Srpska pravoslavna crkva i slučaj Vukašina Milićevića: Neposlušnost, teološko razmimoilaženje ili politički sukob u crkvi - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Srpska pravoslavna crkva i slučaj Vukašina Milićevića: Neposlušnost, teološko razmimoilaženje ili politički sukob u crkvi\n3Piše: BBC News na srpskom 09. aprila 2020. 14.19\nIvan Dinić/Nova S/Utisak nedelje\nIstupanja u javnosti Vukašina Milićevića, sveštenika i docenta na Pravoslavnom bogoslovskom fakultetu u Beogradu, ni do sada nisu prolazila neprimećeno – ni u krugovima Srpske pravoslavne crkve, ni u široj javnosti.\nKada je govorio protiv peticije kojom se zahteva revizija Darvinove teorije evolucije, bliskim odnosima države i crkve ili o aktuelnoj temi pričešća tokom pandemije korona virusa, stekao je podršku i onih koji nisu vernici SPC.\nMediji su ovog mladog sveštenika i profesora već nazvali „revolucionarom u crkvi“.\nMeđutim, zvaničnici SPC su vrlo brzo reagovali i kaznili Milićevića zabranom obavljanja svešteničkih dužnosti i nastupima u javnosti.\nOglasio se i Senat Univerziteta u Beogradu, koji je apelovao da se Milićeviću omogući da javno istupa.\nAko je optužen za neposlušnost, Milićeviću može biti izrečena epitimija, disciplinska mera kojom mu se zabranjuje vršenje liturgije u određenom vremenskom periodu.\nMeđutim, optužba da stavlja sebe iznad crkve je ozbiljnija i može dovesti i do oduzimanja čina, kaže verski analitičar Vladimir Veljković za BBC na srpskom.\nOn objašnjava da u Statutu SPC ne postoji odredba koja omogućava da samo patrijarh i Sinod mogu da tumače teološke stavove crkve, već da to može da uradi i neko ko je profesor teološkog fakulteta.\nPrema njegovom mišljenju, pitanje pričešća je samo povod za crkveno-političke obračune.\n„Sinod i Patrijarh žele da preuzmu monopol nad javnim nastupima crkve“, kaže Veljković, dodavši da se teolozi, sveštenici i episkopi koji misle da crkva treba da bude prisutna u javnosti na drugačiji način – sankcionišu.\nSenat Univerziteta saopštio je da „članovi univerzitetske akademske zajednice imaju pravo na javno istupanje i slobodu izražavanja, uključujući nastupe pred publikom i u sredstvima javne komunikacije, kao i na slobodno izražavanje stavova u štampanim i elektronski dostupnim materijalima.“\n„Da bi ovo pravo bilo u punoj meri uživano, potrebno je da svi imamo razumevanje prema činjenici da se radi o jednom od osnovnih uslova za uživanje prava na autonomiju Univerziteta, koja je garantovana najvišim domaćim i međunarodnim pravnim aktima“, piše u saopštenju Senata.\nŠta je Milićević rekao?\nSnimak vernika u Novom Sadu koji čekaju da se pričeste, održavajući u redu međusobnu distancu, da bi zatim svi konzumirali vino iz istog putira i kašike izazvao je snažne reakcije javnosti u Srbiji, gde su na snazi mere zabrane javnog okupljanja od uvođenja vanrednog stanja zbog epidemije virusa korona.\nU autorskom tekstu u nedeljniku Vreme, Milićević izneo je stav da neodustajanje od pričešćivanja na ovaj način „može proizvesti ozbiljne posledice“ i za osobu koja prima pričest, ali i za mnoge druge.\n„Sve ovo nema nikakve veze sa slobodom veroispovesti, već sa zdravim razumom bez koga upravo ta sloboda nema ama baš nikakvog smisla“, tvrdi Milićević u Vremenu.\nTri dana kasnije, 27. marta, gostujući u emisiji Utisak nedelje, on je kritikovao odluku crkve da se pričest vrši po kućama vernika, ocenivši da će biti teško sprovodiva.\nTakođe, tom prilikom doveo je u pitanje reakcije svojih kolega iz crkve koji su tvrdili da se „niko nikada nije zarazio na taj način“, rekavši da „nemamo svedočanstva o tome, jer smo tek pre 150 godina saznali za bakterije i viruse“.\nPojedini vernici u Beogradu ovih dana su u crkvu išli sa maskom\nŠta je rekla Srpska pravoslavna crkva?\nU saopštenju koje je potpisao patrijarh Irinej, stoji da Milićević bez dozvole arhiepiskopa nastupa u javnosti, iznoseći „stavove suprotne stavovima Sinoda… ne libeći se otvorene, za crkvenu javnost sablažnjive, kritike zvaničnih stavova crkve“.\nZbog toga što je „svoja umovanja i mudrovanja stavio iznad sabornog uma crkve“, Milićeviću je zabranjeno da nastupa u javnosti, obavlja svešteničke dužnosti i stavljen je u nadležnost crkvenog suda Arhiepiskopije beogradsko-karlovačke.\nU crkvi važi običaj da sveštenik traži dozvolu nadležnog arhijereja za nastupe u javnosti.\nZahtev da profesori Bogoslovskog fakulteta za gostovanja u medijima traže arhijerejski blagoslov, patrijarh je poslao 2017, posle javnog apela grupe profesora ovog fakulteta protiv revizije Darvinove teorije evolucije u nastavi.\nU tom dokumentu, patrijarh se poziva na Ustav SPC.\nGrupa studenata Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta pokrenula je onlajn peticiju upućenu Rektoratu i Senatu Beogradskog univerziteta, u kojoj traže podršku BU u odbrani slobode mišljenja.\nKo je Vukašin Milićević?\nRođen je 1982. u Beogradu, gde se školovao; diplomirao je na Pravoslavnom bogoslovskom fakultetu; odbranio je master iz istorije na Filozofskom fakultetu.\nRadi kao docent na Pravoslavno-bogoslovskom fakultetu u Beogradu i paroh je pri Hramu Svetog Save.\nTekstom „Bliski susret treće vrste“, objavljenim na sajtu Borba za veru, u kome spekuliše šta bi se desilo kada bi se ispostavilo da postoje vanzemaljci, uzburkao je duhove u crkvi i tabloidnoj štampi.\nSa nekoliko kolega sa Bogoslovskog fakulteta poslao je javni apel protiv peticije za reviziju izučavanja teorije evolucije 2017, na šta je crkva reagovala razrešenjem potpisnika svih crkvenih dužnosti. Milićević je smenjen sa mesta urednika radija Slovo ljubve.\nPrijatelji ga opisuju kao veoma obrazovanog čoveka, širokih shvatanja, uvek spremnog za razgovor.\nIzjavama da je „moguće biti socijalista a ne biti hrišćanin, ali da nije moguće biti hrišćanin, a ne biti socijalista i da isto to važi i za borce za slobodu“ stekao je titulu „revolucionara“ u crkvi.\nSukob „tradicionalista“ i „novotaraca“\n„Ovaj sukob neme veze sa teologijom, u pitanju je sukob moći između različitih političkih struktura u crkvi“, tvrdi Miljan Tanić, nekada urednik radio stanice.\nOn objašnjava da već deset godina u crkvi tinja sukob između „tradicionalista“ i „novotaraca“, ljudi koji žele da se vrate korenima hrišćanstva.\n„Ne živimo u vreme Vizantije, ni Nemanjića, ni u 19. veku kada su sveštenici bili ustanici ili su im pomagali“, kaže Veljković, uz opasku da je „sada drugačije vreme, a crkva se tu slabije snalazi i pokušava da održi modele ponašanja iz ranijih vremena“.\nOn ističe da u na Bogoslovskom fakultetu i u sveštenstvu postoje teolozi koji pokušavaju da razumeju u kakvom svetu deluje crkva.\nSve odluke vezane za delovanje crkve donose se na saborima, koji se održavaju dva puta godišnje.\nVeljković je podsetio da Sinod SPC nije sazvao jesenji Sabor, čime je načinjen presedan.\nGrupa od 14 vladika je tim povodom poslala pismo patrijarhu Irineju, zahtevajući hitno sazivanja Sabora, najvišeg tela u SPC.\nNa proslavi 800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve dodeljen je orden Svetog Save predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, protiv čega se takođe pobunili potpisnici pisma.\nSPC i korona virus\nSrpska pravoslavna crkva tokom epidemije korona virusa nije zatvorila crkve i hramove.\nDve nedelje nakon što je u Srbiji zabeležen prvi slučaj korona virusa, Patrijarh Irinej je prvi put pozvao sveštenstvo, ali i vernike, da poštuju odluke Vlade Srbije o merama zaštite od virusa.\n„Pozivamo sve vernike starije od 65 godina, kao i mlađe slabijeg opšteg zdravstvenog stanja i slabijeg imuniteta, da se narednih dana i nedelja uzdrže od dolaska u hramove na sveta bogosluženja i ni sebe ni druge ne izlože riziku“, piše u saopštenju.\nNajmanje trojica sveštenika su zaraženi korona virusom, a Episkop valjevski Milutin je preminuo nakon lečenja.\n„Crkva neće prekidati služenje svete Liturgije niti prestati da pričešćuje vernike jer je to stvar oko koje se ne može raspravljati: ona predstavlja osnovu naše vere u Boga Živoga“, piše u saopštenju Sinoda.\nDirektor patrijaršijske upravne kancelarije Stojadin Pavlović rekao je da vernici SPS ne treba uopšte da u hramovima celivaju ikone, krst, svetu čašu i ruku sveštenika jer se svi suočavamo sa korona virusom. Doneta je i odluka da u hramu ili crkvi može biti samo petoro ljudi.\nOn je za BBC na srpskom rekao da će „crkva poštovati šta država naloži“, ali je na pitanje o uzimanju pričešća iz zajedničke kašičice odgovorio da „taj običaj za sada ostaje“.\nIz Sinoda Srpske pravoslavne crkve rečeno je da se „vernici iz iste čaše pričešćuju već dve hiljade godina“ i da to „ne rade prinudno već dobrovoljno“.\nMilićević je tokom gostovanja u emisiji Utisak nedelje rekao, bez imenovanja konkretnih političara, da je u obraćanju javnosti pokazan „deficit humanosti“.\nOn smatra da političari na konferencijama za medije „manipulišu najgorim osećanjima u čoveku“.\n„Manipulišete neodgovornošću i pod maskom odgovornosti uterujete strah u kosti, mislim da je to veoma pogrešno. Nije potrebno biti stručnjak iz psihologije da bismo znali koliko je to štetno“, rekao je Milićević tada.\nZbog komplikovane procedure, građani Srbije odlučuju se na testiranje u Mađarskoj\n09. aprila 2020. u 17.04\nMilićevića za predsednika!\n09. aprila 2020. u 18.41\nVeljković se predstavlja kao verski analitičar dok je istovremeno funkcioner Demokratske stranke\nDa li to isključuje jedno drugo?


Australija bolja od SAD, pobede za Brazil i Mađarsku ! - Vaterpolo vesti\nPočetna » Nacionalna selekcija » Australija bolja od SAD, pobede za Brazil i Mađarsku !\nAustralija bolja od SAD, pobede za Brazil i Mađarsku !\nDrugog dana takmičenja Superfinala Svetske lige do pobeda su stigle Mađarska, Srbija, Brazil i Australije. U prvom susretu dana Brazil je posle poraza od Crne Gore pruzio dobru partiju i pobedio Kinu 12:9. Pod vođstvom Ratka Rudića Brazilci su pokazali da imaju potencijal, pošto su u prvom poluvremenu ostavili Kinu bez realizacije, a na drugoj strani pogodili osam puta. Nakon takvog otvaranja meča Kinezi su se borili u nastavku, uspeli da smanje razliku, ali ne i da ugroze pobedu Južnoamerikanaca. Felipe Silva vodio je Brazilce sa 4 gola do prvog trijumfa na turniru. Za Kineze je to bio drugi poraz, a u Grupi A ih još očekujke duel sa Crnom Gorom u sredu pa će najverovatnije završiti grupnu fazu na poslednjem mestu. Selektor Rudić bio je zadovoljan reakcijom ekipe posle poraza prvog dana.\n“ Zadovoljni smo rezultatom. Analizirali smo jučerašnju utakmicu i uvideli šta moramo da poboljšamo kako bi došli do pozitivnog rezultata. Bolje sm se pripremili i imali više koncentracije. Igrali smo posvećeno i organizovano, jako u odbrani i napadu sa dobrim šutevima. Bilo je teško držati takav ritam od početka do kraja. Nadamo se da ćemo nastaviti da napredujemo“ kazao je trofejni stručnjak na klupi brazilskog tima.\nDominaciju Grupe B nastavila je Mađarska, i nakon uverljive pobede protiv Australije prvog dana vezala je drugi trijumf pobedivši Kanadu sa 10:3. Ekipa Tibora Benedeka je u usponu forme, sa mnogo samopouzdanja kao vladajući evropski prvak i pokazala je u meču sa Kanadom da je superiorna. Deneš Varga dao je tri gola za Mađare, a posebno je bila upešatljiva njihova igra u odbrani na kojoj insistira selektor Benedek.\nMađarima ostaje duel sa SAD a potom četvrtfinale. Oni su prošle sezone bili u finalu gde ih je sa 12:7 pobedila Srbije. Prema viđenim igrama isti timovi mogli bi se naći u borbi za pehar i ove godine.\nSrbija je nastavila sa dobrim partijama, i u drugom kolu Grupe A pobedila Crnu Goru sa 12:5, u novoj dominantnoj predstavi izabranika Dejana Savića.\nU poslednjem meču dana očekivalo se najviše borbe u duelu Australije i SAD. Oba tima su se opredelila za stručnjake Jugoslovenske škole, pošto Australijance predvodi Elvis Fatović, a Amerikance Dejan Udovičić. U bazenu Australijanci su pokazali da su trenutno iskusniji i bolji tim, i u dinamičnoj i borbenoj utakmici stigli do trijumfa od 8:4.\nAustralijance na putu ka druoj poziciji na kraju grupne faze očekuje još duel sa Kanadom, dok će Amerika igrati sa Mađarskom.\nSuperfinale Svetske lige, rezultati mečeva 2. kola i poredak po grupama:\nBrazil – Kina 12:9 (3:0, 5:0, 3:4, 1:5)\nMađarska – Kanada 10:3 (1:1, 3:0, 3:2, 3:0)\nSrbija – Crna Gora 12:5 (3:0, 2:0, 5:1, 4:4)\nSAD – Australija 4:8 (1:2, 2:1, 0:3, 1:2)\nGrupa A: Srbija 6, CRna Gora 3, Brazil 3, Kina 0.\nGrupa B : Mađarska 6, Australija 3, SAD 3, Kanada 0.


Plus X nagrada za novi Volvo S60 • Life.ba • Automoto\nSigurnosna inovacija Volvo Car korporacije, ponovo je osvojila prrstižnu nagradu. Ovaj put, pedestrian detection sistem (detekcija pješaka) sa full auto brake funkcijom (potpuno automatsko kočenje), premijerno predstavljeno u potpuno novom S60, osvojio je Plus X nagradu u kategoriji inovacija, te s pravom nosi titulu najboljeg produkta 2010. godine.\nOvaj, svjetski unikatan sistem, pri nižim brzinama sprječava kontakt sa pješakom, dok pri višim značajno smanjuje brzinu kretanja i umanjuje posljedice naleta na pješaka. Žiri sastavljen od 144 člana iz 32 zemlje je gotovo jednoglasno nagradio ovu tehnološku inovaciju švedskog proizvođača automobila.\nPlus X Award, najveće svjetsko takmičenje na polju tehnologije, sporta i životnog stila, nagrađuje proizvođače izuma nesvakidašnje kvalitete. Više od 1000 proizvoda iz raznih sektora tehnologije, sporta i životnog stila su učestvovali u ovogodišnjem takmičenju. Proizvodi su se ocjenjivali u kategorijama inovativnosti, kvalitete, dizajna, lakoće korištenja, ergonomije i ekologije.\nProizvodi nagrađeni sa najvišom Plus X nagradom, automatski dobijaju i titulu najboljeg proizvoda godine u svojoj kategoriji. Krucijalni element prilikom donošenja odluke jeste racionalnost inovacije, odnosno Plus X faktor, koji ga jasno izdvaja od konkurencije. Žiri je prepoznao tu inovativnost u novom Volvo sigurnosnom sistemu.\nPedestrian detection sistem sa full auto brake funkcijom, kombinuje novorazvijenu radarsku jedinicu u masci hladnjaka i kameru na unutrašnjem retrovizoru u efektivan sistem koji otkriva pješake ispred vozila. Ukoliko vozač ne reaguje na vrijeme u kritičnoj situaciji, sistem automatski aktivira punu kočionu snagu. Polovina svih nesreća sa pješacima dešava se pri brzini manjoj od 25 km/h. Novi Volvo sistem može u potpunosti spriječiti nesreću do brzine kretanja od 35 km/h. Pri većim brzinama kretanja, sistem omogućava maksimalno usporavanje i tako značajno smanjuje posljedice kontakta sa pješakom.\nVolvo je u razvoj novog sistema potrošio preko pet godina. Prevezeno je pola miliona testnih kilometara u različitim dijelovima svijeta, kako bi sistem mogao funkcionisati u najrazličitijim saobraćajnim situacijama u skladu sa specifičnim ponašanjem pješaka, cestovnom infrastrukturom i klimom. Pedestrian detection je nadogradnja potojećeg Volvo collision warning sistema, koji sprječava nalet na vozilo ispred, a premijerno je predstavljen u potpuno novom Volvu S60.\nPlus X nagrada i titula „Best Poduct of the year 2010“ još jednom potencira specifičnu poziciju švedskog proizvođača, kada je u pitanju sigurnost i naglašava cilj kompanije da proizvodi najsigurnije automobile na svijetu.


TANJUG/ STRAHINJA ACIMOVIC/ bg\n"Zvanièna politika Republike Srbije je poštovanje Detjtonskog sporzuma, i sve što je u skladu sa Dejtonom podržaæemo i sve što se dogovore tri konstitutivna naroda mi æemo podržati", rekao je Vuèiæ.\n"Nama je mir i stabilnost najvažniji, poštujemo inetgritet BiH isto kao što poštujemo integritet svake zemlje na svetu", dodao je.\nNa pitanje o izborima na KiM i optužbama da je Srbija vršila pritisak na svoj narod, rekao je da Srbija nikoga ni na šta nije terala.\n"Mi nikoga nismo terali, osim što sam ja mislio da je bolje da ljudi izaðu na izbore nego da ne izaðu i ja to nisam krio. Mi napadamo Prištinu za neispunjavanje Briselskog sporazuma, a onda æemo mi da ne ispunimo. Kako onda da izaðemo pred bilo koga i tražimo formiranje ZSO", kazao je.\n"Što se tièe broja glasova, zadovoljan sam jer su ljudi izašli u neuporedivo veæem broju i to govori o motivisanosti našeg naroda", rekao je.\nO izveštaju Evropske komisije koji se oèekuje po podne, nije želeo da govori unapred.\n"I to što znam, ne smem to da govorim. Tako da, bolji je izveštaj", rekao je.\nIz Prištine su najavljene nove akcije sliène onima 13. oktobra u Severnoj Mitrovici. Predsednik Srbije kaže da ga to ne iznenaðuje i da se plaši da æe zbog loših rezultata uslediti nerazumni potezi Prištine.\n"Ja se nadam da æe razuman pristup prevladati kod ljudi iz Prištine iako je to teško oèekivati zbog poraza koji su doživeli i plašim se da æe tražiti izlaz iz takve situacije", kazao je predsednik Srbije.


"Vidi" najpopularnija besplatna aplikacija za ajfon\nNaslov: "Vidi" najpopularnija besplatna aplikacija za ajfon Pon 23 Apr - 23:05\nAplikacija "Vidi" koja omogućava korisnicima da postavljaju kratke video klipove na društvene mreže, ove nedelje se probila na prvo mesto liste najpopularnijih aplikacija. Stručnjaci pomenutu aplikaciju upoređuju sa "Instagramom" koji je Mark Cukerberg nedavno otkupio za milijardu dolara, pa se spekuliše da će upravo "Vidi" biti sledeća stavka na šoping listi osnivača Fejsbuka.\n"Vidi" je namenjen deljenju snimaka do 15 sekundi dužine, pa ga mnogi nazivaju "Tviterom" za video. Korisniku je na raspolaganju veliki broj efekata koji mogu izmeniti kvalitet snimka, boju i ostale aspekte.\nOd lansiranja Fejsbukovog "Tajmlajna", popularnost "Vidija" je dodatno porasla - od februara do danas izvršeno je čak 15 miliona interakcija "Vidija" i "Fejsbuka", preneo je "TechCrunch".\nSnimke putem "Vidija" možete podeliti sa svima ili samo sa odabranim prijateljima, a mogući su i komentari i tagovanje, baš kao što je slučaj sa fotografijama.\n"Pretvorite svakodnevne trenutke u savršene kratke filmove koristeći "Vidi" na svom "Ajfonu". Sledeći put kada zabeležite zalazak sunca nad Pacifikom, pretvorite ga u nešto više od uspomene. Aploudujte svoje snimke na "Fejsbuk", "Tviter" i "Jutjub", poručuju kreatori aplikacije.


Rani brakovi: Kršenje prava Romkinja – Bibija – romski ženski centar\nRani brakovi: Kršenje prava Romkinja\nProjekat RANI BRAKOVI: KRŠENJE PRAVA ROMKINJA, koji je tokom 3,5 meseca realizovala BIBIJA Romski ženski centar iz Beograda pokrenut je sa namerom da se ovo važno pitanje postavi na vrh agende u procesima unapređivanja pozicije romske zajednice u društvu. Projekat je realizovan u 6 romskih beogradskih naselja (Zemun, Surčin, selo Rakovica, Lazarevac, Kijevo i Železnik) u kojima je formirano 6 radioničarskih grupa žena i okupljeno preko 100 Romkinja koje su direktne korisnice ovog projekta. Svrha projekta je promena pozicije žene u romskoj porodici i jačanje uloge i moći Romkinje u procesima donošenja odluka u romskoj porodici. Ukupno je održano 36 informativnih i edukativnih radionica za Romkinje i intervjuisano 25 Romkinja koje su kroz svoju priču poručile mlađim generacijama da se vredi boriti za obrazovanje, za posao i da “žena više vredi kad ima školu i radi”. Projektne aktivnosti su imale za cilj da podignu svest o negativnim posledicama ranih brakova na reproduktivno i mentalno zdravlje, pre svega, žena, ali i da unaprede nivo informisanosti o ljudskim pravima i pravima žena na izbor partnera, na obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, učešće u procesima donošenja odluka na nivou porodice i šire društvene zajednice. Tema ranih, maloletničkih, dečijih brakova dugo vremena nije razmatrana u kontekstu ljudskih prava, ženskih i prava dece. Zanemarivanje razmera dugoročnih posledica ove negativne pojave na društvo u celini, a pre svega na položaj Romkinja, dovelo je do jačanja patrijarhalizacije zajednice, kojom se uloga žene ograničava na ulogu majke, domaćice, supruge.\nIako vremenski kratak, projekat je postavio neophodnost preveniranja ranih brakova i njihovog suzbijanja kao društveni zadatak visokog značaja i predlaže pokretanje akcije na različitim nivoima:\nnivo lokalne romske zajednice – informisanje i podizanje svesti o negativnim posledicama ranih brakova;\nnivo lokalnih institucija – senzibilizacija i razumevanje ovog pitanja;\nnivo javnog informisanja i uloga medija u prevenciji i suzbijanju ranih brakova i\nSvaki od ovih nivoa zahteva posebne detaljne aktivnosti i dugoročan rad. Skrećemo pažnju na preporuke koje donosi ovaj projekat, kao jedan od rezultata, a čijim bi se usvajanjem pokrenulo rešavanje ovog važnog problema o kome se ne govori mnogo kod nas.\n– Institucije na nacionalnom i lokalnom nivou treba da kreiraju obuke za:\n– Obuke treba da predlože najbolja rešenja za reagovanje u slučaju sumnje ili otkrivanja ranog braka za svaku od institucija.\n– Institucije treba da strateški pristupe rešavanju ovog problema kroz kreiranje specifičnih mera za podršku romskoj deci, pre svega, devojčicama za ulazak i ostajanje u sistemu osnovnog i srednjeg obrazovanja.\n– Nacionalne i lokalne institucije treba da omoguće odraslim Romkinjama koje su napustile školu podršku u opismenjavanju i sticanju obrazovanja.\n– Unapređivanje programa podrške ekonomskog osnaživanja romskih porodica, sa posebnim fokusom na ekonomsko osnaživanje Romkinja.\nOSNAŽENA ROMSKA ŽENA


Tanjug 24. maja 2022. 12:44\nBEOGRAD – Zahvaljujući adekvatnom vođenju ekonomske politike, Srbija je održala makroekonomsku stabilnost i u kriznim vremenima i u 2021. ostvarila snažan privredni rast, vođen investicijama, izvozom i potrošnjom, ocenjeno je danas u Briselu na redovnom godišnjem sastanku zemalja članica Evropske unije, Zapadnog Balkana i Turske, kao i Evropske komisije (EK) i Evropske centralne banke (ECB).\nNa sastanku Ekonomskog i finansijskog dijaloga, čiji je cilj priprema Zapadnog Balkana i Turske za pristupanje EU, srpsku delegaciju predvodila je guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković, a u dijalogu je učestvovao i Gojko Stanivuković, državni sekretar u Ministarstvu finansija, saopšteno je iz NBS.\nPrema oceni EK i ECB, izgledi privrednog rasta Srbije ostaju povoljni, pri čemu su, kao i svuda u svetu, prisutni rizici da bi on mogao da bude niži od projektovanog zbog negativnih efekata konflikta u Ukrajini.\nOve institucije podsećaju da se pre izbijanja konflikta u Ukrajini, u Srbiji očekivao privredni rast od blizu 5,0 posto godišnje, što je za oko jedan procentni poen više nego u periodu pre pandemije virusa korona.\nEvropska centralna banka i Evropska komisija ocenile su da je tokom pandemije NBS snažno podržala privredni rast u Srbiji korišćenjem velikog broja instrumenata i mera.\nPrimećeno je takođe da je u uslovima globalno povećanih troškovnih pritisaka, NBS od oktobra 2021. konzistentno zaoštravala monetarne uslove – do aprila povećanjem prosečne ponderisane kamatne stope na aukcijama repo prodaje dinarskih hartija od vrednosti, a od aprila i povećanjem referentne kamatne stope.\nOcenjeno je i da je u Srbiji očuvana stabilnost deviznog kursa dinara prema evru, kojoj je NBS doprinela intervencijama na deviznom tržištu u oba smera, a tokom 2021. pretežno kupovinom deviza.\nNa sastanku je konstatovano da je finansijsko zdravlje banaka u Srbiji očuvano i u uslovima krize, na šta ukazuju pokazatelji adekvatnosti kapitala i likvidnosti znatno iznad regulatornih minimuma, kao i da ni nakon prestanka primene pojedinih monetarnih i fiskalnih podsticaja nije pogoršan kvalitet aktive banaka.\nNaprotiv, učešće problematičnih kredita u ukupnim kreditima nastavilo je da se smanjuje na nivo od 3,4 posto u martu ove godine. Takođe je istaknuto da je zahvaljujući merama NBS za podsticanje dinarskog kreditiranja, pre svega privrede, nastavljen napredak u procesu dinarizacije. Ocenjeno je i da NBS adekvatno i pažljivo prati sve tržišne rizike po finansijsku stabilnost.\nUobičajena praksa je da u ovom dijalogu Evropska unija i Zapadni Balkan i Turska dogovore smernice ekonomske politike koje kandidati za ulazak u EU treba da ispune u narednom periodu, napominje se u saopštenju NBS.\nPreporuke Narodnoj banci Srbije su nastavak dosadašnjih aktivnosti – praćenje faktora inflacije i reakcija po potrebi kao i u prethodnom periodu, kontinuitet snažnog regulatornog okvira u finansijskom sektoru i očuvanja kvaliteta aktive banaka, kao i nastavak podrške procesu dinarizacije promovisanjem instrumenata zaštite od deviznog rizika i dugoročnih dinarskih izvora finansiranja.\nGuverner Jorgovanka Tabaković zahvalila se evropskim zvaničnicima na ocenama, koje, kada su u pitanju nadležnosti NBS, smatra realnim. U nastavku sastanka, ona je govorila o rezultatima koje je Srbija zabeležila tokom pandemije, o upravljanju kratkoročnim ekonomskim rizicima i osnovnim pravcima delovanja na dug rok.\nU tom kontekstu je navela neke od rezultata koji svedoče o uspehu u borbi s negativnim efektima pandemije: kumulativan realni rast BDP-a o 6,4 posto, rast deviznih rezervi za 23 procenta, na rekordni nivo, povećanje izvoza robe i usluga za 22 odsto u odnosu na pretkriznu 2019., kao i rekordan priliv stranih direktnih investicija od oko 7,5 posto BDP-a.\nTabaković je apostrofirala zdrav rast kreditne aktivnosti od oko 10 procenata, rast dinarizacije i kredita i depozita, kao i spuštanje problematičnih kredita na istorijski najniži nivo – ispod 3,5 procenata.\nPovodom aktuelnih rizika, guverner NBS je govorila o neophodnosti rešavanja inflacije na globalnom nivou i obezbeđenju energetske stabilnosti.\n„Svesni smo težine zadatka u uslovima kada je inflacija pretežno vođena rastom svetskih cena energije i hrane, ali i potencijalnog negativnog uticaja na privredni rast ako previše zaoštrimo monetarnu politiku. Zbog toga postepeno pooštravamo monetarne uslove, čime se, uz očuvanu relativnu stabilnost deviznog kursa i podsticajne finansijske uslove na domaćem tržištu, nastavlja podrška privrednom rastu i dobrom upravljanju kreditnim rizikom“, rekla je guverner Jorgovanka Tabaković.\nKada je reč o politikama na dug rok, ona je poručila da se u Srbiji može očekivati nastavak odgovorne ekonomske politike, uz neophodnu sinergiju monetarne i fiskalne politike, kao i nastavak strateškog rada na diversifikaciji u svim oblastima ekonomije.\n„Drugi pravac delovanja jeste diversifikacija – počev od tržišta i proizvoda, preko izvora finansiranja investicija i oblasti u koje se investira, do izvora snabdevanja energentima, čemu kl?učno doprinose strateške odluke predsednika Vučića”, naglasila je Tabaković.\nGovoreći o održivom i inkluzivnom rastu, istakla je da je pred svim učesnicima dijaloga bogata reformska agenda i da ćemo, u meri u kojoj svakoj zemlji pojedinačno bude dobro, stvoriti osnove za još veći zajednički prosperitet.\n„Makroekonomska i finansijska stabilnost jeste neophodna, ali ne i dovoljna za održiv i inkluzivan rast. U Srbiji ćemo, uz nastavak ulaganja u infrastrukturu i ljudski kapital, kao i stalno jačanje institucija i njihove efikasnosti, sprovoditi i ključne reformske zadatke, a Srbija je svoju agendu jasno definisala i u Programu ekonomskih reformi”, zaključila je guverner Jorgovanka Tabaković.


ŠTA DA RADITE U SLUČAJU KRAĐE ILI GUBITKA DOKUMENATA I NOVCA:\nDa o krađi, odnosno nestanku, dokumenta (pasoša, lične karte i vozačke dozvole) prvo obavestite policiju zemlje u kojoj se nalazite i od njih zatražite da vam izdaju potvrdu da ste prijavili gubitak, odnosno krađu. Vodite računa da u određenom broju zemalja neće izdati takvu potvrdu, ukoliko ne znate broj pasoša, odnosno lične karte ili vozačke dozvole, pa je korisno da kod sebe imate fotokopiju dokumenta ili da barem znate broj dokumenta čiji nestanak ili krađu prijavljujete.\nPo dobijanju potvrde iz policijske stanice o prijavi nestanka ili krađe, bilo bi dobro da kod sebe imate barem ličnu kartu ili vozačku dozvolu, ukoliko vam je ukraden ili izgubljen pasoš. Ovo je bitno kod identifikacije u našem najbližem diplomatsko-konzularnom predstavništvu radi izdavanja putnog lista s kojim se možete vratiti u Republiku Srbiju. Podsećamo da sa putnim listom ne možete putovati u druge zemlje - on važi samo za povratak u Srbiju.


DŽAFEROVIĆ UPUTIO ČESTITKU POVODOM 8. MARTA | Hayat.ba\nDŽAFEROVIĆ UPUTIO ČESTITKU POVODOM 8. MARTA\nOvo je izuzetno značajan datum koji nas podsjeća na historijsku borbu za ravnopravnost žena koja još uvijek nije okončana.\nŽene su dale nezamjenjiv doprinos izgradnji i razvoju bosanskohercegovačkog društva u svim sferama, napisao je član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović u čestitki povodom Dana žena.\nZato ovaj datum podsjeća i na obavezu svih nas da nastavimo putem koji vodi ka društvu u kojem neće biti diskriminacije i u kojem će svi njegovi članovi i članice imati jednaka prava, bez obzira na spolnu i drugu pripadnost.\nSamo društvo u kojem vlada civilizacijsko načelo ravnopravnosti može omogućiti svakome da ostvari svoje pune potencijale, a ujedno da doprinese i sveukupnom društvenom napretku.\nUz poruku da budemo vođeni ovim ciljem tokom svih dana u godini, svim ženama u Bosni i Hercegovini čestitam 8. mart – Međunarodni dan žena”, navodi Džaferović u čestitki.


Proruska vlast danas obilježava neustavni Dan RS-a – Super TV\nProruska vlast danas obilježava neustavni Dan RS-a\nDanas je proruska vlast u manjem bh entitetu na Trgu Krajine obilježila Dan RS-a uprkos odluci Ustavnog suda BiH da je neustavan. Ustavni sud BiH 2015. godine utvrdio je da je 9. januar kao praznik neustavan, jer je diskriminatorski prema građanima tog bh. entiteta koji nisu Srbi.\nPored poslušnika trenutne vlasti koju predvodi Milorad Dodik na obilježavanje došli su niži činovnici vlasti iz Srbije, ministar odbrane Aleksandar Vulin sa delegacijom Ministarstva odbrane.\nVučić je u čestitki koju je poslao Dodiku naveo da će “Srbijа uvek biti uz Republiku Srpsku, pružаjući joj iskrenu i nesebičnu podršku i negujući ekonomske i nerаskidive kulturne i duhovne veze”, te poželio Republici Srpskoj postojаnost i dugovečnost”.\nDodik je danas, na Dan RS, bivšem predsjedniku Srbije Tomislavu Nikoliću dodijelio orden “za naročite zasluge u razvijanju i učvršćivanju saradnje i političkih odnosa između Srbije, RS i drugih država i za izuzetan doprinos od šireg značaja u afirmaciji u poslijeratnom razvoju RS”. Nikolić je, pak, kazao kako su za jednog predsjednika Srbije dva najveća izazova RS i Kosovo.\nTokom dana Dodik će se sastati i sa predsjednikom Južne Osetije Anatolijom Bibilovim, te će tom prilikom razmatrati uspostavu prijateljskih odnosa između ove dvije regije.


Crna Gora: Problem ugovoreni brakovi i prosjačenje\nFoto: Wolfgang van de Rydt from Pixabay\n28/11/2019 u 13:54\nMinistar unutrašnjih poslova Crne Gore Mevludin Nuhodžić izjavio je da je u Crnoj Gori mali broj žrtava trgovine ljudima, ali da je država spremna da se suoči sa tim izazovom.\nOn je na međunarodnoj konferenciji posvećenoj borbi protiv trgovine ljudima na Zapadnom Balkanu rekao da su ove godine zbog trgovine ljudima procesuirane tri osobe. Nuhodžić je kazao da postoje jake veze između trgovine ljudima i drugih oblika prekograničog kriminala.\n“Crna Gora je ove godine presjekla pet lanaca krijumčarskih mreža i razbila četiri organizovane kriminalne grupe. Iako je u izvještaju Evropske komisije za Crnu Goru i nedavno objavljenom radnom dokumentu o stanju u poglavljima 23 i 24 konstatovan napredak u dijelu borbe protiv organizovanog kriminala, svjesni smo da je potrebno uložiti dodatne napore”, rekao je Nuhodžić.\nOn je istakao i da je Vlada kroz Strategiju za borbu protiv trgovine ljudima od 2019-2024. godine pokazala opredijeljenost da unaprijedi institucionalne kapacitete. Kazao je da je posebno značajno što je unaprijeđeno zajedničko djelovanje svih institucija na nacionalnom i lokalnom nivou.\n“Strategija pokazuje našu odlučnost da se uhvatimo u koštac sa svim aspektima trgovine ljudima, a posebno sa trgovinom u svrhu seksualne eksploatacije, ugovorenim brakovima pripadnika romske i egipćanske populacije, kao i prosjačenjem djece”, tvrdi Nuhodžić.\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović kazao je da je u Crnoj Gori mali broj identifikovanih žrtava trgovine ljudima. On je rekao da ni Crna Gora nije pošteđena trgovine ljudima, a žrtve seksualne eksploatacije su primarno žene i djevojke iz Crne Gore i susjednih balkanskih država, a prislinog prosjačenja uglavnom djeca iz manjinskih etničkih grupa, primarno tokom turističke sezone.\n“Prisutni su i ostali oblici iskorišćavanja, poput eksploatacije djece u svrhu prosjačenja, vršenja kriminalne aktivnosti i njihovog korišćenja u oružanim sukobima”, kazao je Brajović.\nBrajović je rekao da je Crna Gora rano počela sa izgradnjom sistema suzbijanja trgovine ljudima i da je država ratifikovala najvažnije međunarodne dokumente u toj oblasti.\n“Trgovina ljudima je zločin koji najviše pogađa nestabilne regione i eskalira u vremenima kriza, ali je to problem svjetskih razmjera”, kazao je Brajović.\nKonferenciju je organizovao Odbor za rodnu ravnopravnost Skupštine, u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i Generalnim sekretarijatom NATO-a za žene, mir i bezbjednost.\nOznake #crna gora #Prosjačenje #trgovina ljudima\nSattler posjetio CIKBiH: Tema razgovora naredni lokalni izbori\nVlada FBiH utvrdila Nacrt budžeta za 2020. godinu


Primera - Alaves propustio priliku da izbije na vrh, Leganes beži iz opasne zone (video)\nIzvor: Sportske.net, 23.Nov.2018, 23:55\nVažna pobeda domaćina.\nFudbaleri Alavesa prekinuli su večeras seriju odličnih rezultata, porazom na gostovanju ekipi Leganesa.\nU prvoj utakmici 13. kola Primere, Leganes je slavio rezultatom 1:0 i makar provremeno pobegao iz zone ispadanja na tabeli. S druge strane, Alaves je eventualnom pobedom mogao da prenoći na vrhu tabele, ali na kraju se sa ovog gostovanmja vraća bez ijednog osvojenog boda.\nGol odluke u večerašnjoj utakmici postignut je >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << u finišu prvog poluvremena, u 42. minutu, kada je posle centaršuta sa desne strane i povratne lopte sa leve, Jusuf En Neziri sa desetak metara uputio precizan udarac i poslao loptu u mrežu gostiju - 1:0.\nDomaći su i pre vodećeg gola imali još par dobrih prilika, konkretniji su bili i u nastavku i zasluženo su došli do bodova.\nU poraženoj ekipi Alavesa svih 90 minuta je i ovoga puta odigrao srpski vezista Darko Brašanac.\nAlaves je ostao na 23 osvojena boda, a Leganes sada ima 13 na šesnaestoj poziciji.\nMozzartSport.com: Kluž slavi Đokovića (VIDEO)\nALAVES PROPUSTIO ŠANSU DA BUDE LIDER: Leganjesu jedan gol dovoljan za vrednu pobedu\nIzvor: Kurir, 24.Nov.2018, 00:02\nFudbaleri Leganesa pobedili su večeras Alaves sa 1:0, u prvoj utakmici 13. kola španske Primere.\n01:09: OVO NIJE HOLIVUD, VEĆ SRPSKA SVADBA: Novi hit među kineskim tur...


27. септембра 2018. Ludi svet, Muzika, Vesti\nNa adresu Egzit festivala stiglo je još jedno značajno priznanje. Naime, čuvena holandska “Festileaks” nagrada u kategoriji za “najbolju lokaciju i ukupan izgled”, pripala je festivalu koji se organizuje na Petrovaradinskoj tvrđavi. Čak 44 evropska festivala ocenjivana su u šest kategorija, a Egzitu je pripala visoka ocena 9,5, što je jedna od najviših ocena ikada dodeljena. Oduševljenje posetilaca Egzit festivala oličeno je u impresiji da prolazak kroz tunele i puteljeke na ovom festivalu deluje kao “prolazak kroz lavirint snova”, uz nezaobilazne impresije o izlasku sunca na čuvenoj “Dens areni”. Egzit po drugi put u poslednjih pet godina slavi titulu Najboljeg evropskog festivala, a ovogodišnji, koji je održan po 18. put, posetilo je oko 200.000 zaljubljenika u muziku i dobar provod koji su tokom četiri dana i noći prošli kroz festivalske kapije Petrovaradinske tvrđave. Takođe je izjednačen i dnevni rekord od 55.000 ljudi na festivalu.


Austrija zatražila pomoć od policijskih agencija u BiH u istrazi o napadaču iz Beča! - Portal 072info\nAustrija zatražila pomoć od policijskih agencija u BiH u istrazi o napadaču iz Beča!\nAustrijske vlasti zatražile su informacije od svih policijskih agencija u BiH vezano za napadača iz Beča koji je u terorističkom napadu u ovom gradu sinoć ubio pet osoba i ranio više od 22!\nRadi se o Kujtimu Fejzulaju koji je osim osim austrijskog imao i državljanstvo Sjeverne Makedonije.On je sinoć ubijen u policijskhoj razmjeni vatre i radi se o 20-godišnjaku koji se lani želio u Siriji priključiti Islamskoj državi (ISIL).\nKako je za “Avaz” nezvanično potvrđeno iz SIPA-e, obaviještena je i ova policijska agencija koja već postupa po zahtjevu iz Beča.Trenutno se vrše sve provjere da li je Fejzulaj bio i eventualno u BiH i da li je slučajno bio povezan s pojedinih grupama iz naše države – rečeno nam je.\nPrethodni članakŠarović: Ograničavanjem broja posmatrača krši se Izborni zakon\nSljedeći članakNebojša Đurić iz Teslića riješio matematički problem kojim se svjetski stručnjaci bave decenijama\nNesvakidašnja situacija: Dobio kaznu za prekršaj u Litvaniji, a nikad nije ni bio u toj zemlji


Matić: Usvojena strateška dokumenta za razvoj IT industrije - PKS-RPK Novi Sad\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić rekla je da je donošenje Strategije razvoja industrije informacionih tehnologija otvorilo velike mogućnosti za podsticaj IT sektoru, čime je Vlada Srbije potvrdila da je IT jedan od strateških prioriteta u njenom programu.\nStrategiju je, na predlog tog Ministarstva, usvojila Vlada Srbije na sednici odranoj 17. novembra.\n– Strategija IT industrije koju smo pripremili uz konsultacije sa predstavnicima vodećih IT klastera, Privredne komore Srbije i drugih nadležnih institucija, predstavlja važan dokument koji je osnov za razvijanje konkretnih programa kojim ćemo iskoristiti proizvodne i izvozne kapacitete IT sektora – rekla je Matić, saopštilo je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija.\nPrema njenim rečima, definisani su strateški prioriteti: razvoj uspenih preduzeća i proizvoda u oblasti informacionih tehnologija, unapređivanje administrativnog okruženja pogodnog za razvoj IT industrije, jačanje kadrovskih potencijala i modernizacija poslovanja u svim privrednim granama upotrebom IT.\nOna je najavila uskoro donošenje Akcionog plana Strategije razvoja industrije informacionih tehnologija, gde će, između ostalog, biti i predviđene mere za poboljšanje uslova poslovanja domaćih IT kompanija, podsticanje osnivanja novih IT preduzeća i proizvodnje sopstvenih IT proizvoda, kao i podrke razvoju IT kadrova kako bi se iskoristile mogućnosti za zapošljavanje.\nOna je napomenula da je za razvoj informacionog drutva od velikog značaja i usvajanje četiri uredbe Zakona o informacionoj bezbednosti, takođe na jučeranjoj sednici Vlade.\nTo su: Uredba o bližem sadržaju akta o bezbednosti informaciono-komunikacionih sistema od posebnog značaja, načinu provere i sadržaju izveštaja o proveri bezbednosti IKT sistema od posebnog značaja, Uredba o bliem uređenju mera zaštite IKT sistema od posebnog značaja.\nUsvojena je i Uredba o utvrđivanju liste poslova u oblastima u kojima se obavljaju delatnosti od opšteg interesa i u kojima se koriste IKT sistemi od posebnog značaja, kao i Uredba o postupku dostavljanja podataka, listi, vrstama i značaju incidenata i postupku obavetavanja o incidentima u IKT sistemima od posebnog značaja.\nGodišnja inflacija u Evropskoj uniji pala je u junu ove godine na 0,1 odsto sa majskih 0,3 odsto, dok…


Biden planira da imenuje Williama Burnsa za direktora CIA\nVeteran diplomat William Burns, currently president of the Carnegie Endowment for International Peace, is seen at the annual Allen and Co. Sun Valley media conference in Sun Valley, Idaho, July 11, 2019.\nNovoizabrani predsjednik SAD Joe Biden objavio je da će nominovati iskusnog diplomatu Williama Burnsa za direktora Centralne obavještajne agencije (CIA).\nU saopštenju, objavljenom u ponedjeljak, Bidenov tranzicioni tim naveo je da je Burns proveo 33 godine u State Departmentu i da je služio i pod republikanskim i pod demokratskim predsjednicima.\nBurns je bio ambasador u Jordanu za vrijeme administracije Billa Clintona, zatim ambasador u Rusiji za vrijeme predsjednika Georgea Busha mlađeg.\nPredsjednik Barack Obama imenovao je 64-godišnjeg diplomatu za zamjenika državnog sekretara 2011. godine, a Burns se tri godine kasnije penzionisao i preuzeo položaj predsjednika Carnegijeve zadužbine za međunarodni mir.\nU saopštenju, novoizabrani predsjednik Biden naveo je da Burnsovo dvostranačko iskustvo osigurava da će on doprinijeti „apolitičkom pristupu i perspektivi u vezi sa obavještajnim podacima, što će sačuvati bezbjednost Amerike”.\n„Američki narod će mirno spavati sa njim kao našim narednim direktorom CIA-e”, poručio je Biden.


Australija Archives - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nPosts tagged Australija\nAustralija i Japan u bici za kitove\nAustralija će pokušati da ubedi sudije u Hagu da je japanski naučni program hvatanja kitova ništa drugo do komercijalno lovljenje kitova\nHrana iz pustinje – rešenje za gladne\nŽeljko Stanković, 30. November 2012.\nFilip Saumveber je napravio čudo na neplodnoj zemlji južne Australije gde odgaja tone sveže i zdrave hrane.\nSimulacija klimatske promene\nVišemilionska australijska studija ispituje šta će se desiti ako ne zaustavimo emisiju gasova.\nŽivotinje koje su nekad hodale Australijom\nŽeljko Stanković, 18. October 2011.\nIzumrle životinje sa australijskog kontinenta\nAustralijska policija zatvorila sedište Grinpisa u Sidneju\nŽeljko Stanković, 22. July 2011.\nAktivisti Grinpisa preskočili su pre nedelju dana ogradu farme u Kanberi i baštenskim makazama uništili useve sa genetski modifikovanom pšenicom.\nKvinslend na udaru “zastrašujućeg” ciklona\nŽeljko Stanković, 3. February 2011.\nVetar brzine 300 kilometara na sat primiče se severoistočnoj obali Australije: na pomolu veliko razaranje, tvrde zvaničnici\nMore poplavne vode širi se u Australiji\nŽeljko Stanković, 24. January 2011.\nOve poplave predstavljaju jednu od najskupljih prirodnih katastrofa u istoriji Australiji, čije će posledice zemlja godinama trpeti.\nBrizbejn grad duhova\nU Kvinslendu je 80 odsto teritorije proglašeno za ugroženo područje, što je prostranstvo koje bi zajedno zauzele Nemačka i Francuska.\nPoplave u Australiji odnose živote\nŽeljko Stanković, 4. January 2011.\nNajmanje 10 stradalo, a 200.000 ljudi ugroženo katostrofalnim poplavama koje su pogodile Australiju.\nČuda prirode – Gosova brda\nŽeljko Stanković, 30. November 2010.\nPre oko 142 miliona godina, velika vatrena kugla se ogromnom brzinom probijala nebom i na kraju, snagom hiljadama puta većom od atomske bombe, udarila u …\nSeminar “Otpad je kao bumerang” održan u ambasadi Australije\nSeminar pod nazivom Otpad je kao bumerang, u organizaciji kompanije XL Australia koja na tržište Srbije donosi tehnologiju i iskustva iz oblasti zaštite životne sredine, održan je danas u ambasadi Australije.


Digitalna štampa na mesh rupičastom platnu - DOGA ŠTAMPARIJA\nDigitalna štampa na mesh rupičastom platnu\nŠTAMPA NA MESH RUPIČASTOM PLATNU\nDigitalna štampa na mesh platnu – digitalna štampa na rupičastom platnu – upotrebljava se kada se postavljanje reklama obavlja na mestima na kojima moraju biti otporne na različite vremenske uslove, pre svega kada su izložene jakim udarima vetra.\nZahvaljujući strukturi – koja je rupičasta – protok vazduha, odnosno propuštanje vetra, moguće je bez fizičkog oštećenja samog materijala.\nIz tog razloga, upotreba mesh platna sa štampom smatra se najpogodnijom za pozicioniranje reklama između stubova, za prekrivanje fasada (tzv. presvlačenje fasade sa reklamom prilikom rekonstruisanja objekata)\nKoristi se za reklamne ograde na gradilištima i za reklamne ograde na sportskim terenima, za banere, scenografiju, sajamsku grafiku, reklame koje se nalaze iznad i pored puteva sadržeći različita obaveštenja, isticanje raznih natpisa, kao i za unutrašnju dekoraciju.\nNajvažnija karakteristika i prednost ovakvog platna jeste u njegovoj izdržljivosti, koja podrazumeva otpornost na cepanje, nepromenjenost kvaliteta štampe uprkos vremenskim prilikama, dok je istovremeno moguće propuštanje vazduha i svetlosti.\nReklame na mesh platnu – rupičastom platnu, s obzirom na navedene karakteristike, pri različitim uslovima ostaju postojane, zadržavajući kvalitet boje i materijala.\nDimenzije platna nisu ograničene, što čini još jednu prednost – ukoliko u obzir uzumemo da digitalna štampa velikih formata ističe samu reklamu.\nRupičasto platno ojačava se postavljanjem ringlica, što pruža dodatnu postojanost, kao i lakše i jednostavnije postavljanje.\nMontaža meš platna moguća je na svim površinama, na metalnim konstrukcijama, visinama i teško dostupnim mestima, zašta je zadužen naš tim profesionalnih montažera.\nUz kvalitetan dizajn, pripremu, štampu i postavljanje štampanog mesh platna na željenu površinu, uz stalnu saradnju sa našim timom kroz sve procese dobijanja finalnog izgleda, obezbeđuje se dugotrajna garancija kvaliteta.\nMESH BANER CENA – RUPIČASTO PLATNO KOJE PROPUŠTA VETAR\nMesh baner predstavlja rupičasti PVC baner dizajniran za digitalnu štampu koji, zahvaljujući mrežastom materijalu koji je lagan, omogućava protok vazduha i prodiranje svetlosti, pa je pravo rešenje za mesta koja su često izložena vetru.\nUpotreba mesh banera najčešće je za reklamno oglašavanje na fasadama i reklamno oglašavanje na prozorima, kao i za brendiranje izloga, ograđivanje gradilišta, bilborde, murale na zgradama, reklamnu i zaštitnu ogradu na teniskim terenima, reklame pored puteva, ali i za unutrašnju dekoraciju.\nDigitalna štampa na mrežastoj ceradi nije zahtevna, boja ne probija kroz podlogu, i samim time je visokog kvaliteta. Uz takve karakteristike štampe, vaš odštampani format zasigurno će biti zapažen.\nGlavne karakteristke su – snažno tkanje, velika otpornost na vremenske uslove, UV stabilnost i otpornost na vlagu, cepanje i kidanje, dugotrajna garancija stabilnosti, zaštitni sloj laka (polupresvučena i presvučena platna).\nOdabir pravog materijala i njegova primena zahtevaju iskustvo i stručnost, što postižemo konstantnim unapređivanjem.\nSamo odabirom odgovarajućeg materijala, dizajna, kvalitetnom štampom i apliciranjem, možete dobiti izgled reklame koji će privući pažnju ciljane publike.


Sećanje na žrtve Holokausta u Berlinu / Foto AP\nSedište Evropske komisije u Briselu bilo je osvetljeno porukom "Sećamo se", dok je predsednik izraelskog parlamenta Miki Levi, u nemačkom Bundestagu, podsećajući na šest miliona Jevreja koje su ubili nacisti, poručio da je "održavanje sećanja na Holokaust težak zadatak koji svaka generacija iznova mora da nosi". Ali, predsednik Bundestaga Berbel Bas, upozorio je, istovremeno, na istorijski revizionizam i etnonacionalizam na ceremoniji kojoj su prisustvovali i nemački predsednik Frank-Valter Štajnmajer, kancelar Olaf Šolc, kao i predsednik Bundestaga Bodo Ramelov.\n- Naša zemlja snosi posebnu odgovornost što je genocid nad evropskim Jevrejima nemački zločin, ali i prošlost koja je relevantna za sve - istakao je Bas.\nU Evropskom parlamentu u Briselu održana je komemoracija na kojoj su lideri Evropskog parlamenta, Komisije i Saveta obećali da će se suočiti sa porastom antisemitizma i poricanjem Holokausta kojem su svedočili i tokom pandemije kovida. Najviši zvaničnici EU poručili su da se takav zločin ne sme ponoviti, apelujući na svakodnevnu borbu protiv govora mržnje i diskriminacije:\n- Holokaust je bio evropska katastrofa. Antisemitizam je doveo do katastrofe - naglasila je predsednica Evropske komisije, Nemica Ursula fon der Lajen.\nPredsednik Evropskog saveta Šarl Mišel podsetio je na reči preživelih logoraša koji su upozorili da je do Aušvica došlo "malim koracima, zbog ravnodušnosti i diskriminacije prava manjina". Predsednik Evropskog saveta ocenio je da se i danas u Evropi Jevreji osećaju ugroženo i da su mete napada koje EU nikada neće prihvatiti.\n- Danas i u godinama koje dolaze, ostajemo jači nego ikada u našoj posvećenosti da nikada ne zaboravimo. Dužni smo da čuvamo sećanje na sve žrtve i njihova stradanja. Dugujemo to onima koji su stradali u Holokaustu, dugujemo preživelima i dugujemo budućim generacijama - zaključio je šef diplomatije EU Đuzep Borelj, pozivajući sve države da odaju počast žrtvama Holokausta, osude njegovo poricanje i razviju obrazovne programe kako bi sprečili da se genocid ikada ponovi.\nMeđunarodni dan sećanja na žrtve Holokausta ustanovljen je 1. novembra 2005. godine rezolucijom Generalne skupštine UN, a u znak sećanja na dan kada su vojnici sovjetske Crvene armije oslobodili Aušvic.\nDrugi svetski rat odneo je živote više od šest miliona pripadnika jevrejskog naroda u masovnim stratištima.\nPLENKOVIĆ SE SETIO JASENOVCA\nHRVATSKI premijer Andrej Plenković je poručio da se treba prisetiti i zloglasnih ustaških logora, pre svega Jasenovca, gde su ubijene hiljade Jevreja, Srba, Roma, kao i hrvatskih antifašista i demokrata. "Jasenovac je bolan i tragičan deo hrvatske istorije, a trajni spomen i osuda tog zločina deo su naše kulture sećanja", rekao je Plenković.\nDA SE BEZUMLJE NE PONOVI\nMEĐUNARODNI dan sećanja na žrtve Holokausta obeležen je danas u Beogradu prigodnim programom i polaganjem venaca kod Spomenika žrtvama genocida u Drugom svetskom ratu, u okviru kompleksa nekadašnjeg koncentracionog logora na Starom sajmištu. Izaslanik predsednika Republike, ministarka Darija Kisić Tepavčević, navela je da takvo stradanje i bezumlje ne sme da se zaboravi i ponovi, nikada više i nikome.\nHolokaust Dan sećanja na žrtve holokausta Međunarodni dan sećanja na žrtve holokausta sećanje na žrtve holokausta


„Koliko će glasova dobiti vaša stranka?“ | MC_ONLINE\n„Koliko će glasova dobiti vaša stranka?“\nPobednik predizborne kampanje u medijima je autocenzura - jedan je od dominantnih zaključaka analize medijskog rada tokom nedavno završene predizborne kampanje u Srbiji.\nIstraživanje je organizovala Fondacija Konrad Adenauer, a izvela ga je grupa u kojoj su bili dvoje novinara, profesor Fakulteta političkih nauka Miroljub Radojković i grupa studenata ovog fakulteta.\nGrupa je pratila rad šest najvećih nacionalnih dnevnih novina i šest televizija sa nacionalnom frekvencijom, onlajn medije i predizborni marketing.\nŠta (ni)smo saznali iz novinarskih izveštaja?\nPrema oceni profesora Miroljuba Radojkovića, četiri elementa su obeležila ovu predizbornu kampanju u elektronskim medijima: 1. autocenzura; 2. najjača do sada negativna kampanja u odnosu na političke konkurente; 3. manji broj političkih učesnika u predizbornoj kampanji zbog novog pravila o vraćanju dela novca dobijenog iz budžeta ukoliko politička partija ne pređe cenzus; javni servis je zato ovog puta bio rasterećeniji nego ranijih godina kada je ogroman broj kandidata imao pravo na ravnopravno korišćenje određenog vremena za političko predstavljanje; 4. ova kampanja je bila šest puta kraća od prošle, održane 2008. godine, ali paradoksalno i šest puta skuplja.\nProfesor Radojković ocenio je da su novinari tokom kampanje pokazali inertnost jer su u autorskim informativnim emisijama izbegavali neugodna pitanja i činjenice.\n„Ponašanje novinara potvrdilo je još jednom ocenu da je profesija uplašena, bez moći i ugleda, i da je ono što smo nazvali inertnošću izraz autocenzure prema postojećoj i preventivne autocenzure prema eventualnoj budućoj vlasti“, rekao je profesor Radojković.\nOn se pozvao, između ostalog, i na istraživanje Biroa za društvena istraživanja (BIRODI) prema kojem je svega desetak posto audio-vizuelnih priloga tokom kampanje sadržavalo kritički stav prema političarima.\nRadojković je izneo i svoje zapažanje da je ovog puta kako se približavao dan izbora rasla negativna kampanja političkih konkurenata koju su mediji pratili. „Ta kampanja nije bila osmišljena na određene teme, nego ad hominem, kao što su bila pitanja o tome da li predsednički kandidat Tomislav Nikolić ima ili nema fakultetsku diplomu. To je do sada najveća negativna kampanja o političkim konkurentima“, zaključio je profesor Radojković.\nTeme diktirali političari\nTamara Skrozza, novinarka nedeljnika „Vreme“, u ime tima istraživača u organizaciji Fondacije Konrad Adenauer, govoreći o izveštavanju šest najvećih dnevnih listova (Politika, Danas, Blic, Pres, Kurir i Novosti) izjavila je da tokom tri sedmice uoči izbora nijedna od ovih novina nije u fokus stavila bavljenje nekom od velikih i značajnih tema kao što su: ekonomija, privreda, Kosovo, penzioni fondovi, zdravstvo, pridruživanje Evropskoj uniji.\n„Glavna tema štampanih medija bili su postizborna matematika i koalicioni potencijali, sve ostalo svelo se na famozno ’praćenje izbora’“, rekla je Tamara Skrozza. Ona je ironično naglasila da bi izraz „pratiti izbore“, koji se pominje u medijima u kontekstu predizbronih kampanja, trebalo zakonom zabraniti jer se, kako je rekla, svaka ovdašnja predizborna kampanja u medijima i pretvara u bukvalno medijsko praćenje izbora.\nNovinarka „Vremena“ je navela da od 54 intervjua koja su se pojavila u kontekstu predizborne kampanje, nijedan nije dobio najbolju ocenu na skali od jedan do pet koja je korišćena u istraživanju, već je najveći broj intervjua ocenjen srednjom ocenom, iz čega se zaključuje da nijedan nije bio apsolutno upotrebljiv za građane.\n„Znači da ukoliko ja nisam bila svesno opredeljna za koga ću da glasam na početku kampanje, ni na dan izbora nisam bila ni za trunku pametnija“, ocenila je Skrozza upućujući na nivo informativnosti i sadržaj analiziranih tekstova.\nOvu ocenu je ilustrovala primerom iz jednog intervjua u kome je novinar pitao ministra odbrane, pripadnika vladajuće Demokratske stranke koliko će glasova dobiti Demokratska stranka. „Ovo pitanje je ilustrativno zbog toga što ni druga pitanja u intervjuima nisu bila mnogo bolje koncipirana“, ustvrdila je Tamara Skroza.\nNeke teme su se bombastično pojavljivale i onda su nestajale, navela je Skrozza: “To pokazuje da su zapravo političari diktirali teme, a ne mediji. Nekoliko političara je na početku kampanje obišlo male pogone i seoske farme. Mediji su se zakačili za te teme i pisali o tome, ali u trenutku kad su političari prestali da odlaze u štale ili pogone, i za medije su mala i srednja preduzeća prestala da budu zanimljiva“.\nZaključci Tamare Skrozze ukazuju na paradoks u tome što se nije videlo koje bi cenzorsko oko sprečavalo novinare da postavljaju pitanja političarima o temama kao što su položaj i perspektiva mladih ili položaj žena. Otud se može zapitati da li se radi samo o autocenzuri ili i o nedovoljnom profesionalnom znanju, opštoj intertnosti i odsustvu razumevanja za suštinu novinarskog posla.\nElektronski medijski - život na injekcijama\n„U senci izbora bilo je podnošenje finansijskih izveštaja za 2011. godinu Republičkoj radiodifuznoj ageniciji, prema kojima se vidi da najveći elektronski mediji polako jedu svoju supstancu“, ocenio je profesor Miroljub Radojković, ukazavši na društveni i finansijski kontekst njihovog rada u Srbiji.\n„Najveći gubici su kod TV Avale, koja je već dvostruko zadužena za ono što je njena realna imovina. Prve žrtve takve ekonomske propasti su novinari, koji su, nakon decembra*, sada opet u štrajku na toj televiziji“, rekao je Radojković.\nPrema njegovim rečima, nijedna od televizija sa nacionalnom frekvencijom, osim PINK-a, nije pozitivno poslovala: „Kontekst u kome žive elektronski mediji u Srbiji se ne menja. Srbija se opredelila za dualnu svojinu - da sačuva javni servis po svaku cenu, iako ne može da prikupi ni 50 % pretplate, pa on mora da ide na finansijske injekcije da bi preživeo iako ima dosta popularan program i dobre rezultate“.\nRadojković je ukazao i na to da se i komercijalni mediji drže u „stanju kome“ pošto ne može da se ostvari procvat i finansijsko jačanje medija ako nema tržišta: „I tako se stvari vrte u krug, a koma traje, zato što se, ipak, i pored svih problema, suma od oko 170 - 180 miliona evra na neki način svake godine prikupi ukupno u Srbiji za oglašavanje. I to je kolač oko koga treba mediji da se okupe i da ga podele, da se prehrane. Nekima komad, nekima mrvice“.\nOve godine komercijalni mediji su imali manji priliv novca od predizbornog marketinga jer je doneto obavezujuće uputstvo Saveta Republičke radiodifuzne agencije da se iz najgledanijeg, tzv. ’prime time’ vremena, izbaci mogućnost političkog marketinga.\n«To je nas kao gledaoce spaslo od praznoslovlja tih predizbornih priredaba, ali je oštetilo komercijalne medije debelo, naročito one kojima pripadaju mrvice, a to su lokalni i regionalni mediji“, ocenio je profesor Fakulteta političkih nauka.\nMnogo kraća i mnogo skuplja kampanja od prethodne?\nProfesor Radojković je, pozivajući se na merenja AGB NILSEN-a, rekao da je ova kampanja šest puta kraća nego ona 2008. godine, ali da je prema nalazima organizacije Transparentnost Srbija najskuplja do sada. Preciznije - šest puta skuplja nego ona za prošle izbore 2008. godine. On je ustvrdio da je ovo nelogičan nalaz na prvi pogled, ali da ćemo videti koliko je tačan jer se radi o troškovima koje su same stranke prijavile kao svoje rashode za prethodnu kampanju.\nPitanje je, izneo je profesor Radojković, da li je ona najskuplja u istoriji zato što mediji pokušavaju da nadoknade gubitak podižući cenu reklamne sekudne, a koliko je razlog to što se ovog puta preklopila i kampanja za predsednika i za sve druge nivoe vlasti. „To će moći da se utvrdi ako se utvrde svi nivoi finansiranja, a ako bismo to znali znali bismo više i o medijskoj svojini i o zavisnosti medija“, ocenio je Radojković.\nOn je naglasio da su, prema izveštaju Transparentnosti Srbije, građanima iz budžeta političke partije za kampanju uzele 5 miliona evra, a potrošile su 34 miliona evra: “Javnost treba da zna otkud ta razlika? Da li je sve to na legalan način prikupljeno?“, zapitao se Radojković.\n„To se ne tiče medija i medijskih zakona, nego propisa o sukobu interesa i načinu izvođenja postupka. A to je vruć krompir i ’Transparentnost Srbija’ već nagoveštava da se time neće dalje baviti jer ta tema prelazi u nadležnost Agencije za borbu protiv korupcije, opet jednog „nezavisnog“ tela kao što je i RRA“, ironično je završio profesor Radojković.\n*\tKao vlasnici TV Avale, jedne od šest televizija sa nacionalnom frekvencijom, upisani su vlasnik TV Pink Željko Mitrović, biznismen Danko Đunić i austrijski advokat Johan Verner Kraus.\nZaposleni na TV Avala su nedavno, tokom ove zime bili 65 dana u štrajku. Dva meseca od završetka štrajka zaposleni i honorarni saradnici na Televiziji Avala ponovo su početkom maja ušli u obustavu realizacije „živog” programa zbog toga što rukovodstvo televizije nije prema dogovoru isplatilo zaostale zarade, kao ni zarade za period od prekida štrajka.


Procurili detalji sa sastanka: Šta je Vučić odgovorio Jiju - 25.10.2017, Sputnik Srbija\nOtvoreni i napeti sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i zamenika pomoćnika državnog sekretara SAD Hojta Brajana Jija mogao bi se sažeti u dve ključne... 25.10.2017, Sputnik Srbija\n07:00 25.10.2017 (Osveženo: 09:34 25.10.2017)\n© Tanjug / DRAGAN KUJUNDZICHojt Ji\nOtvoreni i napeti sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i zamenika pomoćnika državnog sekretara SAD Hojta Brajana Jija mogao bi se sažeti u dve ključne tačke: duboko neslaganje oko pitanja Kosova i Metohije i nastavak pritiska da Srbija prekine bliske odnose sa Rusijom, pišu današnje „Večernje novosti“.\nKako list navodi, pozivajući se na izvore iz Vučićevog okruženja, upravo se oko ove dve teme juče „vrteo“ razgovor u Palati „Srbija“, čiji prilog je dan ranije bila ogoljena poruka Jija — da Beograd više neće moći da „sedi na dve stolice“.\nIzvori „Novosti“ kažu da je gost „dobronamerno“ savetovao svom domaćinu da bi Srbija trebalo da poštuje teritorijalni integritet Kosova, i navode da su se najpre u toj tački pojavili „šumovi na vezama“.\nKako se ističe, predsednik Vučić je Jiju na to bez uvijanja saopštio: „Tako se niste ponašali pre devet godina“.\nPredsednik je, navode isti izvori, obrazložio svoj stav da dolazeće generacije ne smemo opteretiti zamrznutim konfliktom koji je prepreka za istorijsko pomirenje Srba i Albanaca, a nije propustio priliku da zvaničniku SAD saopšti da Priština uporno i nekažnjeno koči sprovođenje Briselskog sporazuma.\n„Neki su podigli larmu zbog toga što je iz banalnih tehničkih razloga za dva dana zakasnio ulazak srpskih sudija u pravosudni sistem Kosova i Metohije, a Priština već 1.652 dana ne sprovodi obavezu da formira Zajednicu srpskih opština (ZSO) i nikom ništa“, kategoričan je bio Vučić.\nŠto se tiče drugog „kamena spoticanja“ u dijalogu — odnosa Beograda prema Moskvi — Ji je, navodno, decidirano rekao da Srbija teško može jednom nogom da ide ka Rusiji, a drugom ka EU.\nUz to, pomenuo je i da je iz vizure Vašingtona „vrlo problematičan“ zahtev Rusa iz Humanitarnog centra u Nišu da im se dodeli status diplomatskog osoblja.\nVučić odgovorio Jiju, ali će to saopštiti za nekoliko dana\n24 Oktobar 2017, 19:17\n„Novosti“ pišu da su argumenti predsednika bili da Srbija ostaje strateški opredeljena za evrointegracije, ali da će i dalje razvijati prijateljske odnose sa Rusijom, ali i Kinom, Indijom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima…\nGosta su interesovale i „dežurne teme“ — dokle se stiglo u istragama o „slučaju braće Bitići“ i paljenju američke ambasade u Beogradu.\nPredsednik je, kako tvrdi izvor „Novosti“, kazao da niko u Srbiji neće staviti pod tepih ta dva događaja. Naveo je i da se ide u smeru efikasnog rešavanja sudskog postupka oko paljenja ambasade, i da tu ne vidi probleme.\nGosta iz Vašingtona zanimala je i medijska slika u Srbiji, kao i vladavina prava. Vučić mu je, kako prenose sagovornici „Novosti“, poručio da su žalbe pojedinaca o cenzuri u našoj državi — besmislica, a naveo je tačno u dolar koliko su pojedini mediji dobili novca od stranih donatora, uključujući i Ameriku.


Lilinu sestru je ubio muž pred bebom: Tehnologija joj danas pomaže da spreči druge tragedije - Biznis Telegraf.rs\n25/11/21 | 10:43 ≫ 10:51\nKoliko je inovacija na ovom polju otišla daleko, govori i podatak da se danas obučavaju psi koji čuvaju žene i decu, i mogu da "nanjuše" (prepoznaju) nasilnika\nLili Ben Ami / Foto: Tanjug/Zoran Žestić\nDanas, 25. novembra, obeležava se Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, koji je uvek u znaku narandžaste boje. Nažalost, cifre su još uvek crne kada govorimo o broju žrtava: ženama koje trpe nasilje, koje su ubijene, fizički i psihički maltretirane.\nJuče je tim povodom upriličen događaj "Tehnološkim inovacijama u borbi protiv nasilja nad ženama", koji su organizovali Ambasada Izraela i Naučno-tehnološki park Beograd (NTPB). Ko je prisustvovao zanimljivom, ali i potresnom izlaganju nekih od učesnika, mogao je da se uveri u to koliko nam je tehnologija važna na putu da sprečimo i eliminišemo nasilje nad slabijim polom.\nParadoksalno, iskustvo Lili Ben Ami, aktivistkinje i osnivača neprofitne organizacije "Michal Sela Forum", govori da su žrtve nasilja nad ženama neretko one žene koje deluju jako, odlučno, hrabro. Žene koje dignu glas kada smatraju da treba, koje se pobune i neće da trpe.\nKoliko je inovacija na ovom polju otišla daleko, takođe govori i podatak da se danas obučavaju psi koji čuvaju žene i decu, i mogu da "nanjuše" (prepoznaju) nasilnika, tako da brojne porodice ne moraju da budu u sigurnim kućama, već u svom domu. Osim toga, softverska rešenja donose revoluciju, a Izrael kao stecište startapa, jasno je koliko se ističe u ovom domenu.\nNažalost, Lili Ben Ami je lična tragedija podstakla da osnuje pomenutu organizaciju, jer je 2019. njenu rođenu sestru, inače socijalnu radnicu, pred bebom od nekoliko meseci ubio suprug. Preduzetnički stav Izraela podrazumeva razmišljanje "izvan kutije", kazao je ambasador Jahel Vilan, upoznat sa slučajem ubijene Izraelke.\nLili Ben Ami je u međuvremenu svojim radom i zalaganjem uspela da privuče pažnju nekoliko ministarstava u zemlji, kao i Gugla, Fejsbuka i drugih tehnoloških kompanija.\nLili je na jučerašnjoj konferenciji svoj govor započela entuzijastično, čak je govorila šaljivo na momente, iako verujemo da joj je sve vreme bila "knedla u grlu". To je, verovatno, jedan od načina da se podstakne svest kod ljudi, da se iz lošeg "rodi" nešto dobro, da - kako kaže ova Izraelka - niko više ne doživi sudbinu njene sestre.\n- Seksizam je integralni deo mentaliteta i kulture. Više od 70% žrtava nasilja u 2020. bile su žene - rekla je Brankica Janković, poverenica za zaštitu ravnopravnosti, i dodala da su "tehnologija i inovacije postale neophodnost u godini pandemije, u više pravaca". Kaže da društvene mreže i platforme donose napredak u domenu prava žena i boljeg informisanja, ali da su takođe i "opasno mesto", gde "živi" sajber mizoginija.\nSvakako, jedan od podviga tehnologije koji može pomoći da se spreči nasilje nad ženama jesu aplikacije koje informišu o bezbednosti, kao i SOS linije.\nNa fotografiji iznad možete videti Lili Ben Ami kako drži prsten - odštampan u 3D štampaču - koji bi mogao da služi kao SOS dugme kada su žene u opasnosti.\nU okviru organizacije "Michal Sela Forum", svakog maja se održava hakaton, kada se programeri i inženjeri takmiče kako bi kreirali najbolja tehnološka rešenja zarad sprečavanja nasilja nad ženama. Zanimljivo je da koncept podrazumeva i uključivanje žena koje su preživele nasilje, a koje treba da daju svoje ideje, nevezano za to da li poznaju nauku i tehnologiju.\nBen Ami ističe da je od 70 žena, tzv. "survivor"-a, njih 35 dalo upotrebljive ideje, nastale na osnovu njihovog lošeg iskustva. Među tehnološkim inovacijama istakla se i aplikacija "HearMe", koja kombinuje napredne tehnike obrade zvuka i veštačku inteligenciju, kako bi pomogla nadležnim organima u proceni nivoa rizika od nasilja u porodici, u prijavljenim domaćinstvima.\nKoristeći snimljeni i prijavljeni audio zapis, organi će moći da preduzmu odgovarajuće mere prema dodeljenom stepenu rizika. "Michal Sela Forum" je tokom ove dve godine uspeo da dobije jednu posebno važnu "bitku". Naime, nakon smrti Mišal Sele (32), po kojoj se i zove organizacija, zakon je nalagao da "dete treba da posećuje uhapšenog oca u zatvoru, te da je on njen jedini staratelj".\nUpornost Ben Ami i njenog tima je kasnije dovela do toga da se zakon izmeni: biološki otac je trajno izgubio pravo nad svojom ćerkom, koja se zadesila na mestu zločina, i to važi za sve slučajeve, dakle, ne samo u slučaju Mišal Sele.\nPosebno potresan trenutak na jučerašnjem događaju bio je onaj u kom se ubijena Izraelka "obratila" ljudima putem video snimka. U videu govori o sebi u prošlom vremenu i o tome šta joj se dogodilo, a sve zahvaljujući neverovatno tehnološkom napretku da se od fotografije napravi animacija, praćena zvukom.\nUkoliko primetite nasilje ili ste žrtva nasilja, ovo su kontakti gde možete prijaviti slučaj: 0800-100-600 (prijava nasilja u porodici), 011/2645-328 (Ženski centar SOS telefon protiv nasilja nad ženama i decom), 011/3626-006 (SOS telefon za žene i decu žrtve nasilja), 0800-123456 (SOS Dečja linija "Broj za problem tvoj" besplatni i poverljivi pozivi), 011/2752-224 (Savetovalište za brak i porodicu, Palilula) i 011/2695-416 (Savetovalište za brak i porodicu, Zemun), zatim 011/3192-782 (SOS Centar za mlade), 0800 100 007 (Autonomni ženski centar - SOS telefon za podršku ženama žrtvama nasilja), Sigurna kuća, womenngo.org.rs.


Srbija ispunila više od 80 odsto preporuka Evropske komisije : Nadlanu.com\nSrbija ispunila više od 80 odsto preporuka Evropske komisije\nObjavljeno 25. sep 2013. / 14:28:09\nOd 185 preporuka koje je trebalo ostvariti u trećem kvartalu, u potpunosti su realizovane 24, delimično 132 a nije ispunjeno 29 preporuka, pokazao je treći Izveštaj o sprovođenju Akcionog plana za ispunjavanje preporuka Evropske komisije koji je usvojila vlada.\nPreporuke su sadržane u Godišnjem izveštaju o napretku Srbije u procesu evropskih integracija za 2012. godinu. Od početka godine do septembra ispunjeno je 82 odsto preporuka. Među neispunjenim je ona koja se tiče jačanja kapaciteta Uprave za sprečavanje pranja novca, zatim nije usvojen zakon o besplatnoj pravnoj pomoći a zakon o štrajuku treba uskladiti sa standardima EU.\nU Izveštaju se navodi da treba ubrzati sprovođenje strategije razvoja sistema javnog informisanja, uključujući oko transparentosti vlasništva, i početi sa primenom akcionog plana za sprovođenje medijske strategije.\nUkazano je i da je Republički savet za nacionalne manjine neaktivan, na nedujednačenu primenu zakona, sporo sprovođenje ili nesprovođenje zakona o planiraju i izgradnji, na potrebu usvajanja zakona o zapošljavanju stranaca.\nTakođe treba da se sprovede strategija za unapređenje sistema javnih nabavki, da se izmeni zakon o kinematografiji, završi strategija o širokopojasnom pristupu internetu, ojačaju kapaciteti uprave za agrarna plaćanja.\nPotrebno je i izmeniti zakon o GMO kako bi se uskladio sa evropskim tekovinama, aktivnije sprovoditi strategiju za unapređenje položaja žena, uskladiti odredbe o zaštiti podataka o ličnosti sa EU, povećati prihvatne objekte za lica koja traže azil, kao i kapacitet i budžet agencije za zaštitu životne sredine.\nAkcioni plan uključuje mere za koje je isključivo nadležna Vlada Srbije koja definiše najvažnije aktivnosti u vezi sa konkretnim preporukama EK, navodi institucije nadležne za sprovođenje, kao i rok u kojem će biti sprovedene. U Planu je sadržana 231 preporuka, od kojih je neke bilo potrebno realizovati do 1. septembra ove godine, uz veliki broj dugoročnih, na kojima se očekuje kontinuirani rad.\nPosebno su navedene preporuke iz domena rada zakonodavne i sudske vlasti, kao i one koje se odnose na nezavisna i regulatorna tela. Cilj Akcionog plana je da se njegovom doslednom primenom Komisiji pruži dodatna argumentacija za pisanje što povoljnijeg Godišnjeg izveštaja o napretku Srbije u procesu evropske integracije, koji će, prema najavama, biti objavljen 16. oktobra u Briselu.


Delegcija SSI u Briselu: Dobri efekti reformi u Srbiji - European Western Balkans\nBEOGRAD – Delegacija Saveta stranih investora iz Srbije boravila je u dvodnevnoj poseti Briselu, gde je tokom susreta sa predstavnicima sedam generalnih direktorata Evropske komisije: za susedstvo i pregovore o proširenju, ukazala na dobre efekte dosadašnjih reformi i dala preporuke za dalje unapređenje poslovne klime.\nU saopštenju Saveta stranih investitora se navodi da u tim susretima Srbija poohvaljena za dobre makro-ekonomske rezultate i ukazano je da je za jači privredni rast neophodno ostvariti održivu fiskalnu konsolidaciju i napredak u primeni zakona, pogotovo u oblasti poreza.\n“Savet je pomenuo formiranje Radne grupe za sprovođenje preporuka iz Bele knjige koja je zajednički ustanovljena između Saveta i Vlade Srbije i izneo očekivanja da će ona doprineti ubrzanju reformi”.\nInače, tokom dvodnevne posete, delegacija Saveta se sastala sa predstavnicima sedam generalnih direktorata Evropske komisije: za susedstvo i pregovore o proširenju – NEAR, za ekonomska i finansijska pitanja – ECFIN, za poreze i carinsku uniju – TAXUD, za zapošljavanje, socijalna pitanja i inkluziju – EMPL, za trgovinu – TRADE, za komunikacijske mreže, sadržaj i tehnologiju – CNECT, i za zdravlje i bezbednost hrane – SANTE. Pored toga, održani su i sastanci sa predstavnicima Evropske službe za spoljne poslove (EEAS), CEFTA sekretarijata, Evropskog Parlamenta. Delegacija se susrela i sa ambasadorkom Srbije u EU Anom Hrustanović, dok je Misija Srbije u EU organizovala prijem.\nSavet kontinuirano jača i raste – trenutno okupljajući preko 130 kompanija, koje su uložile više od 28,7 milijarde evra, sa učešćem od 21.7 odsto BDP, 22.2 odsto u izvozu Srbije, 18 odsto srpskog državnog prihoda od poreza na dobit preduzeća i koje direktno zapošljavaju preko 94.000 ljudi u Srbiji\nEUEvropska komisijaSavet stranih investitora iz SrbijeSrbija\nEWB 13. 02. 2018. 15. 02. 2018.


Apsolutni rekord u tromesečnom izvozu kukuruza iz Srbije | Sistem tržišnih informacija poljoprivrede Srbije 2004 - 2021.\nApsolutni rekord u tromesečnom izvozu kukuruza iz Srbije\nSrbija je za prva tri meseca ekonomske godine za kukuruz, od oktobra do kraja decembra, na inostrana tržišta plasirala 830.000 tona kukuruza, što predstavlja rekord svih vremena kada je u pitanju kvartalni izvoz te žitarice, izjavio je Tanjugu direktor udruženja "žita Srbije" Vukosav Saković.\n"Ako se nastavi ovim tempom, sigurno je da će i izvoz na godišnjem nivou biti rekordan", naglasio je Saković, ali i ukazao da se može očekivati izvesno usporavanje, kako domaća cena kukuruza bude rasla, što se "već pokazuje u prvim danima januara".\n"Trenutno imamo cenu kukuruza od 21,50 dinara po kilogramu, a realna izvozna cena, kada se odbiju troškovi, iznosi 195 evra po toni, iz čega se vidi da je domaća cena iznad izvozne i polako zaustavlja izvoz", naveo je Saković, ističući da je "to jedno normalno tržišno kretanje".\n"Kada prodavci kukuruza ne budu imalu kupce, oni će oboriti domaću cenu ili će cena na svetskim berzama porasti, pa će se naša izvozna prilagoditi domaćoj ceni", ocenio je Saković.\nKada je reč o domaćem bilansu, on je naglasio da "on neće biti ničim ugrožen, sve dok ne izvezemo 1,8 miliona tona kukuruza".\n"U slučaju da dostignemo taj izvoz, domaća cena će ići ponovo iznad svetske, a izvoz će sam po sebi stati, ali je sigurno da će proizvodjači u ovoj godini sigurno imati dobru cenu kukuruza", zaključio je Saković.\nSrbija je u prethodnoj ekonomskoj godini izvezla 1,35 miliona tona kukuruza, što je drugi najbolji rezultat kada je u pitanju izvoz kukuruza iz Srbije. Ekonomska godina za kukuruz važi od 1. oktobra do 30. septembra naredne godine.\nApsolutni rekord svih vremena u izvozu srpskog kukuruza zabeležen je u pretprošloj ekonomskoj godini - 1,46 miliona tona, odnosno čak 1,6 miliona tona u kalendarskoj godini (2009).\nNajveći deo viškova srpskog kukuruza završi na tržištu Evropske unije, potom u zemljama u okruženju - Bosni i Hercegovini, Makedoniji, Crnoj Gori i Albaniji, a naš kukuruz stiže i do Južne Koreje, pa čak i Japana.


Vozač „audija“ branio se ćutanjem na saslušanju u Nišu | Direkt.rs\nPočetna Hronika Vozač „audija“ branio se ćutanjem na saslušanju u Nišu\nNemanja S. (19) iz Beograda koji je osumnjičen da je autom u Nišu ubio dve osobe, saslušan je danas u Osnovnom javnom tužilaštvu u Nišu, gde se branio ćutanjem, rečeno je za agenciju Beta u tom tužilaštvu.\nPortparol Osnovnog javnog tužilaštva u Nišu Ivan Marković kazao je da je tužilaštvo predložilo Osnovnom sudu u Nišu da se za osumnjičenog odredi pritvor do 30 dana.\nNesreća na Bulevaru Medijana dogodila se 4. januara, oko 20.40 minuta, kada je auto marke „audi“ kojim je upravljao Nemanja S. izleteo sa kolovoza i na trotoaru udario najpre Andreja Prekljušaja (12), a potom Dejana Ilića (48).\nDečak je preminuo na licu mesta, a vozilo ga je od siline udara prebacilo preko dva metara visoke ograde vodovoda, dok je Ilić od zadobijenih povreda preminuo odmah po prijemu u Klinički centar Niš.\nIstraga je pokazala da vozač „audija“ u momentu izazivanja udesa nije bio pod uticajem alkohola i psihoaktivnih supstanci.\nOgorčeni zbog nesreće i „bahate“ vožnja vozača „audija“, građani Niša su juče tokom dana organizovali protest na Trgu kralja Milana, a uveče i na mestu nesreće.\nGradjani su kazali da je mladić koji je ubio dvoje nedužnih lica, nedelju dana „divljao“ po gradu vozilom, ali da ga niko nije zaustavio.\nU momentu nesreće u „audiju“ su se nalazila još dva maloletna i jedno punoletno lice.\nPrema nezvaničnim informacijama, Nemanja S. je za novogodišnje praznike došao u Niš kod babe i dede, a „audi“ koji je vozio u vlasništvu je njegove majke.\nNastradali Dejan Ilić (48) bio je aktivista sindikata „Sloga“ i otac troje dece, a Andrej Prekljušaj pohađao je šesti razred škole „Dušan Radović“.


SEEbiz.eu / Krneta: U narednih 14 mjeseci tri nove kompanije na berzi\nSiniša Krneta Beogradska berza Fintel energija\nKrneta: U narednih 14 mjeseci tri nove kompanije na berzi\nDatum objave: 29.06.2018. - 11:23:51\nBEOGRAD - Kakvi su rezultati projekta aktiviranja srpkog tržišta kapitala nazvanog Izađi na berzu, da li su srpske kompanije prepoznale kotiranje na berzi i odricanje od dela vlasništva, kao mogućnost da dođu do sredstava potrebnih za unapređenje poslovanja, o tome je za Infobiz govorio direktor Beogradske berze, Siniša Krneta.\nPostoji selekcija, lista kompanija, koje su neke više, neke manje zainteresovane za izlazak na berzu. Tokom letnjih meseci konsultacije će biti nastavljene, pa će biti i definisano koja će od pomenutih kompanija ući u proces priprema za izlazak na berzu.\nDirektor Beogradske berze veruje da će biti dostignut cilj da u narednih 14 meseci, tri kompanije krenu u pripreme za izlazak na berzu.\n"Sa pet kompanija bismo bili izuzetno zadovoljni", kaže Krneta.\nKako kaže, iako se čini da je to mali broj, za Beogradsku berzu i aktiviranje tržišta kapitala to je veliki izazov.\nPosle 80 godina, u narednim mesecima, kada budu završene sve predviđene procedure, akcije na Beogradskoj berzi listiraće i kompanija Fintel energija.


Specijalista za virtuelnu bezbednost - BOŠ Karijera\nRazvojem interneta obavljamo sve više obaveza onlajn i objavljujemo sve više i više podataka. Zbog veće opasnosti od zloupotrebe, raste potreba za stručnjacima za virtuelnu bezbednost koji će omogućiti da se sprovodi zakon u ovoj oblasti. Ovi stručnjaci su potrebni u svim oblastima u kojima se radi sa poverljivim informacijama. Iako internet postoji dugi niz godina, usled visoke stope zloupotrebe podataka tek poslednje decenije su se javile potrebe za ovim zanimanjem.\nVirtuelna bezbednost se primarno odnosi na adekvatno korišćenje informacija u virtuelnom svetu. S obzirom na to da je njen značaj sve veći, nije čudno što se javilo i jedno od možda najzanimljivijih modernih zanimanja, nazvano specijalista za virtuelnu bezbednost.\nSpecijalista za virtuelnu bezbednost prati i rukovodi bezbednošću računarskih mreža, operativnih sistema i baza podataka, bavi se softverskim inženjeringom, detekcijom i metodama odbrane, kriptografijom i kripto tehnologijom, kreiranjem i primenom bezbednosnih veb aplikacija i računarskom forenzikom. Jednostavnije rečeno, on/ona ima zadatak da kontroliše čuvanje poverljivosti svih dostupnih informacija u velikim sistemima, poput recimo bankarskih i zdravstvenih podataka. Navedene dužnosti podrazumevaju da su ovi specijalisti, uz sam proces zaštite podataka zaduženi i za to da se zaštita podataka vrši prema pravilima važećeg Zakona o zaštiti podataka o ličnosti. U zavisnosti od toga u kojoj oblasti radi specijalista za virtuelnu bezbednost neretko je zadužen za kontrolu i sprečavanje kriminala na internetu i provala u računarske sisteme, kada je potrebno da usko sarađuje policijom i drugim organima unutrašnjih poslova.\nSpecijalista za virtuelnu bezbednost može da se zaposli u bilo kojoj instituciji, koja ima bazu podataka u kojoj se nalaze različiti podaci koji se moraju na adekvatan način zaštititi, bilo da je reč o državnoj ili privatnoj instituciji. To su pre svega institucije i organizacije u oblastima kao što su: bankarstvo, zdravstvo, obrazovanje, odbrana i bezbednost. Važno je da osoba koja ima zvanje specijalista za virtuelnu bezbednost ima izuzetnu pažnju, da vodi računa o detaljima, odnosno da zna na koji način treba zaštiti informacije. Takođe, uslov za bavljenje ovim poslom jeste i visoko poznavanje engleskog jezika, upravljanja bazama podataka, rada na računaru, kao i različitih bezbednosnih softvera, aplikacija i programskih jezika. Jedna od mnogih prednosti koje su vezane za posao koji obavlja specijalista za virtuelnu bezbednost se odnosi na to da, u pojedinim slučajevima osoba koja stekne ovo zvanje ima mogućnost da svoj posao vrši i iz sopstvenog doma, ali i da zaštitu podataka u skladu sa važećim zakonom obavlja za nekoliko različitih kompanija, čime će u velikoj meri poboljšati i svoje finansijsko stanje. Mada, čak i da radi za jednu kompaniju, može biti uveren da će njegova mesečna primanja biti znatno viša od prosečnih, budući da je reč o vrlo dobro plaćenom, ali i odgovornom i poverljivom radnom mestu. U Srbiji ne postoje osnovne studije koje su namenjene izučavanju samo virtuelne bezbednosti, već se priprema za ovo zanimanje vrši putem različitih postdiplomskih i specijalističkih studija i kurseva.


Zorica Kasalica: Na vreme podneti zahtev za zamenu lične karte\nNačelnica Uprave za upravne poslove Ministarstva unutrašnjih poslova(MUP) Zorica Kasalica podsetila je danas gradjane da provere važnost ličnih karata i na vreme podnesu zahtev za zamenu ukoliko je njihov rok važenja istekao, kako bi mogli da ostvaruju svoja prava, uključujući i biračko pravo.\n„Prilikom podnošenja zahteva za zamenu lične karte izdaje se potvrda o podnetom zahtevu. Svi šalteri Ministarstva unutrašnjih poslova radnim danima rade u dve smene, a organizovan je rad i subotom i nedeljom kako bi svi gradjani mogli podneti zahtev za zamenu lične karte“, rekla je Zorica Kasalica, a preneo MUP.\nOna je rekla da je prilikom podnošenja zahteva za zamenu lične karte potrebno poneti isteklu ličnu kartu, kao i dati saglasnost da MUP po službenoj dužnosti pribavi izvod iz matične knjige rodjenih i uverenje o državljanstvu, ukoliko to gradjanin želi.\n„Ukoliko je gradjanin već posedovao biometrijsku ličnu kartu nije neophodno pribavljati dokumentaciju, s obzirom na to da u bazama MUP-a podaci postoje“, rekla je Zorica Kasalica.


Jeftini letovi iz Srbije do Irske - Avio karte Srbija Irska - eSky.rs\nAvio karte iz Srbije do Irske\nPretražite letove iz Srbije do Irske\nProverite najbolje prilike za letove iz Srbije do Irske\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije do Irske na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije do Irske?\n✔ Ako rezervišem let iz Srbije do Irske, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije do Irske?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Srbije do Irske uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Jasna Bajšanski nova predsednica Društva agrarnih novinara - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nJasna Bajšanski nova predsednica Društva agrarnih novinara\nDruštva agrarnih novinara\n"Svaki agragni novinar mora mnogo da radi na sebi. Da svakodnevno stiče nova znanja, da radi na svojoj pismenosti, specijalizovanom i opštem obrazovanju.To je nešto, što mi u Društvu negujemo", kaže Jasna Bajšanski.\nNovinarka Jasna Bajšanski, koja je bila saradnik Agrokluba, kao i naš novinar godine za 2016. izabrana je za predsednicu Društva agrarnih novinara (DAN). Ovu dužnost će obavljati u naredne četiri godine. Kako kaže, to za nju predstavlja veliku čast, ali i obavezu i izazov. Nada se da je dorasla zadatku i stazama koje su njeni prethodnici utabali.\n"Tu pre svega mislim na Branka Krstina, osnivača DAN i nekadašnjeg novinara lista 'Poljoprivrednik' i na Vesnu Jovanović, novinarku RTV-a, dojučerašnju predsednicu, koja je i predložila da u naredne četiri godine budem prva među jednakima. Posebno sam počastvovana što je njen predlog jednoglasno prihvaćen", kaže Jasna.\nNovinari imaju ulogu misionara\nDAN je osnovan 2003. godine i najstarije je od tri agrarna društva u Srbiji. Cilj je da se utiče na kvalitetno informisanje, kroz blagovremenost, celovitost i istinitost, o aktuelnim zbivanjima razvoja poljoprivrede kod nas i u svetu. Među svojim aktima ima i Statut u kome su izdefinisane aktivnosti kojima članovi DAN treba da se bave. Tu se pre svega misli na organizovanje stručnih skupova sa predavačima koji su eminentni stručnjaci iz svih oblasti agrara, ali i predstavnici državnih institucija.\n"Predstavljanje primera dobre prakse, ali i ukazivanje na neke manjkavosti u sistemu, takođe je jedan od naših prioriteta, jer činjenica je da ukoliko se nešto ne objavi u medijima, to kao da se nije ni dogodilo. Novinari imaju ulogu misionara, a naša misija je i da istražimo i putem naših medija prezentujemo iskustva u oblasti agrara drugih zemalja. Zbog toga organizujemo strudijska putovanja. To su naše osnovne aktivnosti", objašnjava Bajšanski.\nNovinar godine Agrokluba za 2016. godinu\nAgrar zahteva maksimalno angažovanje novinara\nKako smatra, situacija u agrarnom novinarstvu ne razlikuje se mnogo od situacije u novinarstvu uopšteno gledano. Usled raznih turbulencija, došlo je do gašenja pojedinih medija, koji su imali agrarne sadržaje, to znači da je njihova publika ostala, na neki način, uskraćena.\n"Međutim, došlo je do ekspanzije nekih elektronskih medija, specijalizovanih sajtova, pokrenuto je nekoliko štampanih izdanja. Tako da, kada se sve sabere, na medijskom tržištu ima mnogo informacija iz oblasti agrara. Pitanje je samo na koji način su one prezentovane, u šta ne bih zalazila", kaže Jasna Bajšanski i dodaje: "Kao i svaka druga oblast i agrar zahteva maksimalno angažovanje novinara, a tu pre svega mislim da svaki agragni novinar mora mnogo da radi na sebi. Da svakodnevno stiče nova znanja, da radi na svojoj pismenosti, specijalizovanom i opštem obrazovanju, jer on nije samo pojedinac već i predstavnik medijske kuće u kojoj radi. To je nešto, što mi u Društvu negujemo".\nPlan za budući period već definisan\nČlanove Društva u narednom periodu očekuje poseta sajmu "Agra" u Gornjoj Radgoni, ali i rad na obnavljanju sajta. Radiće se i na učvršćivanju postojeće saradnje sa dosadašnjim partnerima i prijateljima, ali i uspostavljanje saradnje sa sličnim udruženjima iz inostranstva i sa udruženjima i asocijacijama poljoprivrednih proizvođača.\n"Naše Društvo u narednom periodu vidim kao jednu dobru organizaciju, koja se bavi kvalitetnim aktivnostima značajnim za razvoj agrara. Takođe ćemo se potruditi da učestvujemo u različitim projektima, kako bi olakšali naš rad i podigli ga na viši novo", najavljuje predsednica DAN.\nČestitamo Jasni i želimo joj puno uspeha u radu!\nJasna Bajšanski Društvo agrarnih novinara Agra u Gornjoj Radgoni


Počeli pregovori o Bregzitu, prvo rešiti neizvesnosti | N1 Srbija\nPočeli pregovori o Bregzitu, dogovor o prioritetima\n|19.06.2017. |17:58 >19:36\nPregovori Evropske unije i Velike Britanije počeli su danas u Briselu sastankom pregovarača Evropske komisije Mišela Barnijea i britanskog ministra za Bregzit Dejvida Dejvisa. Na početku dogovor o prioritetima i vremenskom rasporedu pregovora o Bregzitu.\nGlavni pregovarač EU Mišel Barnije rekao je da će pregovori biti organizovani jednom mesečno u periodu od 17. jula do 9. oktobra, dok će se radne grupe baviti pitanjima ljudskih prava, finansijskim dogovorima i drugim "pitanjima koja nameće razlaz".\nBarnije i britanski ministra za Bregzit Dejvid Dejvis su se saglasili da će najvažnije biti pitanje ljudskih prava i slobode kretanja gradjana EU. Dejvis je rekao da će na predstojećem samitu lidera EU premijerka Tereza Mej dati "ponudu" vezanu za ljudska prava.\nBritanski glavni pregovarač rekao je da će biti izazova, ali da veruje da dve strane mogu da postignu dogovor o uslovima izlaska Britanije koji će biti "u najboljem interesu svih građana", preneo je BBC. Pregovarač EU izjavio je da želi dogovor o ključnim prioritetima i rasporedu "uređenih" pregovora.\n"Prvo moramo da rešimo nesigurnosti koje izaziva Bregzit", rekao je Barnije danas, što znači da se razjasni sudbina građana EU u Britaniji i Britanaca u zemljama Unije, kako regulisati granicu između Ujedinjenog Kraljevstva i Irske i koliko Britanija treba da plati za tekuće obaveze u EU.\nDve strane će se tokom pregovora prvo fokusirati na izlazak Britanije iz Unije, a tek onda o pregovarati novom odnosu u oblastima kao što su trgovina ili migracije, podseća agencija Asošiejted pres. Britanija se nada da će razvod i budući odnos moći da se razmatra istovremeno, što je ideja koju je Brisel odbacivao.\nPregovori o izlasku obuhvatiće sva pitanja, od odlučivanja u kojim vodama dve strane mogu da pecaju do ponovnog pregovaranja o nuklearnim sporazumima.\nIzvor: Tanjug/AP, Virginia Mayo\nBrisel je upozoravao da Britanija ne može da izađe dok ne plati sve svoje obaveze, uključujući projekte koji bi mogli da se protegnu na narednih 10 godina, kao i svoj udeo za penzije zaposlenih u institucijama EU.\nPrema proceni zvaničnika EU, to će iznositi oko 50 milijardi evra, dok neke nezavisne institucije i mediji predviđaju duplo veći iznos.\nTek kada bude ostvaren "dovoljan napredak" EU će razmotriti kreiranje novog odnosa s Britanijom.\nEU je saopštila i da neće praviti kompromise kada su u pitanju četiri slobode - slobodno kretanje dobara, kapitala, usluga i radnika. Zemlje članice EU i Evropski parlament će morati da odobre svaki sporazum, što bi moglo da potraje mesecima.\nZvaničnici EU su kao realan rok za postizanje sporazuma odredili oktobar, ili najkasnije novembar 2018. Ako do tada ne bude postignut sporazum, dve strane će možda morati da naprave neki prelazni dogovor, što bi moglo da produži neke elemente sadašnjeg odnosa.\nTagovi: Bregzit , pregovori , Dejvid Dejvis , Mišel Barnije\nBritanci još nisu svesni sta su uradili izglasavanjem Bregzita.Siguran sam da je referendum danas, da bi ishod bio drugačiji.\nPa bio je pre par meseci,sta se to promenilo do sada,sam mozda sto ih manje teroristi napadaju dok su u EU.\nšta tu ima da se pregovara, imae isti status kao i zemlje koje nisu u EU i gotovo


Od 14. decembra rigoroznija kontrola hrane u EU - Agro TV\nOd 14. decembra rigoroznija kontrola hrane u EU\nEvropskim trgovcima i proizvođačima hrane koji budu uhvaćeni da varaju kupce, od sredine decembra prete drakonske kazne, a veterinarske, poljoprivredne i druge inspekcije moći će da ih kontrolišu kao tajni kupci.\nOvo su novine koje donosi uredba o kontrolama hrane i hrane za životinje Evropske unije koja na snagu stupa 14. decembra. Ovaj set mera koji će zemlje članice početi da primenjuju do kraja godine će, kako se očekuje, značajno unaprediti kontrolu poljoprivredno-prehrambenog lanca. Kako se navodi u ovoj uredbi, namera je da se postigne bolji, strožiji i fleksibilniji inspekcijski sistem nad evropskom industrijom hrane vrednom 800 milijardi evra, koju je poslednjih nekoliko godina potreslo više skandala.\n– U radu inspektora biće novost to što će moći anonimno čak i preko interneta da kupuju uzorke hrane koje će zatim analizirati. Ukoliko se ispostavi da su neodgovarajućeg kvaliteta, takvi uzorci će automatski moći da se smatraju službenim uzorcima, a kompanije će na osnovu toga moći da budu kažnjene. Prema dosadašnjim propisima, to nije bilo moguće, nego su kontrole obavljane uz službene najave inspektora – navodi se u uredbi.\nKad je reč o kontroli hrane u Srbiji, nadležne inspekcije sprovode redovne aktivnosti, a ponekad, prema Zakonu o inspekcijskom nadzoru, koriste mogućnost nenajavljenog nadzora, ukoliko postoji mogućnost da bi kontrolisana firma mogla da utiče na ishod kontrole.\nU Veterinarskoj inspekciji kažu da u Srbiji nema mogućnosti da inspektori budu i tajni kupci i smatraju da je mehanizam koji uvodi Evropska unija dobra ideja.\nU Evropi će, prema novim propisima, inspekcijske službe zemalja članica imati i mogućnost da samostalno biraju kontrole, tamo gde im se čini da su potrebne i da češće kontrolišu one delove proizvodnje i proizvođače koji se češće pominju u skandalima s hranom. Moći će da donose odluke na licu mesta, a pojednostavljuje se i sistem kontrole uzoraka. Neke jednostavnije kontrole, poput otkrivanja trihineloze u mesu, moći će se obavljati i u laboratorijama koje za to nisu posebno sertifikovane. Strožije kontrole očekuju uvoznike hrane iz trećih zemalja, za koje je dosad važio neujednačen sistem u zemljama EU.


Božović: Ispada da je veća provizija za istinu nego za jelku – Južnobanatske Vesti\nPredsednik gradskog odbora Demokratske stranke (DS) Beograd Balša Božović izjavio je, povodom tužbe gradskog menadžera Beograda Gorana Vesića, koji na ime društvene boli traži da mu Božović isplati milion dinara zbog izjava o novogodišnjoj jelki, da je veća „provizija za istinu, nego proviziju za jelku“.\n„Goran Vesić se naljutio na mene što sam otkrio prevaru u vezi sa jelkom pa sad od mene tužbom traži još milion dinara. Ispada da je veća provizija za istinu nego provizija za jelku koja je koštala neverovatnih 5.500 evra po jednom metru“, izjavio je Božović agenciji Beta.\nOn je kazao da Vesićev gest predstavlja strah od antikorupcijskog tima DS koji je formiran i koji „uveliko radi na slučajevima kriminala i korupcije koje potresaju gradsku upravu već četiri godine“.\n„Oslobodićemo Beograd 4. marta od Vesića i njemu sličnih“, poručio je Božović.\nMenadžer grada Beograda Goran Vesić tužio je predsednika gradskog odbora Demokratske stranke Beograd Balšu Božovića, zbog to ga što ga je, kako je naveo, „javno uvredio, ostramotio i ocrnio“ kada je izjavio da „očekuje da tužilaštvo Sinišu Malog i Gorana Vesića, zajedno sa jelkom, pošalje da Novu godinu slave u Centralnom zatvoru“, saznaje televizija N1.\nKako je ta televizija navela, Vesić je podneo tužbu Prvom osnovnom sudu u Beogradu i tražio da mu ;na ime naknade nematerijalne štete u iznosu od milion dinara za „pretrpljene duševne bolove zbog povrede časti i ugleda“.\nPortal Pištaljka objavio je u decembru, u vreme kada je usvajan gradski budžet za 2018. godinu, da je jelka na centralnom gradskom trgu u Beogradu plaćena 83.000 evra.\nDodik: Vučić rekao istinu, postoji zahtev da me hapse


Novi uspesi mitrovačkih delfina - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Miloš Starčević član Plivačkog kluba ,,OAZA,, ostvario je istorijski uspeh za mitrovačko plivanje osvajanjem prve titule ,,Prvaka Vojvodine,, na Prvenstvu Vojvodine gde je plivalo 372 takmičara iz 21 kluba u disciplini 50 metara delfin sa vremenom 27:72, što je ujedno i njegov lični rekord.\nDisciplina 50 metra delfin stil je jedna od najatraktivnijih i najprestižnijih plivačkih disciplina, a poseban značaj tome daje i činjenica da su srpski plivači Milorad Čavić i Ivan Lenđer upravo u ovoj disciplini među najboljima na svetu. U konkurenciji gde su plivali najbolji vojvođanski plivači Miloš je osvojio drugo mesto i na 100 m delfin sa vremenom 1.05.10.\nVeliki uspeh upotpunila je najbolja mitrovačka plivačica Ana Plavšić koja je u disciplini 50 m prsno zauzela treće mesto u kategoriji starijih pionirki.\nPored njih na ovom takmičenju za Plivački klub ,,OAZA,, nastupili su još Stevan Sapun, Stefan Galić, Kosta Popov, Iva Bogdanović i Ivan Jovanović.\nVrednost ovih rezultata je još veća kada se uzmu u obzir uslovi u kojim rade plivači Oaze. Podsećanja radi bazen u Sportskom centru ,,OAZA,, ne radi tokom svake zime i mitrovački plivači nekoliko puta nedeljno putuju u Vrdnik na treninge.\nDonacija knjiga Kazneno popravnom zavodu