 godina iskustva na sličnim poslovima\nPoznavanje nacionalnog zakonodavstva u oblasti upravnih postupaka i upravnog spora\nIskustvo u radu sa upravnim organima i Upravnim sudom\nIskustvo u radu sa međunarodnim organizacijama i donorskom saradnjom\nLice na ovom radnom mestu je odgovorno za:\nSamostalno upravljanje poverenim poslovima\nStručnu obradu i dalji razvoj oblasti za koju je preuzelo odgovornost u skladu sa postavljenim standardima\nOdržavanje dobre komunikacije i protoka informacija između svih zainteresovanih strana i GIZ-a\nSvi navedeni poslovi se sprovode u bliskom dogovoru sa vođom projekta, vođom tima i ostalim članovima tima.\nSprovođenje dodeljenih aktivnosti u u vezi sa poboljšanjem transparentnosti rada Upravnog suda i njegovih ogranaka;\nSavetodavna podrška stanovništvu, advokatima, sudijama i donosiocima odluka u okviru Vlade o korišćenju odluka Upravnog suda koje bi im pomogle u radu;\nPružanje podrške pri sklapanju ugovora sa javnim i privatnim institucijama;\nPružanje podrške pri približavanju procesa odlučivanja Upravnog suda široj javnosti;\nPodrška pri utvrđivanju i poboljšanju pravnih okvira za ostvarivanje transparentnosti procesa odlučivanja i odluka Upravnog suda i doslednosti u odlučivanju;\nDalji razvoj savetodavne podrške nacionalnim partnerima i implementacionim organizacijama u pogledu poboljšanja pristupa stanovništva upravnim organima i Upravnom sudu u zaštiti prava (pristup pravdi);\nPodrška umrežavanju relevantnih nacionalnih organizacija (saradnja između naučnih i stručnih organizacija) na temu poboljšanja saradnje Upravnog suda sa svim kategorijama stanovništva;\nKoncipiranje i sprovođenje mera komunikacije i učešća građana u radu Upravnog suda i upravnih organa;\nPodrška u koncipiranju poruka o pristupu uslugama Upravnog suda orijentisanih ka osetljivim kategorijama stanovništva (nacionalne manjine, osobe sa invaliditetom itd.);\nPodrška Pravosudnoj akademiji u definisanju programa obuka i sprovođenju plana obuke iz oblasti rada Upravnog suda;\nPodrška u implementaciji aktivnosti u vezi sa radom Upravnog suda (Komponenta 1);\nRedovno usaglašavanje sa vođom projekta i vođom tima oko projektnih aktivnosti;\nPružanje podrške oko poslova organizacije i menadžmenta;\nUčestvovanje u razradi, planiranju i implementaciji projektnih aktivnosti;\nPružanje podrške vođi projekta i vođi tima oko sinhronizacije sistema za planiranje i budžetiranje;\nRazvoj mera i obezbeđivanja kvaliteta (predlozi o potrebnim izmenama, poboljšanjima i inicijativama);\nKoordinacija relevantnih projektnih aktivnosti u saradnji sa partnerima kako oko organizacionih priprema tako i oko implementacije ovih aktivnosti;\nPružanje stručne podrške domaćim i međunarodnim stručnjacima;\nUčestvovanje odnosno samostalno organizovanje, sprovođenje, moderacija i dokumentovanje seminara, obuka, radionica, konferencija i drugih projektnih aktivnosti;\nPružanje podrške oko utvrđivanja potreba vladinih i nevladinih organizacija;\nStručno savetovanje projektnih partnera (npr. prilikom izrade projektnih predloga);\nUčestvovanje u kreiranju razmene informacija sa drugim donatorskim organizacijama, koje su relevantne za projekat i planiranje, i implementacija zajedničkih aktivnosti;\nPodrška u osmišljavanju PR- aktivnosti, kao i samostalno koncipiranje po nalogu neposrednog rukovodioca;\nPisanje novinskih članaka i drugih publikacija u skladu sa standardima GIZa i uz odobrenje vođe projekta;\nPružanje podrške vođi projekta i vođi tima oko planiranja projektnih finansijskih sredstava i praćenje projektnih finansijskih sredstava na mesečnom nivou (FIMO-vrednosti);\nPriprema potrebne dokumentacije za izradu ugovora o finansiranju i ugovora o lokalnim donacijama, ugovora o sa firmama i lokalnim ekspertima, sastavljanje opisa poslova (ToR), pribavljanje ponuda kao i pregovaranje oko uslova sklapanja ugovora;\nZavođenje i arhiviranje dokumenata u skladu sa GIZ – ovim sistemom odlaganja (odgovarajuće obeležavanje registratora, odlaganje u DMS-sistemu i slično);\nPutovanje unutar i van Srbije radi realizacije aktivnosti projekta;\nPrevođenje kraćih razgovora kao i prevođenje dokumenata, dopisa i drugih tekstova;\nObavljanje i drugih dodeljenih poslova.\nGore navedeni zadaci se izvršavaju u skladu sa pravilima i smernicama GIZ-a. Odnos prema opremi i dokumentaciji mora biti savestan. Radna komunikacija se ostvaruje na efikasan način i u skladu sa funkcijom.\nIzvrsno poznavanje rada sa informatičkim i komunikacijskim tehnologijama (odgovarajući softver i telefon, faks, elektronska pošta, internet) kao i kompjuterskih aplikacija (na primer MS-Office)\nSpecifično poznavanje struke i odgovarajućih metoda;\nPoznavanje međunarodnog i nacionalnog upravnog prava, kao i zakonodavstva koje se odnosi na socijalno ugrožene grupe i manjinska prava\nIzrazita reprezentativna sposobnost i komunikativnost\nLična inicijativa i konstruktivno razmišljanje\nIzrazita menadžerska i organizaciona sposobnost\nBiografiju i motivaciono pismo treba dostaviti na engleskom ili nemačkom jeziku najkasnije do 15. aprila 2021. godine. Biće kontaktirani samo kandidati koji uđu u uži izbor.


Trump: Ne podržavam niti jednu stranu u Siriji — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n8. Oktobra. 2019. Svijet\nVlasti Sjedinjenih Američkih Država (SAD) saopćile su u ponedjeljak da neće ni na koji način učestvovati, niti podržati vojnu operaciju koju Turska planira uskoro izvesti na sjeveru Sirije i to istočno od rijeke Eufrat.\n“Oružane snage SAD-a neće podržati, niti biti uključene u operaciju. Snage SAD-a, koje su porazile ISIS i njegov teritorijalni kalifat više neće biti neposredno na tom području“, navodi se u saopćenju.\nZvanična Ankara upozorava da YPG predstavlja sirijski ogranak terorističke organizacije PKK koja je u protekle tri decenije ubila najmanje 30.000 osoba. Ta teroristička grupa pod okupacijom drži sjevernosirijske regije na istočnoj obali Eufrata.


NOĆ U BEOGRADU Jedna saobraćajna nezgoda, hitna intervenisala 121 put\nTokom noći u Beogradu dogodio se samo jedan saobraćajni udes kada je u 19.10 u ulici Jurija Gagarina povređena jedna osoba koja je zbrinuta na licu mesta, navela je portparolka Hitne Pomoći, Nada Macura.\nHitna pomoć u Beogradu imala je noćas 121 intervenciju, od čega 18 na javnom mestu.\nOd hroničnih bolesnika za pomoć su se noćas najviše javljali astmatičari, neurološki i cerebrovakularni bolesnici, hipertoničari.\nTokom jučerašnjeg dana Hitna pomoć je imala ukupno 142 intervencije od čega 44 na javnom mesto a dogodilo se sedam udesa u kojima nije bilo teže povređenih, rekla je Macura.\nMIRNA NOĆ U PRESTONICI Jedna lakša saobraćajna nesreća, povređen muškarac\nU Beogradu bez saobraćajki u toku noći\nDETETU (7) POVREĐENA GLAVA Noćas tri saobraćajne nesreće, sedmoro lakše povređeno


Ministarstvo pravde će učestvovati u promociji i zaštiti prava LGBT osoba\nMinistarstvo pravde i ljudskih prava Crne Gore i NVO Juventas inteziviraće komunikaciju i saradnju kroz projekte, koje u cilju promocije i zaštite ljudskih prava LGBT, realizuje NVO Juventas u sljedeće dvije godine. To je predviđeno Memorandumom o saradnji između Ministarstva pravde i ljudskih prava i NVO Juventas kojeg su u Vladi u aprilu 2012. godine potpisali potpredsjednik Vlade i ministar pravde i ljudskih prava Duško Marković i predsjednica Upravnog odbora NVO Juventas Ivana Vujović.\nGlavni cilj saradnje predviđene ovim Memorandumom jeste unapređenje kvaliteta servisa koji se pružaju LGBT osobama.\nMemorandumom se predviđa i da će Ministarstvo pravde i ljudskih prava, u domenu svojih nadležnosti, ljudskih i tehničkih kapaciteta, podržati realizaciju projektnih aktivnosti koje se realizuju u okviru Juventasovog programa Promocije i zaštite ljudskih prava LGBT osoba. Potpisnici su se obavezali i na saradnju na aktivnostima monitoringa sprovođenja preporuka Savjeta Evrope o mjerama borbe protiv diskriminacije LGBT osoba, u onoj mjeri u kojoj je to predviđeno nadležnostima Ministarstva pravde i ljudskih prava.\nNa sastanku koji je uslijedio nakon potpisivanja, sagovornici su se saglasili da je potrebno intenzivirati rad radne grupe koja je zadužena za pripremu programskog dokumenta za borbu protiv homofobije i istakli očekivanja da će rad na tom dokumentu biti završen do kraja aprila.


Implementacija ERP-a | Ad Hoc Software\nEfikasnije upravljanje poslovanjem kroz integrisane aplikacije\nImplementacija ERP sistema je jedan od dokazanih načina za bolje upravljanje poslovanjem\nAd Hoc Software pruža usluge implementacije kao i održavanje i podršku za Odoo ERP sistem\nSa skoro dve decenije iskustva u sferi ERP i drugih poslovnih programa, kao i kroz kontinuiniran rad sa našim klijentima razvili smo određeni pristup implementaciji, koji rezultira drastičnim snižavanjem troškova i ukupne cene koštanja.\nNaš pristup je u potpunosti baziran na SaaS (Software as a Service) modelu, što je još jedna velika prednost u poređenju sa tradicionalnim ERP rešenjima, jer ne morate da trošite vreme i novac na izgradnju i održavanje zahtevne infrastrukture.\nModerna arhitektura, na kojoj je razvijen sistem, omogućava korišćenje na svim uređajima i operativnim sistemima, koji imaju Internet pretraživač (mobilni telefoni ili tableti sa Android, iOS ili Windows OS ili računari sa Windows, MacOS ili Linux operativnim sistema).\nImplementaciju ERP-a izvodimo u nekoliko koraka\nImplementacija ERP-a i tim koji učestvuje u projektu\nVažno je odabrati prave ljude i sa jedne i druge strane\nZa uspešan start trebalo bi oformiti tim koji uključuje sledeće uloge:\n• Menadžera projekta,\n• Analitičar poslovnih procesa,\n• Implementator i/ili developer,\nUkoliko se radi o implementaciji većeg obima, potrebno je uključuti i predstavnike odeljenja, kao što su računovodstvo, prodaja, nabavka itd. Dobra praksa je i da se uključi spoljni ERP konsultant, koji bi pored stručnog doprinosa takođe imao i ulogu medijatora između naručioca i izvršioca posla.\nIzrada plana implementacije ERP-a\nImplementacija ERP sistema se sastoji od koraka koje je potrebno delegirati članovima tima u zavisnosti od uloge u timu:\nProcena troškova i difinisanje budžeta\nIzrada terminskog plana implementacije,\nMigriranje podataka u novi sistem\nTestiranje, prelazak na novi sistem i obuka\nEvaluacija uspešnosti projekta implementacije ERP sistema.\nTroškovi mogu da se definišu tek nakon izrade detaljnog plana implementacije.\nKoliko god da se fazi planiranja pristupi ozbiljno, uvek postoje troškovi koje je teško predvideti, a koji mogu biti:\n•\tRazni hardware-ski ili mrežni zahtevi,\n•\tPrekovremeni sati zaposlenih,\n•\tTreninzi i konsultacije,\n•\tPrilagođavanje software-a,\n•\tDodatni backup prostor itd.\nOvo je prvi korak „pomeranja“ vaše kompanije prema novom sistemu i on uključuje:\n•\tČišćenje i verifikaciju podataka,\n•\tPodešavanje baze podataka,\n•\tMapiranje podataka iz starog sistema sa poljima u novoj bazi,\n•\tTransfer podataka u novi sistem,\n•\tTestiranje i verifikacija prenetih podataka sa starim sistemom.\nPrihvatanje novog sistema od strane korisnika je ključ do uspešne implementacije ERP sistema, a kvalitetna obuka je neophodna da bi se ovo postiglo.\nNaše obuke su bazirane na korisničkim ulogama u sistemu, a izvode se kao „In-person“ i kao „E-learning.\nGo Live ili početak korišćenja sistema\nDošao je veliki dan. Ovo je korak koji sadrži najviše neprijatnih iznenađenja, da bi smo ih minimizirali podelili smo ga na nekoliko tačaka:\n•\tTestiranje sistema (pre i posle puštanja),\n•\tPriprema zaposlenih i eventualna pomoć „sa strane“,\n•\tIdentifikovanje ključnih metrika sistema,\n•\tKreiranje strategije komunikacije,\n•\tProvera stabilnosti mreže i sistema,\n•\tPostavljanje backup procesa.\nEvaluacija uspešnosti implementacije ERP sistema\nPomoći ćemo vam da dođete do odgovora kroz nekoliko dodatnih metrika:\n•\tROI: da li vidite povrat novca potrošenog na ERP?\n•\tSmanjenje grešaka: dobro implementiran ERP sistem treba da smanji greške izazvane ljudskim faktorom.\n•\tPovećanje produktivnosti: da li je ERP postigao ono za šta je projektovan?\n•\tPovećanje zadovoljstva klijenata: da li brže obrađujete narudžbine?\nŠTA NAS ČINI DOBRIM IZBOROM ZA VAS?\nNe postoji univerzalni recept, sve kompanije su različite...\nUspešna implementacija ERP sistema znači da ste dobili rešenje koje je optimalno za vas, vaše potrebe i zahteve.\nOdoo je rešenje za upravljanjem celokupnim poslovanjem\nBrže, bolje i efikasnije


VUČIČEVA ODMAZDA ZBOG PODRŠKE NOVAKA ĐOKOVIĆA DEMONSTRANTIMA: Na udaru se našla njegova supruga Jelena Đoković... | Slobodna Bosna\nPorodica Novaka Đokovića našla se na udaru provladinih tabloida nakon što je najbolji teniser svijeta podržao proteste koji se posljednje dvije subote održavaju širom Srbije.\nBeogradski portal pod kontrolom Aleksandra Vučića, samo par sati nakon podrške Novaka Đokovića demonstrantima širom Srbije, brutalno je napao Jelenu Đoković i njemu majku Veru Ristić, zbog svojih privatnih poslova vezanih za izgradnju malih hidroelektrana.\nĐokovićeva podrška protestima odjeknula je ne samo u Srbiji već i širom svijeta, pa su je prenijeli brojni svjetski mediji.\nKako piše "24sedam", Vera Ristić, majka Jelene Đoković, supruge najboljeg srbijanskog tenisera Novaka Đokovića, već godinama je na meti pravih ekologa i ljudi koji se bore za očuvanje prirodnih dobara Srbije, a zbog toga što je godinama unazad gradila male hidroelektrane po Srbiji.\nU subotu su širom Srbije održani protesti.\nUlje na vatru, kako piše ovaj portal, dolio je Novak Đoković svojom podrškom "ekološkom" skupu, koji je zet Vere Ristić koja je bila suvlasnik, ali i direktor kompanija "Eko energo" i vlasnik firme "Eko global" i borila se svim silama da bespravno izgradi mini hidroelektrane i, navodno, uništi srbijanske rijeke i prirodu.\nNovak Đoković je otvoreno na društvenim mrežama podržao protest "ekologa" i naišao na hvalospjeve svih opozicionih medija i učesnika protesta. Međutim, na račun Jelenine majke, pa i nje same, na društvenim mrežama se konstantno vodi polemika o poslovima Vere Ristić, koji, navodno, ni u najmanju ruku nisu naklonjeni ekologiji.\n"Ima kod nas lijepih vrhova, samo pitaj mamu. Licemjerno je promovisati ljubav, prirodu i zdrav život, a mama ti urniše sve vodotokove Srbije", "Licemjerčine jedne, mama ti uništi pola Srbije minihidroelektranama. Plaćajte porez!", " Je l' ste to krenuli da vidite u koju rijeku sledeću da strpate cijev?", "Samo dođe mama Vera i svu prirodu lijepo uništi #stopMHE", samo su neki od komentara na društvenim mrežama upućenih Jeleni Đoković.\nNaime, offshore preduzeće "Eco-global" registrovano je za poljoprivrednu proizvodnju, u vlasništvu Vere Ristić, koja je imala samo dva zaposlena i bila registrovana za obavljanje mješovite poljoprivredne proizvodnje, a nakon samo dva mjeseca ova kompanije je promijenila djelatnost u proizvodnju električne energije.\nPortal "24sedam" došao je i do saznanja od Elektroprivrede Srbije po kojoj tarifi rade, a o tome nastavljamo dalje istraživanje.\nPodsjetimo, Jelena Đoković se prvi put o poslovanju svoje majke oglasila tek 2020. godine i to putem Instagrama, kada joj je jedna žena postavila pitanje "da li će se konačno oglastiti o minihidroelektranama koje gradi njena mama".\nSVE PRŠTI OD LUKSUZA: Pogledajte Novakovu vilu od 10 miliona eura u Španiji (VIDEO)