Predstavljen portal sezonskih radnika - AgroFin\nNaslovna VESTI Predstavljen portal sezonskih radnika\nPredstavljen portal sezonskih radnika\nSvi radnici prijavljeni preko tog portala imaju pravo na penzijsko i invalidsko osiguranje, kao i osiguranje u slučaju povrede na radu\nMinistarstvo poljoprivrede je danas u saradnji sa NALED-om predstavilo elektronski sistem za prijavljivanje sezonskih radnika u poljoprivredi odnosno portal www.sezonskiradnici.gov.rs.\nU cilju suzbijanja sive ekonomije i zaštite prava velikog broja neformalno angažovanih radnika u sektoru poljoprivrede vlada je u saradnji sa NALED-om i uz podršku GIZ-a 2017. pokrenula reformu sistema radnog angažovanja sezonskih radnika u poljoprivredi kroz donošenje novog sistemskog zakona čija je primena počela u januaru 2019. i izradu onlajn platforme za pojednostavljenu registraciju radnika.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić ocenila je da je novi onlajn sistem za prijavljivanje sezonskih radnika u poljoprivredi primer suštinske, kompleksne, strukturne reforme koja će omogućiti lakšu i bržu prijavu tih radnika, veću pravnu sigurnost u toj oblasti i više novca u budžetu.\nBrnabić je prilikom predstavljanja tog sistema istakla da se procenjuje da će u narednih pet godina to omogućiti dodatnih 15 miliona evra prihoda u budžet Srbije.\nNadam se da ćemo već od februara imati prijavu sezonskih radnika u poljoprivredi i putem mobilnih telefona, pored onog preko sajta koji već funkcioniše, navela je premijerka.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović istakao je da će novi sistem za one koji prijavljuju sezonske radnike biti gotovo upola jeftiniji od postojećeg.\nPredviđeno je, kako je dodao, da mesečni izdaci poslodavca koji prijavljuju radnike na ime poreza i doprinosa po sezonskom radniku u proseku iznose 6.000 dinara, odnosno 300 dinara po danu.\nPrema njegovim rečima, važno je da su u čitavom sistemu svi zaštićeni – i onaj koji radi i onaj koji je radnika angažovao, kao i država, koja do sada nije imala ništa od takvih angažovanja.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević poručio je da je novi sistem prijave sezonskih radnika u poljoprivredi želja Vlade Srbije da suzbije rad na crno.\nPrema njegovim rečima, radnici angažovani na taj način bili su prepušteni sebi, dok će sada imati pravo na penzijsko i invalidsko osiguranje, kao i zdravstveno osiguranje u slučaju povrede na radu ili profesionalne bolesti.\nĐorđević je naveo da radnici angažovani na sezonskim poslovima u poljoprivredi mogu da ostanu na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje i ne gube naknade ukoliko su ih primali, a isto važi i za socijalnu pomoć.\nDirektorka Poreske uprave Srbije Dragana Marković istakla je da, na osnovu popisa poljoprivrede iz 2012. godine, procenjeni broj sezonskih radnika u proseku godišnje iznosi oko 70.000, a koji rade ilegalno.\nZa prijave i odjave radnika potrebno je manje od deset minuta, rekla je ona i objasnila da je razvijen elektronski sistem koji će poslednjeg dana u mesecu na osnovu podataka iz evidencione prijave automatski sačiniti i pojedinačnu elektronsku prijavu o obračunatim porezima i doprinosima za prijavljene sezonske radnike Poreskoj upravi.\nPoreska uprava je dužna da na osnovu podataka iz evidencione prijave i odjave u Centralnom registru za obavezno socijalno osiguranje podnese jedinstvenu prijavu za obavezno socijalno osiguranje na dnevnom nivou, a poslednjeg dana u mesecu objedinjenu prijavu za radno angažovane.\nAmbasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib ocenio je da je novi sistem, čije je uvođenje pomogla Nemačka razvojna agencija GIZ, dobar primer i za druge zemlje u okruženju koje bi mogle da ga uvedu.\nPrethodni tekstRFV: Krediti za investicije u okviru IPARD programa (2019)\nSledeći tekstCene na berzama u periodu od 14. do 18. januara 2019. godine


Iz Vlade su saopštili i da su Krivokapić i Osmani saglasni da članstvo Evropskoj uniji (EU) nema alternativu\n6116 pregleda\t1 komentar(a)\nOsmani i Krivokapić, Foto: Vlada Crne Gore\nProstor Zapadnog Balkana bi u budućnosti mogao da "eksportuje, a ne samo da importuje demokratiju" što je bilo dosadašnje iskustvo, poručili su predsjednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić i ministar vanjskih poslova Sjeverne Makedonije, Bujar Osmani.\nIz Vlade Crne Gore je saopšteno da je Krivokapić, danas u Vili "Gorica" dočekao Osmanija.\n"Krivokapić je izrazio iskrenu dobrodošlicu makedonskoj delegaciji i ministra Osmanija upoznao sa političko-ekonomskom situacijom u kojoj se nalazi Crna Gora. Osmani je čestitao Krivokapiću na funkciji i izrazio zadovoljstvo što je prvi visoki zvaničnik jedne države koji dolazi u zvaničnu posjetu Crnoj Gori", ističe se u saopštenju Vlade.\nIz Vlade su saopštili i da su Krivokapić i Osmani saglasni da članstvo u Evropskoj uniji (EU) nema alternativu.\n"Sa zadovoljstvom ćemo podijeliti iskustvo iz pregovaračkog procesa sa prijateljskom Sjevernom Makedonijom", naglasio je Krivokapić.\nU saopštenju piše i da su se Krivokapić i Osmani složili da će raditi na unapređenju postojeće privredne saradnje.\n"Izrazili su obostranu želju da naša međudržavna saradnja mora da se u budućnosti odvija na što paritetnijoj osnovi, kako bi se smanjla razlika u izvoznom – uvoznom saldu", piše u saopštenju Vlade.\nNavodi se i da su Krivokapić i Osmani prepoznali poljoprivredu, trgovinu, obrazovanje, kulturu i sport kao oblasti u kojima bi saradnju mogli unaprijediti, a da Crna Gora posjeduje interes, kapacitete i želju da turističku ponudu učini još primamljivijom za građane Sjeverne Makedonije.\n"Krivokapić i Osmani mišljenja su da bi saradnja naše dvije države mogla ojačati kako kroz već postojeću bilateralnu saradnju, tako kroz tješnju komunikaciju već zbratimljenih deset opština, ali i kroz aktuelne regionalne projekte", navodi se u saopštenju Vlade Crne Gore.\nBujar OsmaniZdravko KrivokapićVlada Crne GoreVlada Sjeverne MakedonijeCrna Gora i Sjeverna Makedonija


Usvojen prvi rebalans niškog budžeta - Rom Press\nNeizvesno uređenje bedema i propala izgradnja kuća za Rome\nPrvi rebalans u 2019. godini usvojilo je Gradsko veće, a niški budžet sada iznosi blizu 10,5 milijardi. Sekretarka Spasović iz Sekretarijata za finansije kaže da je kasa manja za 436 miliona, ali da su neke stavke u budžetu povećane.Danijela Spasović kaže da su neke stavke umanjene, neke povećane; foto: JV\nRashodi su povećani na pozicijama kod Direkcije za izgradnju grada za 8 miliona, na poziciji zemljišta 70 miliona, kod Turističke organizacije je došlo do povećanja za turističku promociju grada Niša za 6,5 miliona. Zatim, u ovo povećanje su ušle i gradske opštine – 42 miliona zato što su im određene takse ukinute uvode se naknade, zatim određene pozicije kod tekuće budžetske rezerve oko 21 milion – kaže Spasovićeva.\nUkinute komunalne takse su niškim opštinama “oduzele” 70 miliona dinara, dodaje sekretarka, te je Grad “uskočio” i iz budžeta im dao 42 miliona da bi mogli da funkcionišu do kraja godine. Iako je Medijana najveća niška opština, pa će najviše od taksi i izgubiti, dobila svega 4 miliona dinara, Niška Banja 6 miliona, Crveni Krst i Palilula po 10 miliona, a Pantelej 12 miliona dinara.Gradsko veće usvojilo prvi rebalans; foto: JV\nUkupno je predviđeno sada 199 miliona dinara transfera ua celu 2019. godinu, a prethodno je bilo 157 miliona. Tako je raspodeljeno, jer se išlo po kriterijumu razvijenosti opština tako da su manje razvijene dobile više, a više razvijene manje – pojašnjava sekretarka.


TAJNI DOKUMENAT CIA IZ 1990. god: JUGOSLAVIJA ĆE SE RASPASTI ZA 2 GODINE | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tTAJNI DOKUMENAT CIA IZ 1990. god: JUGOSLAVIJA ĆE SE RASPASTI ZA 2 GODINE\nCIA 1990. godine sačinila tajnu informaciju u kojoj su najavljeni definitivni raspad SFR Jugoslavije i krvavi sukobi na njenoj teritoriji, piše „Glas Srpske“.\nOtcepljenjem Slovenije i Hrvatske, Jugoslavija će prestati da funkcioniše kao federalna država u roku od godine i verovatno će se raspasti u roku od dve godine – ekonomska reforma neće sprečiti raspad, navedeno je u dokumenu CIA sa kojeg je nedavno skinuta oznaka „poverljivo“.\nCIA je američku administraciju obavestila da će Srbija blokirati pokušaj Slovenaca i Hrvata da od Jugoslavije formiraju konfederaciju i da će to, uz rastući nacionalizam, prouzrokovati raspad zemlje.\n„Teško da će doći do rata među republikama, ali ozbiljni konflikti među zajednicama će pratiti raspad Jugoslavije i biće nastavljeni i posle njenog raspada. Nasilje će biti žestoko i dugotrajno“, napisali su agenti CIA, navodeći da će „usled srpske represije doći i do vojne pobune Albanaca na Kosovu i da će ih podržati albanska manjina u Crnoj Gori i Makedoniji, što će te republike zbližiti sa Srbijom“, prenosi Glas Srpske.\nCIA je navela da Bosna i Hecegovina predstavlja najveću pretnju za prerastanje fundamentalnih etničkih podela u Jugoslaviji između Srba i Hrvata u nasilje velikog obima među zajednicama.\nU informaciji je, između ostalog, navedeno da SAD i njeni evropski saveznici mogu malo toga da urade na očuvanju jedinstva Jugoslavije.\nCIA će i narednog meseca objaviti dokumente o ratu u bivšoj Jugoslaviji, posebno BiH sa kojih je skinuta oznaka „poverljivo“.\nPozivajući se na američke medije, sarajevski portal Klix.ba piše da će biti objavljeno 300 novih obaveštajnih dokumenata o BiH do kojih je CIA došla tokom perioda 1992-1995. Klinton će ih, kako se navodi, predočiti javnosti 1. oktobra u sedištu svoje fondacije u Njujorku.\nOvo će, ističe se, biti prvi put da bivši američki predsednik učestvuje u objavljivanju CIA-inih dokumenata, koji su donedavno bili poverljivi i do kojih su mogle doći samo određene osobe.


Svih 233 radnika u Šinvonu je u januaru otpušteno po zakonu, pošto većini nije produžen ugovor na određeno vreme, utvrdio je inspektor rada\nRadnici koji su otpušteni ne znaju zbog čega su bili angažovani nakratko, kao i zašto je odjednom toliko njih otpušteno\nOpozicioni odbornik Miodrag Stanković je rekao da je otpušteno još 60 radnika u Šinvonu i 48 u Juri\nNezvanično, u pripremi je još 160 otkaza u kompaniji Šinvon (do kraja marta), ukupno je ostalo i ostaće ovih dana čak 450 radnika bez posla, a mnogima je ovo jedini izvor prihoda, kazao je Stanković\nOn je još jednom pozvao državu i Grad Niš da reaguju jer je Srbija dala subvencije za svako radno mesto u tim fabrikama\nInspektor rada je u vanrednom nadzoru u fabrici Šinvon u Nišu utvrdio da je u januaru 233 radnika ove južnokorejske firme dobilo otkaz, ali da je sve urađeno u skladu sa zakonom.\n-Većini radnika nije produžen ugovor na određeno vreme, dok su neki sporazumno prekinuli radni odnos-navela je inspekcija rada.\nRadnici koji su otpušteni ne znaju zbog čega su bili angažovani nakratko, kao i zašto je odjednom toliko njih otpušteno.\nŠinvon, inače, non-stop traži nove radnike preko oglasa i video reklama u Nišu.\nOvaj vanredni nadzor Odeljenju inspekcije rada Niš naložilo je Ministarstvo rada posle tvrdnji opozicionog odbornika Skupštine grada Niša Miodraga Stankovića da je u Šinvonu putem SMS poruka otpušteno 188 radnika.\nStanković je, međutim, danas saopštio da je u Šinvonu otpušteno još 60 radnika, kao i 48 u Juri.\n-Nakon dramatične situacije u kompaniji Šinvon u Nišu, gde je prvobitno SMS porukama otkaz dobilo 188 radnika, dva dana nakon toga, 2. februara otpušteno je još 60 radnika u firmi Šinvon i 48 radnika u Juri- rekao je Miodrag Stanković, odbornik koalicije “ Niš, moj grad”.\nOn je kazao da su mu zaposleni rekli da je nužno da rade i vikendom, kao i da su ostvarivali prekovremeni rad u decembru i januaru.\n-Nezvanično, u pripremi je još 160 otkaza u kompaniji Šinvon (do kraja marta), ukupno je ostalo i ostaće ovih dana čak 450 radnika bez posla. Mnogima je ovo jedini izvor prihoda. Diskutabilno je i sklapanje i raskida je ugovora na određeno vreme, na osnovu povećanog i smanjenog obima posla, tu su nejasni kriterijumi a koriste se kao osnov za zasnivanje radnog odnosa. Problem je u tome što je to matrica u pomenutim stranim kompanijama za zapošljavanje i otpuštanje radnika-ocenio je Stanković.\nOn je još jednom pozvao državu i Grad Niš da reaguju jer je Srbija dala subvencije za svako radno mesto u tim fabrikama.\n– Ministarstvo rada je u obavezi da vodi računa o položaju radnika i njihovom statusu. Odgovornost Grada je u tome da je ustupio zemljište i omogućio povoljne uslove kompanijama da rade a sa druge strane ne vidimo neophodnu toleranciju stranog partnera u ovim vanrednim okolnostima izazvanim pandemijom virusa kovid 19-rekao je odbornik.\nStanković je pozvao sindikate da otvoreno i beskompromisno stanu ispred radnika i ukažu na način kako da odbrane njihova radnička prava i zaštite ljude od trenutne situacije koja vodi u egzistencijalnu katastrofu.\nŠinvon, ćerka firma južnokorejske Jure je pogon u Nišu otvorio 2011. godine i tada je, prema podacima Ministarstva privrede, dobio tri miliona evra podsticaja, uz obavezu da uloži osam miliona evra i zaposli 300 ljudi.


Lidl izbacio Koka-kolu iz svojih prodavnica › Made-in-Germany.rs\nLidl izbacio Koka-kolu iz svojih prodavnica\nLidl, drugi po veličini maloprodajni lanac prehrambenih proizvoda u Nemačkoj, izbacio je iz 3.300 svojih prodavnica koka-kolu, ali i nekoliko drugih proizvoda poznatog svetskog brenda, piše hrvatski „Danas“.\nOvakva radikalna mera posledica je rata cenama između Lidla i njegovog najvećeg konkurenta Aldija, čiji je i najveći udeo među trgovinskim lancima prehrambenih proizvoda na nemačkom tržištu.\nRat oko cene koka-kole samo je deo cenovne borbe nemačkih diskontnih lanaca. Aldi je prvo spustio cene namirnica kao što su meso, puter i pirinč, a onda je prošle nedelje spustio i cenu jaja, instant kafe i žitarica i pahuljica za doručak.\nLidl je pre uklanjanja popularnog pića iz svojih prodavnica, spustio cenu pakovanja od 1,25 l za 10 centi, međutim kompanija „Koka kola“ nije htela da popusti pod ovim pritiscima i odbila je da snizi velikoprodajnu cenu. Kako nije uspeo da se izbori za nižu cenu, Lidl je odlučio da više ne prodaje ne samo koka-kolu, nego i fantu i sprajt, takođe proizvode iste američke kompanije. Nemački trgovinski lanac diskonta na dalje će prodavati samo pića koja na neki način zamenjuju koka-kolu i po ukusu su joj najsličnija.\nPortparol nemačkog predstavništva „Koka kole“ izjavio je da se kompanija „našla u situaciji da sa Lidlom ne može da postigne dogovor oko marketinške strategije“, dok je portparol Lidla samo kratko rekao da ne komentarišu poslovanje sa svojim dobavljačima.\nČelni ljudi Lidla u Austriji izjavili su za „Der Standard“ da kod njih sve ostaje isto:\n– U Austriji se ništa neće promeniti. U ponudi ćemo i dalje imati ovo bezalkoholno piće – rekao je izvršni direktor Lidla Austrija i objasnio da Lidl Austrija deluje samostalno.\nTrgovinski lanac Lidl poseduje oko 10.000 prodavnica po celoj Evropi, a kako je najavljeno, uskoro bi u Srbiji trebalo da bude otvoreno 15 prodajnih objekata ove nemačke kompanije.\nOd MiG na 25/01/2014 / Trgovina / Ostavite komentar\nKakvo je u svetu poverenje u nemački proizvod?


N1\t četvrtak, 13 avgust 2020 15:22\nBEOGRAD - Ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević održao je sastanak sa predstavnicima četiri reprezentativna sindikata u obrazovanju, saopštilo je njegovo Ministarstvo.\nKako se navodi u saopštenju, na sastanku sa predstavnicima Sindikata obrazovanja Srbije, Sindikata radnika u prosveti Srbije (SRPS), Unijom sindikata prosvetnih radnika i Granskog sindikata prosvetnih radnika Srbije Nezavisnost razgovaralo se o realizaciji i modelima nastave u osnovnoj i srednjoj školi, koje je usvojio Krizni štab za zaštitu stanovništva od širenja zaraze kovidom-19.\nŠarčević je ocenio da je sastanak bio konstruktivan i kazao da su se saglasili da je specifičnost svake ustanove i regije drugačija i da ustanove, u skladu sa svojom autonomijom mogu da izaberu koji će od ponudjenih modela da primenjuju u skladu sa svojim resursima. Ministar je kazao da će se ovakvi sastanci održavati u narednom periodu najmanje na 15 dana.\nOn je naveo da su zajedno "prošli kroz uputstva za organizovanje nastave" i dobili vrlo konstruktivne predloge sindikata u vezi sa srednjim stručnim obrazovanjem, nedostatkom prostora, ocenjivanjem...\n"Četrdesetčasovna radna nedelja i pedagoška norma moraju da se poštuju i tu je odgovornost direktora", naveo je ministar, dodajući da nisu tačne informacije da nastavnik pre podne radi u školi sa đacima uživo, a da posle podne radi na onlajn platformi i putem televizije.\nOn je objasnio da nastavnik koji radi sa grupama učenika u školi tog dana završava svoje radno vreme za ono što predaje, a učenici koji su ostali kod kuće prate nastavu na daljinu i tako će raditi na smenu.\nPlatforme će služiti za dopunu, rekao je, tamo gde radna lista to dozvoljava. On je dodao i da je prednost na neposrednoj nastavi, pa će se razne sekcije i drugi vidovi rada realizovati kasnije.\nU rad mlađih razreda uključiće se dodatni resursi prema rasporedu časova, kao što su profesori stranih jezika, veroučitelji, profesori građanskog, a imaće podršku od strane stručnih saradnika, kao i od nastavnika koji predaju predmete veština u drugom ciklusu obrazovanja.\nŠarčević je naveo i da je razgovarao sa prof. dr Damirom Mandićem, dekanom Učiteljskog fakulteta i predsednikom zajednice učiteljskih fakulteta, da kroz realizaciju svoje prakse u nastavi pomognu i studenti završnih godina studija, kao i studenti sa master studija. Ružica Todić Brdarić, potpredsednica Granskog sindikata prosvetnih radnika Srbije Nezavisnost, istakla je da je Ministarstvo uradilo planove, koji treba da pomognu na koji način će se krenuti sa školskom godinom i da u tom delu sindikati nisu bili uključeni.\n"Danas smo analizirali predočene modele i ukazali na ono što je za nas bitno. Najbitnija je bezbednost zaposlenih i bezbednost učenika. Takođe, pratićemo sva rešenja u vezi sa četrdesetočasovnom radnom nedeljom i ukoliko primetimo elemente prekovremenog i prekonormnog rada fokusiraćemo se da i to bude ispoštovano u skladu sa zakonom", kazala je Todić Brdarić.\nZvonimir Jović, potpredsednik Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije, rekao je da je dobro što se deca vraćaju u škole, ali da se mora voditi maksimalno računa o bezbednosti kako dece, tako i zaposlenih.\nNeki od njihovih predloga odnose se na veličine učionice i broj učenika, četrdesetočasovnu radu nedelju, mere higijene koje se sprovode u školi, kao i da oni koji boluju od hroničnih bolesti rade onlajn.\npetak, 21 avgust 2020 13:38\nU POSLEDNJA 24 SATA 5 NOVOOBOLELIH NA SEVERU\nponedeljak, 27 april 2020 17:39


Zaev i Dendijas: Skoplje računa na podršku Atine na putu ka EU - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Zaev i Dendijas: Skoplje računa na podršku Atine na putu ka EU\nZaev i Dendijas: Skoplje računa na podršku Atine na putu ka EU\nAtina i dalje „glasno podržava“ Skoplje i zemlje regiona u naporima za integraciju u EU, konstatovano je danas na sastanku premijera Severne Makedonije Zorana Zaeva i ministra spoljnih poslova Grčke Nikosa Dendijasa.\nKako je saopšteno, na sastanku Zaeva i Dendijasa je pozitivno ocenjena snažna i bezrezervna podrška koju Grčka stalno daje Severnoj Makdoniji kao ravnopravnoj članci NATO.\n„Naša vlada računa na grčku podršku medju zemljama članicama EU u vezi našeg članstva, jer je to naša jedina alternativa i od posebnog značaja i važnosti su odnosi i saradnja naše dve zemlje za naše pristupanje EU“, rekao je Zaev na sastanku sa Dendijasom u Vladi Severne Makedonije.\nZaev je Dendijasa informisao o aktivnostima koje Skoplje preduzima na ispunjavanju Dogovora iz Prespe, kojim je rešen višegodišnji spor dve zemlje oko imena Makedonija.\nNa sastanku Zaeva i Dendijasa je kao posebno značajna ocenjena ekonomska saradnja, koja je, kako je istaknuto, odraz prijateljstva i saradnje dve zemlje u više oblasti, što proizlazi iz primene Prespanskog dogovora.\nPozitivno je ocenjena ukupna trgovinska razmena Severne Makdonije i Grčke u prvih osam meseci ove godine, koja iznosi 395,8 miliona dolara, sa rastom od 20,3 odsto u poredjenju sa istim periodom prošle godine.\nDendijas koji je u poseti Skoplju, pre Zaeva razgovarao je sa ministrom spoljnih polsova Severne Makedonije Bujarom Osmanijem, a posle se sastaje sa predsednikom države Stevom Pendarovskim.\nEUGrčkaNikos DendijasSeverna MakedonijaZoran ZaevSkoplje\nSport • danas 13:43\nBatak: Protiv Zvezde ćemo izaći da se nadigravamo


Srbiju volimo - Selo Gostilje u kandidaturi za izbor najboljeg turističkog sela sveta\nZlatiborsko selo Gostilje jedan je od tri kanditata iz Srbije za izbor najboljeg turističkog sela sveta.\nKonkurs za najbolje turističko selo raspisala je Svetska turistička organizacija Ujedinjenih nacija i svaka od zemalja članica imala je pravo da kandiduje tri sela. Nakon zasedanja nacionalne komisije Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije odlučeno je da će Srbiju na ovom konkursu predstavljati zlatiborsko selo Gostilje, uz Mokru Goru i Tršić.\nSelo Gostilje kandidovala je Turistička organizacija Zlatibor kao jedan od najboljih primera razvoja seoskog turizma u Srbiji.\nOsim što obiluje očuvanim prirodnim i kulturno-istorijskim vrednostima selo Gostilje pravi je primer kako se ruralni turizam u savremenom svetu može razvijati na održiv način i kako dobrim ulaganjima i afirmacijom mikroturističkih lokaliteta može u potpunosti da se unapredi život sela.\nTurističko udruženje Gostilje, koje od 2009. godine brine o uređenju i održavanju lokaliteta, i u saradnji sa opštinom Čajetina i Turističkom organizacijom Zlatibor ulaže u nove turističke sadržaje. Gostiljski vodopad je jedan od najuređenijih lokaliteta u okolini Zlatibora, gde su uređene pešačke staze, prostor za piknik, dečije igralište. Nedaleko od vodopada izgradjen je bazen, fudbalski teren, a rodna kuća Dimitrija Tucovića potpuno je rekonstruisana.\nU selu Gostilju postoji i nekoliko seoskih turističkih domaćinstava, konačište i restoran Gostiljska vrela, a zahvaljujući velikom broju domaćinstava koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom turisti u Gostilju imaju priliku da uživaju u autentičnom seoskom ambijentu, domaćim proizvodima i gastronomskim đakonijama.\nGostilje je turistima veoma pristupačno jer do svih turističkih atrakcija vode dobri putevi i obeležena turistička signalizacija.\nTuristički razvoj sela koji podrazumeva inovativan pristup u turizmu istovremeno štiteći lokalnu zajednicu, tradiciju i nasleđe u skladu sa ciljevima održivog razvoja čine selo Gostilje idealnim kandidatom za Konkurs Najbolje turističko selo.


Pregovaračka struktura Crne Gore | Progovori o pregovorima\nStruktura za pregovore o pristupanju Republike Crne Gore Evropskoj uniji uspostavljena je Odlukom Vlade za Uspostavljanje strukture za pregovore o pristupanju Crne gore Evropskoj uniji od 2. februara 2012. godine.\nOdlukom je uspostavljena sledeća pregovaračka struktura:\nPreuzeto sa sajta Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija Vlade Republike Crne Gore\nKolegijum za pregovore kao radnom telo Vlade Republike Crne Gore raspravlja o svim pitanjima u vezi s pregovorima. Kolegijum za pregovore razmatra predloge pregovaračkih pozicija i nakon sprovedene procedure u nadležnom radnom telu Skupštine Crne Gore, dostavlja ih Vladi na usvajanje.\nDržavna delegacija vodi neposredne političke razgovore i pregovore sa državama članicama i institucijama EU i odgovorna je za uspešno odvijanje pregovora po svim pregovaračkim poglavljima. Državna delegacija odgovara za svoj rad Vladi i deluje u skladu sa smernicama za pregovore koje usvaja Vlada. Državna delegacija podnosi Vladi izveštaj o stanju pregovora nakon svakog sastanka međuvladine konferencije između Crne Gore i država članica EU na ministarskom nivou, kao i posebne izveštaje, ukoliko to Vlada zatraži.\nPregovaračka grupa zadužena je za stručni i tehnički nivo pregovora sa institucijama i državama članicama Evropske unije, po svim pregovaračkim poglavljima. Pregovaračka grupa razmatra i utvrđuje predloge pregovaračkih pozicija i za svoj rad odgovara šefu Državne delegacije i Vladi. Pregovaračka grupa vrši poslove u skladu sa smernicama i instrukcijama šefa Državne delegacije. Pregovaračka grupa šefu Državne delegacije i Vladi podnosi izveštaje o stanju pregovora nakon svakog sastanka međuvladine konferencije, kao i posebne izveštaje, ukoliko to šef Državne delegacije i Vlada zatraže.\nRadne grupe učestvuju u analitičkom pregledu i oceni usklađenosti zakonodavstva Crne Gore sa pravnom tekovinom Evropske unije (screening), kao i u izradi predloga pregovaračkih pozicija, uz podršku organa državne uprave i drugih organa i institucija.\nKancelarija glavnog pregovarača obavlja stručne i administrativno-tehničke poslove za potrebe glavnog pregovarača. Zbog specifičnosti poslova glavnog pregovarača, poslovi se vrše u Vladi i u Misiji Crne Gore pri Evropskoj uniji. Radom Kancelarije glavnog pregovarača rukovodi šef Kancelarije, po nalogu glavnog pregovarača.\nSekretarijat Pregovaračke grupe koordinira zadatke i poslove koji proizlaze iz pregovora o pristupanju Crne Gore EU, priprema analitički pregled i ocenu usklađenosti zakonodavstva Crne Gore sa pravnim tekovinama EU i izrađuje izveštaje o toku analitičkog pregleda i ocene usklađenosti zakonodavstva Crne Gore s pravnim tekovinama EU, kao i izveštaje o toku pregovora. Takođe, Sekretarijat vrši tehničku obradu i priprema osnovu za rad radnih grupa za pripremu pregovora po pojedinim poglavljima, tehničku pripremu predloga pregovaračkih pozicija, pripremu sastanaka Državne delegacije i Pregovaračke grupe i koordinira korišćenje baze podataka za praćenje pregovora. Sekretarijat vrši i druge administrativno-tehničke poslove u vezi s pregovorima prema nalogu glavnog pregovarača i sekretara Pregovaračke grupe.\nCrna Gora - najznačajnija dokumenta za proces pristupanja EU:\nOdluka o uspostavljanju strukture za pregovore o pristupanju Crne Gore EU


Eksplozija u Kosovskoj Mitrovici nedaleko od školskih ustanova – Nadlanu.com\nEksplozija u Kosovskoj Mitrovici nedaleko od školskih ustanova\nObjavljeno 26. feb 2013. / 09:13:02\nU strogom centru severne Kosovske Mitrovice nepoznate osobe aktivirale su eksplozivnu napravu koja je pričinila materijalnu štetu, a povređenih nije bilo.\nIncident se dogodio sinoć oko 23.10 sati, kada je eksplozivna naprava bačena na terasu stana na prvom spratu, čiji je vlasnik kosovski Srbin, javlja izveštač Tanjuga sa lica mesta. Zgrada se nalazi u strogom centru severne Kosovske Mitrovice, samo nekoliko desetina metara od predškolske ustanove i Osnovne škole “Sveti Sava”.\nŠefica Administrativne kancelarije u Kosovskoj Mitrovici Adrijana Hodžić izjavila je danas da je bombaški napad koji se u ponedeljak veče dogodio u centru severnog dela Mitrovice neljudski akt i da su napadači imali nameru da ubiju.\nHodžićeva je u saopštenju navela da je sinoćnji napad vrlo ozbiljno ugrozio život jednog, kako je navela, uzornog građanina i da se na osnovu štete koja je naneta jasno vidi da je namera napadača bila ubistvo. Ona se zapitala ko je nalogodavac i ko ima pravo da se tako ophodi prema građanima severnog dela Kosovske Mitrovice, ističući da je napad uznemirio građane.\n– Nadam se da će sve bezbedonosne institucije shvatiti ozbiljnost situacije i preduzeti nešto konkretno po pitanju bezbednosti i u pravcu uspostavljanja vladavine prava, pre nego što neko strada – istakla je Hodzićeva.\nKako Tanjug saznaje meta napada bio je radnik Administrativne kancelarije kosovske vlade u Mitrovici koji se u trenutku napada nalazio u stanu na čijoj terasi je došlo do eksplozije.\nOvo nije prvi napad na osoblje Administrativne kancelarije, a nedavno su nepoznati napadači pokušali ubistvo Dušana Milisavljevića koji je ranjen kada je maskirani napadač pucao na njega ispred jednog od kafića u Kosovskoj Mitrovici.\nPreko dvadeset incidenata dogodilo se u Kosovskoj Mitrovici u poslednja dva meseca, a počinioci ovih kriminalnih dela još uvek nisu lišeni slobode.\neksplozijakosovo i metohijakosovska mitrovica


Održan koordinacioni sastanak koalicije\nU okviru projekta "Monitoring inkluzivnog obrazovanja i procesuiranje diskriminacije" u ponedeljak, 05.09.2016. godine u prostorijama Otvorenog kluba u Nišu održan je prvi koordinacioni sastanak Koalicije za monitoring inkluzivnog obrazovanja. Na sastanku su pored predstavnika Otvorenog kluba iz Niša prisustvovali lokalni koordinatori iz partnerskih organizacija iz Beograda, Užica, Zaječara i Bora, sa ciljem planiranja i definisanja dinamike aktivnosti za novi projektni ciklus.\nNa sastanku Koalicije prezentovan je dopunjen Vodič za roditelje koji obuhvata i informacije o nedavno usvojenom Pravilniku o bližim kriterijumima za prepoznavanje oblika diskriminacije od strane zaposlenog, deteta, učenika ili trećeg lica u ustanovi obrazovanja i vaspitanja i storyboard animiranog filma o sprečavanju diskriminacije u obrazovanju, kao i telefonska aplikacija koja će korisnicima pružiti sve relevantne informacije o proceduri prijavljivanja diskriminacije. Dogovorena je dinamika održavanja panela kao i termini za nedeljne konsultacije sa roditeljima koji će biti održavani u svakom gradu gde deluje Koalicija, kao i dinamika održavanja sastanaka sa roditeljima i predstavnicima škola u manjim mestima i prigradskim naseljima.\nProjekat "Monitoring inkluzivnog obrazovanja i procesuiranje diskriminacije" sprovodi Koalicija za monitoring inkluzivnog obrazovanja koju predvodi Društvo za razvoj dece i mladih - Otvoreni klub iz Niša, u saradnji sa partnerskim organizacijama UG "Roditelj" iz Beograda, Užički centar za prava deteta iz Užica, UG "KOKORO-Bor" iz Bora iz i UG "Dečja radost" iz Zaječara. Podršku Koaliciji i roditeljima tokom trajanja projekta pruža i Komitet pravnika za ljudska prava YUCOM iz Beograda. Projekat se sprovodi u partnerstvu sa Fondacijom za otvoreno društvo, Srbija


UZGAJANJE MISKANTUSA, TRSKE KOJA POTIČE IZ ISTOČNE AZIJE JE RAZVOJNA ŠANSA SRBIJE\nUzgajanje miskantusa, trske koja potiče iz istočne Azije, a koja ima veliki potencijal za proizvodnju bionergije, mogla bi da bude razvojna perspektiva Srbije.\nPovodom Dana biodiverziteta proglašena je i godina miskantusa, a reč je o vrsti koja je tridesetih godina prošlog veka doneta u Evropu i ima veliki potencijal za proizvodnju održive i obnovljive energije u vidu biomase.\nProjekat "Patronatura", podržao je Centar za promociju nauke Republike Srbijem a u okviru projekta koji su organizovali Fakultet za primenjenu ekologiju i Nevladina organizacija "Odgovornost" sa ciljem da skrenu pažnju javnosti na vrste koje izumiru, ali i na one koje nastaju, osnovan je i međunarodni Institut za podunavski miskantus.\nDirektor Istraživačko razvojnog centra Fakulteta "Futura" Jordan Aleksić je naveo da je reč o biljci koja agroenergetski usev, koji ne predstavlja pretnju po autohtoni biodiverzitet Srbije i može biti razvojna perspektiva.\nAleksić je istakao da Srbija ima oko 300.000 hektara degradiranog zemljišta koje se može iskoristi za uzgajanje miskantusa čija je namena proizvodnja energije korišćenjem biomase i njenim sagorevanjem u termoenergetskim ili grejnim sistemima.\nProdekan Fakulteta "Futura" Jelena Milovanović je navela da je izumiranje prirodan proces, ali da je problem, jer je ubrzan, pa znatno manji broj novih vrsta bude otkriven i klasifikovan u odnosu na one koje nestanu.\n"Zbog toga je potrebno podići svest mladih o značaju očuvanja biodiverziteta, opasnosti od nestanka određenih vrsta i uvođenja novih kojih nema na ovom području", istakla je Milovanović, ukazavši da godišnje nestane 27.000 vrsta, odnosno 74 dnevno.\nAko se izumiranje nastavi po sadašnjoj stopi, tokom narednih 30 godina moglo bi da nestane 20 odsto današnjih vrsta.


Razmjena Srbije sa Belgijom 560 miliona evra\n23.10.2017. / 7:30\nBEOGRAD – Belgija je značajan ekonomski partner sa kojim Srbija godišnje ostvaruje 560 milona evra robne razmjene.\nTo je rečeno na seminaru u organizaciji Privredne komore Srbije u saradnji sa Trgovinskim odjeljenjem Ambasade Belgije, na kojem su predstavljeni belgijski primjeri dobre prakse prilikom izrade projekata finansiranih iz sredstava EU.\nDirektor Sektora za ekonomske odnose sa inostranstvom Nenad Đurđević je, na seminaru pod nazivom “Region grada Brisela – mogućnosti za unapređenje poslovanja malih i srednjih preduzeća”, istakao da Srbija sa Belgijom godišnje ostvaruje 560 milona evra robne razmene, ali može i više.\n“Prostor za povećanje robne razmene postoji”, rekao je Đurđević i dodao da je taj prostor najizrazitiji u izvozu zamrznutog voća jer je Belgija najveća i najsnažnija berza zamrznutog voća u Evropi.\nKako je istakao, preko 20 odsto kompanija u Srbiji koje su u vlasništvu ili suvlasništvu belgijskih fizičkih ili pravnih lica bave se konsaltingom, te da su oblasti savetovanja, lobiranja, posredovanja nešto što su naše komanije prepoznale kao značaj. Tanjug\nTagovi: belgijaizborprivredna komorarobna raymjenasrbijavazno\n03.08.2019 | 13:58\nRepublika Srpska u EU najviše izvozi obuću s gumenim đonom, a uvozi lijekove i auta


Dodić: "Željni smo revanša" - Sportske.net\nDodić: "Željni smo revanša"\nTrener fudbalera Jagodine Mladen Dodić izjavio je da njegov tim poseduje veliku želju za revanšom ekipi Napretka zbog poraza koji su Kruševljani naneli "Ćuranima" u prvom prvenstvenom kolu JSL.\n"Prva prepreka u ostvarivanju cilja u prvenstvu je Napredak. Očekujem bolji start nego što je bio jesenas. Očekujem neizvesnu utakmicu u kojoj moramo da pokažemo znanje, umeće i iskustvo koje je na našoj strani", rekao je Dodić na konferenciji za novinare.\nFudbaleri Jagodine u subotu od 16 sati u Kruševcu igraju protiv Napretka, utakmicu 16. kola Superlige.\n"Odigrali smo devet jakih utakmica u pripremnom periodu i spremno ulazimo u prvenstvo, sa mnogo optimizma. Atmosfera je dobra, zdravi smo, spremni i orni da nastavimo tamo gde smo jesenas stali. Ambicije su poznate, a to je da zadržimo visoko treće mesto i ponovimo uspeh u Kupu od prošle godine", rekao je Dodić.\n"Sva pažnja je usmerena na ekipu Napretka, koja je kao i većina superligaša pretrpela nekoliko promena u igračkom kadru. Tri igrača iz prve postave je otišlo, a doveli su 10 igrača", rekao je Dodić.\n"Mi smo željni revanša, iako poštujemo ekipu Napretka. Radi se o ekipi koja je izuzetno mlada i ta mladost nosi hrabrost. Imaju kvalitet i brzinu i sigurno će imati ogromnu podršku sa tribina", rekao je Dodić.\nU Jagodinu je došlo osam novih igrača i pojačana je konkurencija skoro na svakom mestu u timu.\nFudbaler Jagodine Dušan Martinović rekao je da njegovu ekipu čeka težak meč.\n"Napredak ima nekoliko odličnih pojedinaca. Mi smo dobro radili u pripremnom periodu. Dobro smo se spremili i sa nestrpljenjem očekujemo početak prvenstva. Svesni smo da svaki igrač mora dati 100 odsto svojih mogućnosti, da u meč uđemo angažovano i borbeno sa velikom željom da ostvarimo pozitivan rezultat", rekao je Martinović.


Kina vrlo brzo postaje najveći svetski zagadjivač ugljen dioksidom\nVisoki funkcioner Ujedinjenih nacija za klimatske promene Ivo De Ber izjavio je da bi industrijalizovane zemlje trebalo da ponude veće inicijative Kini i drugim zemljama u razvoju u cilju smanjenja emisije štetnih gasova. Kina vrlo brzo preuzima od Sjedinjenih Država primat kao najveći na svetu zagadjivač gasovima, koji kako naučnici veruju, dovode do zagrevanja planete.\nZvaničnik Ujedinjenih nacija zadužen za konvencije o klimatskim promenama, Ivo De Ber, kaže da bi bogate zemlje trebalo da ponude Kini savremenu tehnologiju i finansijske inicijative za smanjenje ispuštanja štetnih gasova. Kina pokušava da smanji energetsku potrošnju i ispuštanje ugljen dioksida i drugih gasova u atmosferu, ali nije uspela da ispuni sopstvene ciljeve. Kineske energetske potrebe rastu skupa sa razvojem ekonomije, a vladi je taj brzi rast potreban kako bi održala stabilnost. De Ber je rekao da vlada ulaže nastojanja, ali da je u delikatnoj situaciji.\n«Istinski izazov je u tome da se pronadje put koji će omogućiti Kini da i dalje bude angažovana, a da istovremeno ne ugrozi svoje ciljeve u oblastima ekonomskog rasta i iskorenjivanja siromaštva. Medjunarodna zajednica će stoga morati da ponudi tehnološke i finansijske inicijative koje bi omogućile zemljama u razvoju poput Kine da nastave ovim putem.»\nDe Ber je to izjavio u Pekingu, na marginama skupa o ulozi nauke i tehnologije u borbi protiv klimatskih promena. Kina je nastoji da kupi visoku tehnolgoiju iz razvijenih zemalja, ali strane kompanije zabrinjava mogućnost da Kina prekopira njihove pronalaske. De Ber je rekao da je Kina imala veliku finansijsku i tehnološku korist od Konvecije UN-a o klimatskim promenama. Medjutim, Kina ima teškoće da obuzda miliona malih i srednjih preduzeća i vrlo brzo postaje najveći svetski zagadjivač ugljen dioksidom. De Ber kaže da Kina već oseća posledice klimatskih promena.\n«Svedoci smo sedmosturkog povećanja broja poplava u Kini od 1950-tih godina, neobično visokih temperatura i smanjenja padavina što dovodi do nestašica pijaće vode na severozapadu zemlje i dramatičnog širenja pustinje Gobi, kao i do učestalosti talasa vrućine.»\nDe Ber kaže da naučna predvidjanja ukazuju da će, uz tekući tempo rasta globalnih temperatura, proizvodnja žitarica u Kini, u drugoj polovini ovog veka, opasti za 37 odsto. Ukoliko ne bude preduzeta hitna akcija, kaže on, porast nivoa vode zbog topljenja glečera mogao bi do 2050. sasvim da potopi priobalni grad Šangaj.


Sarajevo je dobilo gradonačelnicu – Sandžaklija\nVijećnici Gradskog vijeća Grada Sarajeva izglasali su Benjaminu Karić za novu gradonačelnicu Sarajeva, a predložena je nakon što se iz utrke povukao Bogić Bogićević. Benjamina je postala gradonačelnica na svoj 30. rođendan, a politički je aktivna od punoljetstva.\nRođena je 1991. godine u Sarajevu, gdje je i zavšila osnovno, srednje i visokoškolsko obrazovanje. Diplomirala je historiju na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu, a na Pravnom fakultetu Univerziteta u Sarajevu je magistrirala radom Pravni položaj Jevrejske zajednice u BiH od 1918. do 1945. godine.\nDobitnica je i niza priznanja, a Univerzitet u Sarajevu joj je dodijelio srebrenu značku za postignuti uspjeh tokom studija.


Displaying items by tag: deca - MIC - Medijski istraživački centar\nDisplaying items by tag: deca\nBelopalančani Milica i Darko ostvarili svoj san – dobili troje dece\nsubota, 09 septembar 2017 17:15\nPorodica sa troje dece bila je životna želja Milice Suvajdžić (39) i Darka Mladenović (35) iz Bele Palanke još pre nego što su se upoznali i započeli zajednički život. Za proteklih deset godina uspeli su da ostvare svoj san i postanu roditelji Lane (9), Une (6) i Matije (3).\nPublished in\tBela Palanka\nGoran Miljković: Naredne godine veća izdvajanja za pronatalitetne mere\nponedeljak, 04 septembar 2017 11:29\nOpština Bela Palanka krenuće narednih dana sa pripremama budžeta za 2018. godinu, a plan opštinskog rukovodstva je da njime budu predvidjena veća izdvajanja za podsticaje koji imaju za cilj povećanje nataliteta.\n„Leoni“ donirao školi u Doljevcu školski nameštaj vredan 10.000 evra\nsubota, 02 septembar 2017 06:01\nKompanija "Leoni" poklonila je Osnovnoj školi "Vuk Karadžić" u Doljevcu školski nameštaj vredan preko 10.000 evra, a predstavnici kompanije uručili su djacima prvacima te škole komplete sa školskim priborom.\nčetvrtak, 17 avgust 2017 06:01\nZvezdan Nešić (47) i njegova supruga Isidora Radovanović Nešić (39) jedan su od malobrojnih bračnih parova u doljevačkom selu Belotincu koji se mogu pohvaliti kućom "punom" dece. Isidora i Zvezdan su roditelji Nikoline (9), Martine (5) i Djordja (devet meseci).\nPublished in\tDecu ne donose rode\noktobar 21 2018\nSamo jedna zaštitna radionica opstala u Nišu\ndecembar 30 2018\noktobar 27 2018\nPanel: Mediji i migranti\nSlučaj slovenačkih novinara u Prijedoru: policija vs. mediji\nSraz bosanskohercegovačkog standarda


Petrovaradinska tvrđava – Nadlanu.com\nObjavljeno 9. juna 2011. / 12:18:15\nPrva faza izgradnje za ondašnje prilike najmodernije glavne pogranične tvrđave u Habsburškoj monarhiji trajala je do 1726. godine, dok je druga faza trajala od 1753. do 1780. godine. Izgrađena na nešto više od 112 hektara površine, sa arsenalom od 400 artiljerijskih oruđa različitog kalibra i sistemom podzemnih minskih galerija predstavljala je najjaču tvrđavu Monarhije i važila je za neosvojivu. Zbog svog strateškog položaja na srednjem toku Dunava dobila je naziv “Gibraltar na Dunavu”.\nPetrovaradinska tvrđava je mesto na kome je austrijski vojskovođa Eugen Savojski 1716. godine porazio dvostruko brojnije snage otomanskog carstva (120.000) predvođene velikim vezirom Damad Ali-pašom. Početkom Prvog srpskog ustanka iz tvrđave su krišom izneta dva topa koji su prokrijumčareni ustanicima u Beogradskom pašaluku. U vreme bune 1848/49, mađarska vojska je sa tvrđave 12. juna 1849. godine otvorila vatru na kontrarevolucionarnu vojsku koja se nalazila u Novom Sadu. Bombardovanje je izazvalo povlačenje vojske, bežanje stanovništva a grad je ostao skoro potpuno uništen u požaru koji ga je zahvatio.\nTokom dvadesetog veka Tvrđava je prezivela nekoliko kritičnih trenutaka kada je spasena od sigurnog uništenja. Nakon Drugog svetskog rata Tvrđava je stavljena pod zaštitu kao istorijski spomenik i prelazi pod civilnu upravu. Do danas su sačuvani skoro svi objekti koji su sagrađeni tokom XVIII veka, tako da predstavlja jednu od najvećih, najočuvanijih i najlepših primera vojne arhitekture XVIII veka.\nDanas je Tvrđava, istorijski kulturni i umetnički centar sa velikim brojem ateljea novosadskih likovnih i primenjenih umetnika. Na tvrđavi su smešteni i Muzej grada Novog Sada, Istorijski arhiv grada novog sada, Akademija umetnosti, Astronomska opservatorija, nekoliko galerija, konjički i streličarski klub, hotel kao i mnogobrojni restorani, kafići, diskoteke.\nFestival EXIT, muzički hepening, najveći u Jugoistočoj Evropi, koji se na Petrovaradinskoj tvrđavi održava od 2001. godine, dovodi neke od najpoznatijih muzičara na planeti ali i posetioce sa svih kontinenata. Dnevno Festival poseti oko 50.000 ljudi. Osim čarobne atmosfere koju su osetili svi dosadašnji postioci i učesnici Festivala, Tvrđava pruža i vrhunsku akustiku uz zadivljujuću mogućnost da centri različitih dešavanja budu sasvim blizu jedni drugih bez mešanja zvuka.\nexit 2011exit festival


Evo gdje su šefovi najplaćeniji – Bankar.me\nJanuary 3, 2018 EVROPA, PLANETA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI Leave a comment\nAnaliza je obuhvatila izvršne direktore kompanija koje su dijelovi šest evropskih berzanskih indeksa, a posmatran je odnos između direktorskih i radničkih plata.\nNa temelju podataka za prošlu godinu, izvršni direktori kompanije iz sastava indeksa FTSE 100 u prosjeku imaju 94 puta višu platu od prosječnog radnika.\nBritanskim direktorima donekle su uspjeli da se približe francuski i njemački šefovi. Tako čelnici kompanija iz sastava indeksa Pariške berze CAC 40 imaju 91 puta višu platu, a vodeći ljudi kompanija indeksa DAX 89 puta.\nDirektorske plate u Holandiji više su 71 put, Švedskoj 40 puta, a u Belgiji 37 puta. Vlerickova godišnja analiza uočila je da je direktorima iz FTSE 100 plata između 2015. i 2016. porasla 11 odsto na prosječnih 4,9 milion evra.\nPo tom su mjerilu njemački direktori plaćeniji jer primaju 5,6 milona eura. Međutim, šefovi britanskih kompanija tržišne vrijednosti iznad 10 milijardi eura godišnje zarađuju sedam miliona eura.\nS druge strane, šefovi kompanija iz FTSE 250 koji se sastoji od manjih kompanija u prosjeku zarađuju 2,3 miliona eura što je 47 puta više od prosječne radničke plate. Vlerickova analiza između 2010. i 2016. je pokazala kako viša plata direktora nije i garancija da će kompanija bolje poslovati.\nPOJMOVInajplaćeniji direktori Plate direktora plate šefova\nPrevious 4 naslova koji će vam početak 2018. godine učiniti još ljepšim\nSljedeći iPhone najprodavaniji tehnološki uređaj u 2017.


VojvodinaCafe - Podzemne vode prave problem u Srednjem Banatu\nVest objavljena: 04.03.2015 14:18\nOsnovni razlog je taj što su nesavesni pojedinci odsekli kanale, te podzemne vode nemaju gde da otiču. Zapravo su uzurpirali delove društvenog zemljišta, zatrpali delove kanala na njima, i na tim mestima podigli bašte i zasadili drveće. Žitelji čija su imanja ugrožena navode da su situaciji u kojoj su se našli kumovali i industrijski pogoni u selu, zbog kojih su prekopavani i potkopavani kanali. Prilikom tih radova narušen je sistem oticanja vode i odvođenja u glavni kanal koji vodi do reke Begej.\n"Vatrogasci su dolazili već treći put da bi uz pomoć pumpi crpili vodu, ali su nemoćni, jer su kišni kanali blokirani. Sva voda se taloži u mom dvorištu, zato što se nalazi na najnižoj koti u komšiluku", rekao je Novak Mićić, stanovnik Aerodromske ulice, koji po dvorištu šeta u gumenim čizmama.\nMićić navodi da on i supruga moraju da na rukama nose osmogodišnju ćerku od kućnog praga do dvorišne kapije, kada je ispraćaju u školu, kako dete ne bi upalo u vodu. Od dasaka su napravili put kojim se kreću po dvorištu.\n"Opet najavljuju padavine i jednostavno ne znamo šta da radimo. Vlaga nam se već uvukla u kuću, zbog čega ćerka jedva diše noću", žali se Mićić.\nNjegova komšinica Anka Milošević veli da se voda u njenoj bašti nalazi već nekoliko meseci i da je morala da isprazni svinjac, koji je potpuno poplavljen.\n"Voda je u jednom trenutku došla do kućnog praga. Prokopavali smo manje kanale da bi je izvukli napolje", objašnjava ona.\nStanovnici Aradca javili su redakciji "Dnevnika" da kod njih ulice još uvek nisu ugrožene, ali da je voda opkolila ovo naseljeno mesto i da je izbila nadomak prvih kuća na obodu sela. Za to vreme, u Jaši Tomiću, u opštini Sečanj, na sve načine pokušavaju da preduprede katastrofu koja bi mogla nastati usled visokog nivoa podzemnih voda, a posebno zbog zapuštene ulične kanalske mreže na mnogim mestima, što i ovde predstavlja ogroman problem.\nVlasnike kuća u ulicama Bosanska, Žarka Zrenjanina i Partizanski put godinama muči ista muka - bašte su im pod vodom, potpuno neupotrebljive, a u letnjem periodu predstavljaju prava legla komaraca. Stoga je Mesna zajednica Jaša Tomić pokrenula niz akcija čišćenja kanalske mreže, s naglaskom na one delove koji su potpuno zapušteni. U pomoć su pozvani i meštani koji primaju socijalnu pomoć, a fizički su sposobni za tu vrstu radova.\nPredsednik Saveta MZ Branko Novaković apelovao je i na poljoprivredno preduzeće "Ratar" da svojom mehanizacijom doprinese raščišćavanju kanala, posebno obodnih. Preduzeće se odazvalo pozivu, tako da su pre nekoliko dana počeli radovi u Železničkoj ulici, gde je obodni kanal, na potezu od železničke stanice do mosta prema Busenju, potpuno zapušten. Očekuje se da će u najskorije vreme taj problem biti rešen.\nU Vodoprivrednom društvenom preduzeću "Srednji Banat" iz Zrenjanina ponavljaju da je 2014. bila godina sa ekstremno velikim padavinama na teritoriji srednjeg Banata, koje su bile čak za 50 odsto veće u odnosu na prosek. To je sve kulminiralo početkom ove godine, zemljište je prezasićeno i dostignut je visok nivo podzemnih voda. U ovom preduzeću ne mogu da prognoziraju do kada bi moglo da potraje ovakvo stanje i napominju da sve zavisi od budućih vremenskih (ne)prilika, odnosno od toga da li će u narednom periodu biti obilnijih padavina.


Treći pokušaj Cvangiraija da pobedi Mugabea\nGrađani Zimbabvea danas su glasali na predsedničkim i parlamentarnim izborima, koje su obeležili velika izlaznost i dugi redovi.\nPredsednik Robert Mugabe i premijer Morgan Cvangirai su favoriti u predsedničkoj trci u kojoj učestvuje ukupno pet kandidata. Cvangirajiju je to treći pokušaj da pobedi Mugabe, koji je na vlasti od sticanja nezavisnosti 1980. godine.\nDopisnik Glasa Amerike iz Hararea javlja da su građani prestonice Zimbabvea podeljeni, ali da je na biralištima uglavnom mirno. On međutim navodi i da jsu neki od birača bili frustrirani zbog dugog čekanja u redu i problema prilikom pronalaženja nsvog imena na glasačkim mestima.\nPremijer Cvangirai optužuje stranku predsednika Mugabea da pokušava da pokrade izbore, ali Mugabe to odbacuje. Svim građanima koji su pre zatvaranja glasačkih mesta bili u redu, omogućeno je da glasaju, a izborna komisija ima rok do ponedeljka da objavi rezultate.\nMugabe i Cvangirai postigli su krhki dogovor o podeli vlasti posle izbora 2008, koji su se završili pobedom Mugabe, koju je osporio Cvangirai, da bi usledili nemiri u kojima je poginulo od 200 pristalica premijera Cvangiraija.


Stiže zamjena za Lexus GS - BIGportal.ba\nStiže zamjena za Lexus GS\n8 Jula, 2021 8 Jula, 2021 033\nLexus je model GS ukinuo pre nešto više od godinu dana, ali neki mediji prenose da bi ovaj premium sedan mogao da dobije (indirektnu) zamenu.\nPrema publikaciji Drive, Lexus bi prazninu u svojoj paleti koju je ostavio GS mogao da popuni novom limuzinom baziranoj na Toyoti Mirai. To znači da ćemo, ako su informacije tačne, od Lexusa dobiti luksuznu limuzinu sa vodoničnim gorivim ćelijama baziranu na tehnologijama iz Miraia.\nNaravno, ništa još nije zvanično, ali izveštaj se bazira na sada već obrisanoj informaciji na Instagramu koja sadrži procureli plan proizvoda te marke.\nDrive objašnjava da bi novi proizvod mogao da dobije drugačije ime i da mogao da bude lansiran kao indirektna zamena za GS u Aziji i Severnoj Americi. Lexus bi naslednika GS-a trebalo da predstavi već tokom sledeće godine.


Komentari su se pojavili nakon visoko klasifikovanog brifinga mornarice i FBI-ja članovima Stalnog odabranog odbora Predstavničkog doma Kongresa za borbu protiv terorizma, u sredu - uoči očekivanog izveštaja Pentagona o NLO-ima ovog meseca.\n- Jasno je da se događa nešto sa čime se ne možemo nositi - upozorio je poslanik iz Predstavničkog doma Tim Burčet nakon brifinga.\nŠon Patrik Maloni je dodao da oni pitanje neobjašnjivih vazdušnih pojava shvataju „ozbiljno“ - posebno kada su u pitanju interesi nacionalne bezbednosti Sjedinjenih Država - „pa želimo da znamo s čim imamo posla“, prenose strani mediji, među njima i "Gardijan".\n- Postoje legitimna pitanja koja uključuju bezbednost našeg osoblja, kao i u našim operacijama i u našim osetljivim aktivnostima, i svi znamo za širenje tehnologija tamo - rekao je Maloni za Njujork post.\nRadna grupa Pentagona zadužena za neidentifikovane vazdušne fenomene (UAP) treba da 25. juna dostavi Kongresu svoj izveštaj o viđenjima NLO-a od strane vojske. Neklasifikovana verzija biće objavljena, dok će detaljnija klasifikovana verzija ostati tajna - a šire se glasine o tome šta bi moglo da bude otkriveno.\nOve nedelje su neki zakonodavci zavirili u „odeljenje sa osetljivim informacijama“ ili SCIF, ali nisu želeli da kažu novinarima šta su videli unutra.\nUmesto toga, usredsredili su se na to da izraze svoju zabrinutost zbog toga kako NLO mogu da ugroze nacionalnu bezbednost u Sjedinjenim Državama.\n- Znate da se uvek radi o našoj bezbednosti - naša nacionalna bezbednost je prioritet broj jedan - i na to područje smo se fokusirali – rekla je predstavnica Val Demings.\n- Bio je to zanimljiv brifing. Naučio sam stvari koje su mi sigurno bile nove. Ali mislim da neću više ništa otkriti – rekao je predstavnik Adam Šif.\nBarem jedan bivši zvaničnik Pentagona već je izrazio zabrinutost koja bi mogla da se odnosi na nacionalnu bezbednost, rekavši da su se NLO više puta mešali u američku nuklearnu tehnologiju, čak prisiljavajući neke objekte da izlaze van mreže.\n"UMIVAJU GA" NLO uzbunjivač optužuje američku vladu: Pentagon OBMANJUJE NAROD, vreme je da se objavi pun izveštaj\n"MALE LETELICE SREBRNE BOJE" Pentagon objavio izveštaje o NLO i evo šta misle ko zapravo STOJI IZA SVEGA (VIDEO)\nLuis Elizondo, bivši šef Pentagonovog Programa za identifikaciju vazduhoplovnih pretnji, rekao je za Vašington post prošle nedelje da su NLO ili kako su zvanično identifikovani UAP zaista ometali američku nuklearnu tehnologiju.\n- U ovoj zemlji imali smo incidente kada su se ovi UAP-ovi umešali i zapravo isključili sa mreže naše nuklearne sposobnosti - rekao je Elizondo u intervjuu.\nElizondo je upitan o nekoliko viđenja NLO-a iznad tajnih objekata nuklearnog naoružanja i činjenici da su gotovo sve velike nuklearne sile širom sveta prijavile i deklasifikovale ta viđenja.\nRekao je da je taj fenomen „briga za nacionalnu bezbednost“ i dodao da je isto zapažanje izneto i u drugim zemljama, čineći ga „globalnim pitanjem“.


Borovica izvlači kamen i sa Orlovog bojišta? – Ozon Media\nBorovica izvlači kamen i sa Orlovog bojišta?\nSremska Mitrovica – Nakon naizgled lepe vesti o rekultivaciji kopa Orlovo bojište, pojavile su se sumnje da firma „Putevi“ iz Sremske Mitrovice iz ovog kamenoloma, umesto ispitivanja, izvlači rudno bogatstvo Nacionalnog parka Fruška gora.\nFirmu je 2008. godine za 171 milion dinara kupio poznati biznismen Dušan Borovica koji, međutim, za Radio 021 tvrdi da je on samo licitirao za izvesnu ženu iz Rume, koja je vlasnica pomenutog preduzeća.\n„U redu, vi imate tu informaciju, koja je tačna, ali to preduzeće je u međuvremenu izašlo, tačnije nije ni bilo u mom vlasništvu. Ja sam samo licitirao za jednu gospođu koja je to preduzeće kupila“, navodi ovaj biznismen.\nBorovica tvrdi da se o poslovanju preduzeća za koje je licitirao informisao tek nakon što je njegovo ime povezano sa eksploatacijom kopa na Paragovu. Prema njegovim saznanjima, firma „Putevi“ ima svu potrebnu dokumentaciju za eksploataciju rudnog bogatstva Orlovog bojišta i u tome ne vidi nikakav problem.\n„Oni zakonito izvlače kamen, jer su uredno dobili papir za rehabilitaciju tog kopa. Kako sam saznao, pokrajinski šumski i rudarski inspektori su bili na terenu i potvrdili da ta firma ima svu potrebnu dokumentaciju za vađenje rude sa Orlovog bojišta“, kaže Borovica, iako je na ovom mestu eksploatacija prirodnog bogastva zakonom zabranjena s obzirom na to da je deo nacionalnog parka.\n„Putevi“ iz Sremske Mitrovice se u Agenciji za privredne registre vode kao otvoreno akcionarsko društvo čiji su zastupnici Nada Zmijanac i Petar Isaković. Prema informacijama do kojih je došao Radio 021, Zmijančeva je supruga poznatog biznismena, dok je Isaković, glavni menadžer u njegovoj firmi „Borovica transport“. U kupoprodajnom ugovoru nalazi se i paragraf prema kome je Zmijančeva svog supruga ovlastila da preuzme upravljačku funkciju u preduzeću kada god to poželi.\nU rukovodstvima sličnih preduzeća koje Borovica formalno ne vodi smenjuju se imena članova njegove porodice i saradnika, pa se pored supruge, često pojavljuju se imena njegovih sinova Vukašina i Vanje. U Upravnom odboru „Puteva“, na primer, našlo se mesta i za direktora Borovicine „Dunav grupe“ Mašana Ercegovića.\n31.01.2013. Ozon Komentari su isključeni na Sednica Skupštine grada\nKrivične prijave protiv dva mladića: Ukrali “jugo” i oterali ga na otpad\n13.03.2020. Ozon Komentari su isključeni na Krivične prijave protiv dva mladića: Ukrali “jugo” i oterali ga na otpad


Budući aerodrom u MIND Parku nosiće ime grada Kragujevca - Glas Šumadije\nNaslovna > Grad > Budući aerodrom u MIND Parku nosiće ime grada Kragujevca\n13/09/2021 13/09/2021 21111 komentar na Budući aerodrom u MIND Parku nosiće ime grada Kragujevca\nAerodrom čija je izgradnja planirana u okviru MIND Parka, trebalo bi da dobije naziv „Aerodrom MIND Kragujevac“, ukoliko kragujevačka Skupština prihvati takav predlog na sednici u petak, 17. septembra.\nKako je navedeno u predlogu za sednicu, Gradskoj upravi za razvoj i investicije 25. avgusta je dostavljen zahtev Privrednog društva MIND REAL ESTATE d.o.o – Kragujevac, kojim je tražena saglasnost za upotrebu imena grada u poslovnom imenu budućeg aerodroma.\nTa kompanija navela je da će unošenje imena grada Kragujevca u naziv Aerodroma MIND doprineti afirmaciji Grada na čijoj se teritoriji nalazi, odnosno da će Grad na mapi sveta postati prepoznatljiv kao vazdušna luka.\nTakodje, aerodrom će moći da se koristi i u kargo svrhe za Grad i region, a verovatno je da će se u budućnosti koristiti i za javni aviosaobraćaj, s obzirom na dimenzije i infrastrukturnu opremljenost, što bi povećalo turistički potencijal celog regiona.\nIzvor: Beta; Foto: mind.rs\nTagovi: Aerodrom Mind park\nHelidrom Resnik - prva njiva desno kaže:\n14/09/2021 u 22:57\nPošto vlast više godina u nazad nema mogućnosti da asfaltira 1,5 km puteva u Resniku, da iskrčimo njivu i koristimo helihoptere, naročito zimi kad od blata ne može da se izađe.\n-Kad nam drumski saobraćaj ne napreduje kako bi trebalo, vazdušni sigurno hoće.


Vreme 1030 - : Sta smo saznali izmedju 17 i 18? -->\nSlavni britanski fizičar Stiven Hoking (68) objavio je novu, kontroverznu knjigu pod nazivom Veliki dizajn (Grand Design), koja je postala predmet veoma oštrih rasprava širom planete još pre nego što je stigla do knjižara. Naime, londonski "Tajms" prvi je objavio odlomak iz knjige o konačnoj teoriji Svemira u kom Hoking zajedno sa američkim fizičarem Lenardom Mlodinovim piše kako, da bi se odigrao Veliki prasak, "nije potrebno prizivati Boga da zapali varnicu i pokrene Univerzum". Hokingova knjiga, iako je zapravo naučna priča o rođenju Univerzuma, preti da postane bestseler i svakako će se, po želji autora, dugi niz godina prodavati na svakom aerodromu.\nPoslednje nedelje septembra, Google, džin među internet pretraživačima, proslavio je 12. rođendan. Priča o Googleu počela je u leto 1995. kada su se Larry Page (24) i Sergey Brin (23) upoznali na Stenfordu kada je Brin trebalo da Pageu pokaže kampus. Samo dvanaest godina kasnije, to je jedna od najvećih i najuticajnijih kompanija u svetu, a nama je teško da zamislimo život i svakodnevni rad bez Googlea. Za svoje tinejdž godine, kompanija planira pokretanje Google televizije.\nDan nauke i Tesle\nNa dan kada je izašao prošli, 17. broj "Vremena nauke", 26. avgusta, Vlada Srbije donela je odluku da se za Dan nauke u Srbiji proglasi 10. jul, rođendan Nikole Tesle. Ministar za nauku i tehnološki razvoj Božidar Đelić je tim povodom objasnio da je predloženo i susednoj Hrvatskoj, kao i tokom razgovora sa zvaničnicima Sjedinjenih Američkih Država, gde je Tesla proveo najveći deo karijere, da se 10. jul proglasi za dan nauke u čitavom svetu. Ovaj predlog biće prosleđen Unesku i sistemu Ujedinjenih nacija u čijem je mandatu odluka o ovom pitanju.\nČovek koji je želeo da


Beta 1. decembra 2020. 12:25\nJedan tajanstveni monolit nepoznatog porekla se pojavio i proplog vikenda, posle dve nedelje nestao u pustinji u Juti, u SAD, a drugi, drugačiji, pojavio se potom u Rumuniji, prenosi danas američki TV-kanal NBC.\nIzmerili su da je trostrani predmet od nerdjajućeg čelika visok nešto manje od četiri metra i utvrdili da je čvrsto ukopan u tlo, ali tragova kopanja nema.\nMonolit koji je izgledom i položajem podsećao na crni, „vanzemaljski“ iz filma Stenlija Kjubrika „2001: Odiseja u svemiru“, prošle subote je nestao kako se i pojavio – bez traga, dok se nagadjalo da je to ipak delo nekog od minimalističkih vajara, a za to ni danas nema potvrde.\nPošto nema potvrde da je autor neki umetnik, glavna „pretpostavka“ u javnosti je da su to „vanzemaljci“, uz obilje „teorija“ i šala.\nTakve teorije su ojačale kada je savezni Biro SAD za upravljanje zemljištem rekao u subotu da je monolit iznenada nestao i na mestu gde je bio je pažljivo naslagana gomilica kamenja, „kao da je u znak sećanja“.\n„Vanzemaljska teorija“ je toliko popularna da je CNN čak objavio naslov u kojem kaže: „Monolit iz Jute verovatno nije delo vanzemaljaca“.\nA u svojoj objavi o nestanku monolita, mesni šerif je, podsmevajući se teorijama o vanzemaljcima, na Fejsbuku objavio kolaž njihovih likova iz filmova, i pitao stanovnike „Da li medju ovima prepoznajete nekoga ko je bio kod čudne strukture tokom noći 27. novembra?“.\nPošto je srebrni monolit ipak izgledao kao neka vrsta umetničke instalacije „novog talasa“, jedna teorija je da je bio delo Petecije Le Fonhok, umetnice koja je postavljala skulpture u pustinji, ali je ona izjavila da monolit nije njen.\nIako je najverovatnije objašnjenje portparola Odeljenja Jute za javnu bezbednost da je monolit „nečija umetnička instalacija ili pokušaj toga“, misterija je koliko dugo je skulptura bila u zabačenom kutku pustinje gde retko kada iko prodje. Portparol javne bezbednosti je zato rekao da je skulptura tamo možda bila i desetinama godina.\nI dok na niz pitanja u SAD nema odgovora, u Rumuniji se pojavio još jedan monolit, severozapadno od Bukurešta, na brdu Batkas Doamnei, „licem“ okrenut planini Čahleu, jednom od rumunskih „sedam čuda prirode“, koju od davnina nazivaju „Sveta planina“.\nBritanski list „Dejli mejl“ je objavio da je monolit simbolično postavlen nedaleko od temelja preistorijske tvrdjave Petrodava koju su izgradili preci Rumuna – drevni Dačani, narod neobičnih verovanja i surovih rituala, i danas obavijen mitom.\nZa raziku od prethodnog, u Juti, koji je bio svetlosiv, gladak i blistav, taj u Rumuniji je taman i reljefan, s kružnim „oznakama“, ali visina im je ista – 13 stopa ili nešto manje od četiri metra.\nNi u Rumuniji se ništa ne zna o autoru tamošnjeg monolita i ko ga je i kada postavio. Istragom se bavi Ministarstvo kulture jer je „bez dozvole postavljen na arheološkom nalazištu“, preneo je britanski list.


Univerzitet u Prištini priključio se TTF Programu - Fond za inovacionu delatnost\nYou are here: Fond za inovacionu delatnost » Vesti » Univerzitet u Prištini priključio se TTF Programu\nUniverzitet u Prištini priključio se TTF Programu\nPosted in: Vesti- Nov 09, 2017\nBeograd, 9. novembar 2017. godine – Sporazum o saradnji, koji su danas potpisali Univerzitet u Prištini i Fond za inovacionu delatnost, pruža podršku istraživačima sa ovog Univerziteta da svoja istraživanja sa komercijalnim potencijalom plasiraju na tržište.\nSporazum predstavlja osnov za učešće Univerziteta u projektu „Podrška istraživanju, inovacijama i transferu tehnologije u Srbiji“, koji se finansira kroz pretpristupne fondove Evropske unije za 2013. godinu, a čiji je cilj da stimuliše saradnju između akademskog i privatnog sektora radi komercijalizacije naučno-istraživačkih rezultata i unapređenja transfera tehnologija.\nU prisustvu ministra za inovacije i tehnološki razvoj, Nenada Popovića, Sporazum su ispred Univerziteta u Prištini potpisali prof. dr Blagoje Nedeljković, v.d. rektora Univerziteta u Prištini sa privremnim sedištem u Kosovskoj Mitrovici, a u ime Fonda za inovacionu delatnost Ivan Rakonjac, direktor.\n„Potpisivanjem ovog sporazuma pokazuje se saradnja Vlade Srbije sa univerzitetima na teritoriji čitave Republike Srbije, uz napomenu da je, naravno, Univerzitet u Prištini važan i neizostavan deo srpske univerzitetske zajednice. Ovaj sporazum će biti veliki podsticaj i za druge univerzitete i fakultete u Srbiji da se uključe u programe Fonda za inovacionu delatnost, s obzirom na to da je u osnovi rada Fonda za inovacionu delatnost povezivanje nauke i industrije“, rekao je Nenad Popović, ministar za inovacije i tehnološki razvoj.\n„Potpisivanje ovog sporazuma predstavlja podstrek daljeg rada našeg univerziteta kao najviše obrazovne i naučne ustanove na prostoru Kosova i Metohije, u okviru obrazovnog sistema Republike Srbije. Univerzitet i naučni poslenici našeg univerziteta uključiće se u razvoj naučno-istraživačkog rada i transfer tehnologija na privredne subjekte u Republici Srbiji, ali i u regionu. Smatramo da će sveukupan kadrovski potencijal Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici doprineti daljem razvoju naučne misli i istraživanja ali i u povezivanju naučnih poslenika na prostoru regiona, i šire u Evropi. Potpisivanjem ovog sporazuma, još jednom se potvrđuje da je naš univerzitet ravnopravni član porodice Univerziteta u Srbiji, a samim tim, i evropske zone visokog obrazovanja i nauke.“ izjavio je prof. dr Blagoje Nedeljković, v.d. rektora Univerziteta u Prištini sa privremnim sedištem u Kosovskoj Mitrovici.\n„Sporazumom između Fonda i Univerziteta se definiše saradnja u oblasti razvijanja kapaciteta za primenjeni naučno-istraživački rad, inovacije, transfer tehnologije i komercijalizaciju. Izuzetno nam je drago da se i Univerzitet u Prištini pridružio Programu transfera tehnologija, jer na ovaj način na jednom mestu može dobiti kompletnu podršku da rezultate svojih istraživanja plasira na tržište.“, rekao je Ivan Rakonjac, direktor Fonda za inovacionu delatnost.\nDo sada, u okviru ovog programa, Fond je potpisao četiri sporazuma o saradnji i to sa Univerzitetom u Beogradu, Univerzitetom u Nišu, Univerzitetom u Novom Sadu i Univerzitetom odbrane u Beogradu. Finansijsku podršku za inovativne razvojne projekte dobilo je 7 projekata (vrednost 12,76 miliona dinara).


Rusija i politika: Amnesti lišio Navaljnog statusa zatvorenika savesti zbog ksenofobiènih izjava - B92\nOdluka je usledila posle žalbi na "govor mržnje" koji je pre više godina uputio ruski opozicioni politièar Aleksej Navaljni.\nIzvor: BBC sreda, 24.02.2021. | 17:17 -> 17:53\nAleksej Navaljni se, nakon leèenja u Nemaèkoj zbog trovanja nervnim agensom novièok, sredinom januara vratio u Rusiju/Reuters\nMeðunarodna organizacija za ljudska prava Amnesti internešnl oduzela je ruskom opozicionaru Alekseju Navaljnom status zatvorenika savesti.\nOrganizacija je to uradile pošto je primila "brojne pritužbe" što štite politièara koji je u prošlosti iznosio ksenofobiène komentare, a nije ih se odrekao.\nPortparol Amnestija u Moskvi kaže da za BBC kako pretpostavlja da su "zahtevi za oduzimanje statusa" Navaljnom deo "organizovane kampanje" koja za cilj ima da diskredituje Putinovog najglasnijeg kritièara i "onemoguæi" ih da nastavi sa pozivima za njegovo puštanje iz zatvora.\nMeðutim, kada su èelni ljudi Amnestija pregledali snimke izjava Navaljnog od pre 15 i više godina, a meðu njima je i ona u kojoj migrante poredi sa bubašvabama, zakljuèili da se radi o "govoru mržnje", što potire status zatvorenika savesti.\nIako je Amnesti lišio Navaljnog status zatvorenika savesti, iz ove organizacije kažu da æe nastaviti sa apelima da politièar bude pušten iz zatvora/Getty Images\nNavaljni, koji je zamalo preminuo zbog trovanja nervnim agensom novièok u avgustu prošle godine, trenutno je u zatvoru u Moskvi, što mnogi vide kao kaznu za njegov aktivizam i istraživanja o korupciji u svetu ruskih bogataša i moænika.\n"Toliko nam se ljudi obratilo, da jednostavno nismo mogli da ignorišemo", istièe porparol Amnestija Aleksandar Artemjev u razgovoru za BBC.\nOn dodaje da je Amnesti prethodno odbacio ranije sporne izjave Navaljnog - koje ovaj politièar kasnije nije ponovio - kao nešto što "nije od znaèaja" za trenutni sluèaj protiv opozicionara.\nNa adrese kancelarija Amnestija širom sveta, kao i na adresu generalnog sekretara organizacije, poèele su da stižu pritužbe od "navodnih zabrinutih graðana", što Artemjev opisuje kao koordinisanu aktivnost.\nLuksuz, buð i lažni zidovi "Putinove palate"\nMraèna strana života milijardera\nNeke od zahteva za lišavanje Navaljnog statusa zatvorenika savesti na Tviteru je podelila kolumnistkinja Katja Kazbek, koja saraðuje sa televizijom Rusija Danas (Russia Today) - bliskoj Kremlju.\nOna je posle hapšenja Navaljnog u januaru podsetila i na kontroverzne snimke govora ovog politièara, opisujuæi ga kao "zakletog rasistu" i optužujuæi njegove pristalice da opravdavaju njegov nacionalizam.\nNovinarka Kazbek na društvenim mrežama sebe opisuje kao "feministkinju, istraživaèicu u oblasti prava LGBT zajednice i graðanku sveta", ali se meðu njenim postovima mogu naæi pohvale Staljinu, kao i odjeci stava Kremlja da iza Navaljnog stoji vlada SAD.\nOd kada se Navaljni prošlog meseca vratio u Rusiju iz Nemaèke, sa pojedinih Tviter naloga na engleskom jeziku prozivaju ga da je "zloèesti beli suprematista".\nPolitièar je prošle nedelje proglašen krivim za povredu ugleda ratnog veterana, što je Navaljni opisao kao sramotan pokušaj blaæenja njega samog.\nSuðenje su sa velikom pažnjom pratili državni TV kanali, a na društvenim mrežama povezuju Navaljnog sa neonacistima.\nIsplivao je i drugi snimak Navaljnog sa poèetka dvehiljaditih, na kojem obuèen kao zubar stoji meðu fotografijama migranata it Srednje Azije koji u Rusiju dolaze na rad i poziva na "odstranjivanje svega što predstavlja smetnju", kao što bi izvadili pokvaren zub.\nMeðutim, telefonska anketa koju je sprovela nezavisna radio stanica Eho Moskve pokazala je da samo jedan od pet slušalaca podržava odluku Amnestija.\nTV voditelj Aleksandar Pljušev ocenjuje da je ovo "velika pobeda državne propagande", a potez je na Tviteru veæ pohvalila i urednica RT-a Margarita Simonjan, koja je istakla uspeh "naše novinarke" Katje Kazbek.\n"Navaljni se nije javno odrekao stavova koji su izneti u snimicima dostupnim na Jutjubu, pa pretpostavljamo da i dalje misli ono što je rekao", objašnjava Artemjev iz Amnestija.\n"Navaljni ne može da bude zatvorenik savesti - to je neko ko nikada nije zagovarao mržnju i nasilje ili koristio govor mržnje", kaže Artemjev.\nOn je istakao da je ovog statusa šezdesetih bio lišen i Nelson Mandela, kada je pozvao na nasilni obraèun sa aparthejdom u Južnoafrièkoj Republici.\nPovodom hapšenja Navaljnog prošlog meseca, iz Amnestija su ocenili da se radi o "još jednom dokazu da vlasti u Rusiji pokušavaju da ga uæutkaju", a pozvali su i na oslobaðanje politièara iz zatvora.\nOni istièu da æe aktivno nastaviti sa ovim pozivima, kao i da æe "uraditi sve što je u njihovoj moæi da taj cilj bude ostvaren".\nVladimir Putin: Najdugoveèniji lider u modernoj istoriji Rusije


Hafizović: Parlament RS krši Ustav BiH i Dejton | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Hafizović: Parlament RS krši Ustav BiH i Dejton\nHafizović: Parlament RS krši Ustav BiH i Dejton\n7. septembra 2010.\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske (RS) Šefket Hafizović smatra da parlament Srpske raspravom o Prijedlogu zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine krši Ustav BiH i Dejtonski sporazum. „Parlament RS, kao niži organ zakonodavne vlasti, nema legitimitet da sugeriše ili da na bilo koji način preporučuje šta će raditi predstavnici višeg zakonodavnog organa, odnosno parlamenta BiH“, rekao je Hafizović danas u kratkom obraćanju poslanicima RS tokom rasprave o ovom zakonu.\nOn je rekao “ovo nije jedini slučaj kada se krši Ustav i Dejtonski mirovni sporazum“.\nPoslanik Stranke za BiH Adib Đozić rekao je, replicirajući poslaniku SDS-a Ognjenu Tadiću, da je potrebno da prestane sa lingvističkom asimilacijom, odnoso „pretvaranjem Bošnjaka u Muslimane, odnosno u vjersku grupu“.\nNezavisni poslanik Vojislav Gligić pitao je poslanika SNSD-a Željka Mirjanića kako je moguće da tvrdi da SNSD isključivo štiti interese RS, kada SNSD zaštitu entitetskog interesa u parlamentu BiH ostvaruje uz pomoć glasova SDS-a i Demokratske partije.\nPoslanik SDS-a Ognjen Tadić smatra da je popis stanovništva u BiH neophodan da bi građani mogli slobodno da se izraze o svojoj nacionalnoj, vjerskoj i jezičkoj pripadnosti.\nPoslanik SNSD-a Srđan Mazalica smatra da je neophodno da parlament RS usvoji jedinstvene zaključke koji će obavezati poslanike RS u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH kako će se izjasniti o tom zakonu.\nPoslanik SNSD-a Tatjana Nišić rekla je da bi se brisanjem spornog člana 48 omogućila podrška iz RS donošenju zakona o popisu staovništva u BiH, te dodala da bi takva odluka parlamenta RS bila obavezujuća za sve srpske delegate u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH.\nNezavisni poslanik Vojislav Gligić smatra da član 48 ne može proizvesti bilo kakve pravne posljedice po RS, jer je u Ustavu RS rečeno da će popis stanovništva iz 1991. godine biti osnova za formiranje vlasti u BiH sve dok ne bude proveden Aneks 7 Dejtonskog sporazuma.


Moja ambicija je polufinale na EP – Nadlanu.com\nMoja ambicija je polufinale na EP\nBEOGRAD, 2. januara 2009. (Beta) - Jedan od najboljih rukometaša Srbije Danijel Anđelković izjavio je da bi bio zadovoljan ako bi se reprezentacija plasirala u polufinele Evropskog prvenstva u Austriji.\nSrbija će se na EP takmičiti u Grupi B sa aktuelnim evropskim šampionom Danskom, olimpijskim vicešampionom Islandom i domaćimom Austrijom.\n"Moja ambicija je da stignemo do polufinala na Evropskom prvenstvu, pa posle šta bude. Posle je sve moguće. To bi bio dokaz da smo među najkvalitetnijim reprezentacijama EP, a to je najjače svetsko takmičenje - jače od svetskog prvenstva i olimpijskih igara. To bi bio znak da smo napravili nešto", rekao je Anđelković agenciji Beta.\nPrema njegovim rečima, Francuska, kao svetski i olimpijski šampion, "favorit je broj 1", Hrvatska je ozbiljan protivnik, ali na Evropskom prvenstvu ima dosta reprezentacija koje mogu da konkurišu za medalju.\nReprezentacija se danas okupila u Beogradu na završnim pripremama za Evropsko prvenstvo, odakle će otputovati u Kranjsku Goru, u Sloveniju.\n"Bio sam radostan što se okupljamo, jer je to prilika da se vidim s prijateljima i da sa elanom krenemo na pripreme. Svake godine je isto, jer su u januaru velika takmičenja", rekao je Anđelković.\nOn je podsetio da će ekipa od 2. do 9. januara biti u Sloveniji, a da će sa selekcijom domaćina odigrati utakmicu 6. januara.\n"Igraćemo sa Slovencima jednu utakmicu zatvorenog tipa. Nadam se da ćemo je iskoristiti, kao i naredne dve sa Francuskom, da unapredimo našu igru, bar za jedan korak", rekao je Anđelković.\nReprezentativac Srbije podsetio je da prvenstvo počinje 19. januara i da njegova ekipa igra prvi meč sa Islandom - olimpijskim vicešampionom.\n"Utakmica sa Islandom za nas je jako važna, ako ne i najvažnija. Islanđane nismo pobedili na velikim takmičenjima od Olimpijskih igara u Sidneju 2000. godine. Jako su neugodni, ali mislim da možemo da ih dobijemo", rekao je Anđelković.\nPrema njegovim rečima, ako bi Srbija pobedila Island i domaćina Austriju, ušla bi u drugi krug sa četiri boda i bila bi na dobrom putu za dalje.\n"Međutim, treba ići korak po korak, utakmicu po utakmicu, pa ćemo da vidimo", rekao je Anđelković.\nOn je dodao da "igrom slučaja" još nije imao nijedan trening sa novim selektorom Seadom Hasanefendićem.\n"Vidim da je bilo promena u igri i da je reprezentacija igrala dopadljiv i rezultatski kvalitetan rukomet. To sam imao prilike da pratim na Panon kupu u Mađarskoj. Mislim da je to veoma dobro. Nastavljamo tamo gde smo stali", zaključio je Anđelković.\nEvropsko prvenstvo održaće se od 19. do 31. januara u Austriji, a reprezentacija Srbije počeće takmičenje u Lincu.


pravosudje.ba | BiH prva u regiji usvojila Strategiju za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosuđu, počinje implementacija u četiri pravosudne institucije\nBiH prva u regiji usvojila Strategiju za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosuđu, počinje implementacija u četiri pravosudne institucije\nVisoko sudsko i tužilačko vijeće Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) započelo je sa implementacijom Strategije za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosuđu BiH u četiri bh. pravosudne institucije, Kantonalnom sudu u Sarajevu, Kantonalnom tužilaštvo Kantona Sarajevo, Osnovnom sudu u Bijeljini i Tužilaštvu Brčko distrikta BiH.\nBit će ovo prve pravosudne institucije u BiH koje će započeti intenzivnu implementaciju Strategije, te uz podršku VSTV-a BiH i eksperata iz Švedske razviti mehanizme koji će osigurati ravnopravan položaj svih osoba.\nRezultati Ankete o rodnoj ravnopravnosti u bh. pravosuđu koju je VSTV BiH proveo 2018. godine, u okviru koje su sudije/sutkinje, nesudsko osoblje, tužioci/tužiteljice, advokati/advokatice, notari/notarke i sudski vještaci/vještakinje anonimno odgovorili/e na pitanja o rodnoj ravnopravnosti u bh. pravosuđu, pokazali su da većina ispitanika/ca, koji/e su doživjeli/e seksualno i/ili rodno zasnovano uznemiravanje na radnom mjestu ili u vezi posla, incident nije prijavio/la zbog straha od posljedica.\nVSTV BiH usvojio je 2020. godine Strategiju za unapređenje rodne ravnopravnosti u bh. pravosuđu, na osnovu koje će sve pravosudne institucije izraditi vlastite akcione planove, sa ciljem unapređenja rodne ravnopravnosti u bh. pravosuđu.\nČetiri institucije koje učestvuju u prvoj fazi implementacije, svoje planove aktivnosti koje namjeravaju poduzeti sa ciljem implementacije Strategije, predstavile su na sastanku koji je održan u martu 2021. godine, kojem su prisustvovali predstavnici pravosudnih institucija, VSTV-a BiH te predstavnici Sudske administracije Švedske kao partneri VSTV-a BiH na implementaciji Strategije.\nŠvedski stručnjaci predstavili su aktivnosti uvođenja rodne perspektive, koje se provode u švedskim sudovima i koje mogu poslužiti kao ogledni primjeri pravosudnim institucijama u kreiranju i provođenju aktivnosti na unapređenju rodne ravnopravnosti u pravosuđu u BiH.\nU narednom periodu, ciljne pravosudne institucije će donesene planove aktivnosti i realizovati uz podršku VSTV BiH i švedskih stručnjaka te će odrediti ambasadore – uposlenike, koji će biti aktivno uključeni u proces i pružati podršku ostalim pravosudnim institucijama tokom pripreme akcionih planova za implementaciju Strategije na nivou cijelog pravosuđa.\nBosna i Hercegovina prva je zemlja u regionu koja je usvojila Strategiju za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosuđu i započela strateški pristup u njenoj implementaciji.\nStrategija za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosudnim institucijama BiH izrađena je u okviru projekta Unapređenje efikasnosti sudova i odgovornosti sudija i tužilaca u BiH, koji VSTV BiH realizuje u saradnji sa Švedskom sudskom administracijom, sudovima iz Švedske i BiH, uz finansijsku podršku Vlade Švedske.\nObzirom na situaciju uzrokovanu širenjem korona virusa (COVID-19), te u skladu sa odlukama relevantnih izvršnih tijela, kao i Odlukom VSTV-a BiH, sastanak je održan putem video konferencije.


Početak/Društvo/Vaša bezbednost je najvažnija, nijedan voz neće proći dok se ne završi rekonstrukcija pruge!\nMiloš Janković14. februara 2019.\n“Bila su od početka godine tri iskliznuća vagona na ovoj pruzi, od kojih dva u Jasenoviku. Nema ničeg važnijeg od bezbednosti ljudi, ne želim da iko ima strah kad se probudi ujutru i kad čuje šta je bilo sa nekom cisternom. Zato sam donela odluku da neće proći više nijedan voz ovom prugom dok se ne završi rekonstrukcija”, rekla je Mihajlovićeva u razgovoru sa meštanima Jasenovika, koji su njenu poruku pozdravili aplauzom.\n“Iz „Železnica“ su rekli da rekonstrukcija može da počne u narednih desetak dana, a ako ne započne do tada, ja ću započeti smenu nekog od direktora”, rekla je Mihajlovićeva.\nOna je poručila građanima Jasenovika da “ako je pored 20 raznoraznih direktora iz železnice morala da dođe lično u Jasenovik da se uveri kakva je situacija, mogu biti sigurni da će odgovornost biti utvrđena”.\n“I ljudi iz Jasenovika, kao i ja, slušali smo mesec dana da je iskliznuće vagona izolovan incident, ali je realnost pokazala da očigledno postoji problem i da se mora više povesti računa o bezbednosti ljudi koji žive pored pruge”, dodala je ona.\nDat je nalog i Direkciji za železnice da proveri licence svih operatera u teretnom železničkom saobraćaju, podsećajući da ovo nije prvi put da jednom od privatnih operatera iskliznu vagoni.\nMihajlovićeva je rekla da je činjenica da su mnoge regionalne pruge dotrajale, jer u njih nije ulagano decenijama, ali da je isto tako nepobitno i da država ulaže više nego ikad u železnicu, podsetivši da će u Nišu biti izmeštena pruga koja prolazi kroz centar grada, u okviru modernizacije i rekonstrukcije pruge Niš-Dimitrovgrad, u šta će biti uloženo 268 miliona evra.\nPredsednik MZ Jasenovik rekao je da je zahvalio potpredsednici Vlade što je došla u Jasenovik i dodao da su meštani dobili uveravanje da vozovi neće ići prugom dok sve ne bude potpuno bezbedno.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović poručio je da su bezbednost i zdravlje ljudi najbitniji i zahvalio Vladi Srbije i potpredsednici Vlade na odluci koja je doneta u interesu građana. On je najavio da će u narednih mesec dana početi sanacija saobraćajnica u Jasenoviku, koje su pretrpele oštećenje tokom prethodnog vađenja cisterni.\ncisterna Cisterne s amonijakom Darko Bulatović Jasenovik JP Železnice Srbije pruga selo jasenovik Vlada Srbije Zorana Mihajlović


Vranje – Strana 9 – Info Centar Juga\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Vranju, po nalogu zamenika tužioca Osnovnog javnog tužilaštva iz ovog grada, doneli su rešenje o zadržavanju do 48 sati Z.N. (1957) iz Vranja, zbog postojnja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nasilje u porodici. Kako se navodi u saopštenju PU Vranje, sumnja se da je Z.N. fizički napao suprugu […]\n„Tvoja ideja, naša podrška“ – kako da mladi pokrenu svoj biznis Informativni dani o procesu dodele bespovratnih sredstava mladima za pokretanje biznisa pod nazivom „Tvoja ideja, naša podrška“ u organizaciji Evropskog PROGRESa biće održani u periodu od 8. do 25. aprila 2016. godine u Bujanovcu, Vranju, Leskovcu, Nišu, Novom Pazaru, Prijepolju i Ivanjici. Cilj informativnih […]\nPoginuo radnik EPS-a\nJavno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“ saopštilo je danas da je Slobodan Stošić (47), radnik EPS-a, stradao obavljajući radove na niskonaponskoj mreži u selu Gornja Trnica. Nesreća se dogodila 17. marta kada se polomio drveni stub na kojem se nalazio iskusni EPS-ov elektroenergetičar zaposlen u Poslovnici „Trgovište“, delu Tehničkog centra „Niš“. Stošić je od povreda na grudnom […]\nKrivične prijave protiv trojice muškaraca zbog teške krađe


Dopingovani dobili drugu šansu - Sportske.net\nDopingovani dobili drugu šansu\nSud za sportsku arbitražu (CAS) oborio je danas odluku Britanske olimpijske asocijacije (BOA) da doživotno suspenduje svoje dopingovane sportiste.\nCAS je tako otvorio put sprinteru Dvejnu Čejmbersu i biciklisti Dejvidu Milaru da probaju da se kvalifikuju za Igre u Londonu ovog leta.\nSud je u obrazloženju odluke naveo da doživotne suspenzije nisu u skladu sa pravilnikom Svetske antidoping agencije (WADA). Tročlana komisija CAS-a objavila je da doživotna zabrana za dopingovane sportiste predstavlja drugu kaznu, posle početne dvogodišnje.\nOvakva odluka CAS u skladu je sa presudom tog suda iz oktobra, kada je odbačeno pravilo Medjunarodnog olimpijskog komiteta (MOK) da zabrani učešće na Igrama svim sportistima koji su bili suspendovani duže od šest meseci.\nPredsednik WADA Džon Fejhi takodje se danas oglasio i oštro kritikovao BOA.\n"WADA žali zbog mnoštva histeričnih i nepreciznih javnih saopštenja koje je BOA izdavala na putu izazova naše odluke. WADA je provela proteklu deceniju u harmonizaciji borbe protiv dopinga u sportu tako što je stvorila niz pravila", rekao je Fejhi.\nOva odluka CAS-a omogućila je Čejmbersu i Milaru da pokušaju da se kvalifikuju za Olimpijadu koja se održava u Londonu od 27. jula do 12. avgusta.\nČejmbers je na svetskom dvoranskom prvenstvu u martu osvojio bronzanu medalju na 60 metara, a pre toga je odslužio dve godine suspenzije zato što je bio pozitivan na steroid THG 2003. godine. Sada ima pravo da nastupi na britanskim kvalifikacijama u julu.\nAtletski savez Britanije objavio je da podržava doživotne suspenzije, ali je pozdravila što je "CAS razjasnio sve nedoumice oko ovog slučaja".\nMilar je 2004. godine suspendovan takodje na dve godine, pošto je bio pozitivan na supstancu EPO.


Borba sa sivom ekonomijom u prevozu putnika | Kruševac Info\nBorba sa sivom ekonomijom u prevozu putnika\nNedavno formirana Međuresorna radna grupa za suzbijanje sive ekonomije, formirana na inicijativu privrednika i Privredne komore Srbije, krenula je sa konkretnim aktivnostima na terenu.\nNa teritoriji Rasinskog okruga Međuresorna radna grupa za suzbijanje sive ekonomije sprovodi predviđenu kontrolu na putnim pravcima od Kruševca prema Vrnjačkoj Banji, Brusu i Aleksandrovcu, kao i na području grada. Reč je o otkrivanju nelegalnih prevoznika koji učestvuju u velikom procentu u prevozu putnika u drumskom saobraćaju. Efekti dosadašnje kontrole su 14 isključenih vozila, kao i procesuiranje vlasnika o utvrđenim nepravilnostima na terenu i prosleđivanje nadležnim prekršajnim organima. Akcija ima stalni karakter sa akcentom da se gradska inspekcija što pre uključi i efikasnije deluje na ovom području. Tim povodom u Kruševcu je bio načelnik Inspektorata za drumski saobraćaj Ministarstva saobraćaja, Mile Nikitović.\nMeđuresornu operativnu radnu grupu čine predstavnici Ministarstva saobraćaja, Ministarstva unutrašnjih poslova, Agencije za bezbednost saobraćaja, Ministarstva regionalnog razvoja i lokalne samouprave, nadležnih sudova i inspektorata.\nRadna grupa je formirana sa obzirom da je delatnost putničkog prevoza u drumskom saobraćaju u veoma teškom ekonomskom stanju. Eliminisanjem nelegalnog prevoza, odnosno uvođenjem reda u prevoz putnika u drumskom saobraćaju u zakonske okvire, poboljšao bi se položaj i stanje kod onih koji prevoz putnika obavljaju u skladu sa zakonima. Takođe, regulisanjem ove oblasti, očekivano je da i bezbednost takvih učesnika u saobraćaju bude veća. Sa obzirom da je prevoz putnika u drumskom saobraćaju, odnosno stanje vozila kojima se vrši i način prevoza, regulisan propisima, uvođenjem reda u ovoj oblasti, očekuje se i veća tehnička ispravnost vozila, validniji podaci o opterećenju pojedinih linija, veća i kvalitetnija zaštićenost putnika u slučaju saobraćajnih nezgoda i uopšteno kvalitetniji saobraćaj.\nOperativna radna grupa krenula je sa radom na terenu početkom ove godine, odnosno tokom prve nedelje januara. Prvog dana sprovođenja kontrole na terenu, odnosno na putevima Zlatiborskog okruga, nadležni organi isključili su iz saobraćaja 15 vozila ( autobusi, kombi i putnička vozila ) kojima je obavljan nelegalan prevoz putnika. Prema prekršiocima su istovremeno preduzete i druge Zakonom predviđene mere.\nSiva ekonomija u oblasti prevoza putnika na godišnjem nivou odnosi više od 50 miliona evra. Iako je reč o ogromnom iznosu, Međunarodnoj operativnoj radnoj grupi primarni ciljevi vezani su za uvođenje reda u prevozu putnika u drumskom saobraćaju. Akcija će biti intenzivna, sprovedena bez prethodnih najava širom Srbije, a posebno u oblastima u kojima je problem nelegalnog prevoza putnika izražen. Kako članovi grupe najavljuju, niko neće biti pošteđen u sinhronizovanom radu na terenu inspektora za saobraćaj i saobraćajne policije, a uz podršku ostalih inspekcija koje učestvuju u ovom dugoročnom, za društvo i bezbednost u saobraćaju važnom projektu – kaže se u saopštenju Međuresorne radne grupe za suzbijanje sive ekonomije.\n« Na Specijalnoj Olimpijadi Palestrini članovi osvojili 4 medalje\nRevitalizacija pruge i nove investicije u gradu »


Poslanička pitanja - Izazov\nRadio-televizija Srbije 12. septembra 2019. 13:51\nPoslanik Srpske radikalne stranke Aleksandar Šešelj uputio je pitanje ministru Nebojši Stefanoviću do kada će u Srbiji biti dozvoljeno da se javno govori o separatizmu, a da se to ne kažnjava i zašto je Sulejmanu Ugljaninu dozvoljeno da bez sankcija daje takve izjave.\n"Zašto sve to prolazi bez reakcije i zašto je Sulejmanu Ugljaninu to sve dozvoljeno", kazao je Šešelj dodajući da je u Srbiji separatizam najveći problem, odnosno očuvanje teritorijalnog suvereniteta i integriteta već 20 godina, imajući u vidu pitanje Kosova i Metohije.\nŠešelj je istakao da je veliki problem i to što Sulejman Ugljanin "ima podršku od strane vladajuće stranke".\nPoslanik Socijalističke partije Srbije Đorđe Milićević naveo je da se sa poslanikom Šešeljom ne slaže po pitanju Sulejmana Ugljanina samo u jednom, a to je da Ugljanin imam podršku vladajuće koalicije ili vladajuće stranke.\nPoslanik narodne seljačke stranke Srbije Marijan Rističević postavio je pitanje Ministarstvu kulture i REM-u šta će uraditi i preduzeti povodom "laži koje je izneo Jugoslav Čosić da se program televizija kablovskog operatera SBB emituje u Luksemburgu i Sloveniji".\nNavodeći da ima odgovore i slovenačkog i luksemburškog regulatora, Rističević kaže da to nije tačno.\n"TV N1, Nova S, Sport klubovi jesu registrovani u Luksemburgu, ali se na području Luksemburga ne emituje program, odakle ne može da bude ni reemitovan. Ti kanali nisu licencirani u Sloveniji tako da ne emituju program za gledaoce Slovenije, pa ni reemitovanje iz Slovenije nije moguće", kazao je Rističević.\nBoban Birmančević, poslanik SNS-a, postavio je pitanje Ministarstvima pravosuđa i unutrašnjih poslova vezano za, kako je naveo, veliku političku zloupotrebu.\nKako je rekao, uhapšeni su direktor "Direkt media grupe" i dvoje zaposlenih u marketingu RTS-a, a da u isto vreme nije uhapšen „onaj koji je najodgovorniji i koji je organizovao poslovanje tog preduzeća, tadašnji gradonačelnik Beograda Draga Đilas.\nPoslanica Stranke moderne Srbije Tatjana Macura svoja pitanja uputila je ministrima za rad i finansije, Zoranu Đorđeviću i Siniši Malom, a koje se tiče zahteva majki i budućih majki.\n"Pitam ministre kada će odgovoriti na zahteve majki i budućih majki koje apeluju na izmene zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom", kazala je Macura i podsetila da je taj Zakon stupio na snagu pre skoro 15 meseci, da se od tada najavljuju izmene, ali da nijedan predlog u Skupštinu do sada nije stigao.


Dividende od Aerodroma stižu u martu • Poportal\nIsplata dividendi akcionarima Aerodroma „Nikola Tesla“ u Beogradu biće moguća tek kad bude usvojen revidirani finansijski izveštaj tog preduzeća, što najranije može da se dogodi u martu, piše današnja „Politika“.\nNavodi se da dividende još nisu isplaćene malim akcionarima Aerodroma „Nikola Tesla“, iako je francuska kompanija „Vansi“ 21. decembra 2018. tom preduzeću uplatila koncesionu naknadu od 501 milion evra kako bi mogla da preuzme upravljanje aerodromom.\nPo usvajanju revidiranih finansijskih izveštaja biće završena isplata dividendi, u skladu sa odlukom Skupštine akcionara, svim akcionarima Aerodroma, rečeno je „Politici“ u kabinetu premijerke Srbije Ane Brnabić.\nKako je objavljeno, 83,5 odsto tih akcija pripada državi, a 16,5 odsto malim akcionarima među kojima su i građani koji su dobili besplatne akcije.\nPlaćanje dividende akcionarima može se odobriti odlukom o raspodeli dobiti usvojenoj na redovnoj Skupštini akcionara Aerodroma „Nikola Tesla“, ako su za to ispunjeni uslovi propisani zakonom i u zavisnosti od ostvarenog prihoda, piše „Politika“.\nOblačno vreme, ponegde sa slabom kišom\nNajveća srpska reka Velika Morava se može pregaziti VIDEO\n12/11/2019 12/11/2019 P.Radovanović\nOve godine bez festivala cveća u Požarevcu


16.05.2022 / 14:01 Rat u Ukrajini - Moskva\nAmerički McDonald's priopćio je da je pokrenuo proces prodaje svog poslovanja u Rusiji nakon trideset godina rada u toj zemlji.\nOdluka o prodaji svoje imovine u Rusiji, uključujući kultnu lokaciju na Puškinovom trgu u središtu Moskve, ukazuje na veliko povlačenje kultnog zapadnjačkog brenda. Nekada simbol procvata američkog kapitalizma, prva poslovnica McDonald'sa u umirućem Sovjetskom Savezu otvorena je 1990. godine. Više od 5000 ljudi prisustvovalo je otvorenju.\nMcDonald's je priopćio da želi prodati sve svoje restorane u Rusiji lokalnom kupcu, ali će i dalje zadržati zaštitni znak.\n"Humanitarna kriza uzrokovana ratom u Ukrajini te ubrzano i nepredvidivo okruženje poslovanja doveli su McDonald's do zaključka da nastavak vlasništva nad poslovanjem u Rusiji više nije održiv", stoji u priopćenju.


Potpisujem :: SOS Vranje - nulta tolerancija na nasilje prema ženama\nPovodom obeležavanja Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama Odbor za ljudska prava Vranje – SOS telefon Vranje i grad Vranje ogranizovali su Prvu godišnju konferenciju “SOS Vranje – nulta tolerancija na nasilje prema ženama“, u okviru lokalne mreže organizacija civilnog društva i institucija u Vranju za prevenciju, suzbijanje nasilja u porodici i pomoć žrtvama. U okviru konferencije, SOS telefon Vranje i mreža „Žene protiv nasilja“ organizovali su akciju prikupljanja potpisa u Vranju i Pčinjskom okrugu za peticiju za proglašenje 18. maja – Danom sećanja na ubijene žene žrtve nasilja. Na konferenciji su učestvovali predstavnici Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, gradonačelnik Vranja, kao i predstavnici nadležnih institucija, ustanova i organizacija civilnog društva.\nSkup je otvorila koordinatorka Odbora za ljudska prava Vranje, Suzana Antić Ristić, koja je govorila o novim zakonskim rešenjima u oblasti prevencije i sprečavanja porodičnog i partnerskog nasilja, novom Zakonu o sprečavanju nasilja u porodici i izmenama Krivičnog zakonika. Naglasila je i značaj rada SOS telefona Vranje i uspostavljanja i razvoja lokalnih socijalnih usluga u oblasti porodičnog nasilja.\nGradonačelnik Vranja Slobodan Milenković istakao je da je grad putem projektnog finansiranja prvi put podržao rad SOS telefona Vranje i da će i ubuduće pružati logističku i finansijsku podršku Lokalnoj mreži i uz partnerski odnos sa ostalim institucijama intenzivno raditi na preventivnom delovanju protiv nasilja nad ženama.\nČlanovi/članice Lokalne mreže predstavili/e su jedinstven model rada Radne grupe Lokalne mreže Vranje za suzbijanje porodičnog i partnerskog nasilja, formirane u martu ove godine. Radnu grupu čini sedam stalnih članova – po jedan predstavnik/-ca SOS telefona, Osnovnog javnog tužilaštva, Osnovnog suda, Policijske uprave, Doma zdravlja, Centra za socijali rad i Sigurne kuće.\nSkup je otvorila koordinatorka Odbora za ljudska prava Vranje, Suzana Antić Ristić, koja je govorila o novim zakonskim rešenjima u oblasti prevencije i sprečavanja porodičnog i partnerskog nasilja, novom Zakonu o sprečavanju nasilja u porodici i izmenama Krivičnog zakonika. Naglasila je i značaj rada SOS telefona Vranje i uspostavljanja i razvoja lokalnih socijalnih usluga u oblasti porodičnog nasilja. Gradonačelnik Vranja Slobodan Milenković istakao je da je grad putem projektnog finansiranja prvi put podržao rad SOS telefona Vranje i da će i ubuduće pružati logističku i finansijsku podršku Lokalnoj mreži i uz partnerski odnos sa ostalim institucijama intenzivno raditi na preventivnom delovanju protiv nasilja nad ženama.