Courses BAS & PS Aktivnosti u prirodi FSFV u realizaciji emisije „Sasvim prirodno“\nPREDMET AKTIVNOSTI U PRIRODI NA UČEŠĆU U REALIZACIJI EPIZODE\n„ZOV PLANINE“ SERIJALA SASVIM PRIRODNO\nPored samih aktera prikazanog događaja i snimateljske ekipe, operativni glumački tim činili su kolege treće godine osnovnih akademskih studija Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja: Marko Garović, Miloš Zirić, Pavle Trifunović i Luka Samardžić, koji su u ovom projektu bili naknadno angažovani pored svojih redovnih nastavnih obaveza. Navedene kolege su kroz svoj višednevni angažman pokazale visok stepen profesionalnosti i odgovornosti čime su postali „ambasadori struke“ i u najboljem svetlu predstavili našu instituciju. Ovom prilikom, kako iza, tako i ispred kamera, praktično je prikazan značaj obuke iz oblasti alpinizma, planinarstva, preživljavanja i terenskog kretanja, čime je potvrđena njihova upotrebna vrednost. Treba napomenuti značajan detalj, da stalnu postavu ekipe emisije Sasvim prirodno, čine naše kolege, profesori fizičke kulture Snežana Stojković i Jovan Memedović. Stručni konsultantski tim alpinista bili su nastavnici sa predmeta Alpinizam, Nikola Jokić kao i sam autor ovog teksta, koji su sve vreme brinuli o bezbednosti celog tima.\nEpizodom „Zov planine“, autor Jovan Memedović, otvara novo poglavlje u koncepciji budućih emisija u kojima će akteri događaja prenositi lična iskustva i pričati do tada još neispričane priče, sa ciljem prenošenja jasne poruke svim posetiocima prirode. Epizoda je rađena po uzoru na serijale o preživljavanju BBC produkcije i Discovery kanala i izuzetno je poučna, a posebno za sve one koji će svoj stručni angažman ispoljavati u prirodi.\nJedan od takvih događaja desio se samom autoru, a odigrao se početkom devedesetih godina na nastavi logorovanja našeg fakulteta. Želja autora je bila da ekranizacijom dočara svoje iskustvo gledaocima kako ne bi ponavljali ovakve greške, koje im mogu u deliću sekunde izmeniti živote. Pogledajte živopisne detalje Nacionalnog parka Tara, strme litice prkosne Zvijezde nasuprot mirnog Perućačkog jezera, nezaboravne motive sa logorovanja Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja, niz ekstremnih situacija, postupke ljudi u smrtnoj opasnosti, kao i greške za koje nema prostora u ovakvom ambijentu planinskog okruženja.\nObzirom na veliku popularnost emisije „Sasvim prirodno“, brend Jovana Memedovića kao i samo vreme emitovanja, naš fakultet kroz prikazivanje naredne epizode ovog serijala dobija jednu kvalitetnu reklamu prenesenu na skromnih 3,5 miliona gledalaca.\nGreške se ne smeju ponavljati zbog toga što priroda ne prašta svaki put, a cena prelaska preko linije sopstvenih mogućnosti ume da bude veoma visoka!\nPovratak na početnu stranu predmeta „„Aktivnosti u prirodi““


FAO očekuje rekordnu svetsku proizvodnju pirinča - Bizlife.rs\nFAO očekuje rekordnu svetsku proizvodnju pirinča\n22:06 Njujork, 02/02/2012\nSvetska prozvodnja pirinča će u 2011-2012. dostići novi rekord od 721 milion tona, što će doprineti sniženju cena te žitarice, prognozirala je danas Organizacija Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (FAO).\nKako je uzgajivačka sezona pri kraju na severnoj Zemljinoj hemisferi, a u jeku na južnoj, FAO u svom najnovijem kvartalnom izveštaju očekuje da proizvodnja pirinča poraste tri odsto u odnosu na prethodnu sezonu.\nNepovoljni vremenski uslovi u Kambodži, na Filipinima i u Pakistanu imali su manje negativne posledice nego što se prvobitno strahovalo, ukazala je FAO, prenela je francuska novinska agencija.\nAzija, koja je daleko najveći proizvođač pirinča na svetu, ostvariće u tekućoj sezoni rod od 653 miliona tona, tri odsto bogatiji nego u prošloj sezoni, dok će proizvodnja u Africi porasti jedan odsto, na 25,5 miliona tona.\nPrema prognozi FAO, svetska trgovina pirinčem će opasti za milion tona zbog bolje žetve u zemljama koje su tradicionalni uvoznici te žitarice.


By Jovan objavljeno\t 25/11/2019 Projektne aktivnosti\nPodrška Evropske unije održivim rešenjima za interno raseljena lica i povratnike\nEvropska unija (EU) je najveći donator pomoći za izbeglice, interno raseljena lica (IRL) i povratnike. Od 2001. godine, EU je donirala vise od 90 miliona EUR za podršku ekonomskoj nezavisnosti, pristojnim uslovima stanovanja i zakonskim pravima izbeglica, IRL i povratnika u Srbiji.\nTrinaest grant projekata deo su šireg programa EU podrška održivim rešenjima za interno rasljena lica i reintegraciju povratnika koji podržava poboljšanje životnih uslova interno raseljenih i povratnika prema Sporazumu o readmisiji u Srbiji i održiv povratak raseljenih na Kosovo*. EU finansira ove projekte sa 5.650.000 EUR, dok nacionalni budžet Srbije sufinansira sa 350.000 EUR.\nProjekti se realizuju u partnerstvu lokalnih samouprava i međunarodnih I domaćih organizacija civilnog društva, u saradnji sa Kancelarijom za Kosovo i Metohiju i Komesarijatom za izbeglice i migracije, kao glavnim institucijama korisnika projekta.\nRezultati grant projekata ostvareni u poslednjih godinu dana predstavljeni su u Info-graficima.\n*Ova oznaka ne prejudicira stavove o status i u skladu je sa Rezolucijom 1244/99 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o Deklaraciji o proglašenju nezavisnosti Kosova


Kina dobila najduži betonski most izrađen 3D štampom – BiGportal.ba\nU Šangaju je završen najduži pešački most izrađen tehnologijom 3D štampe na svetu.\nDizajniran od strane profesora Xu Weiguo-a sa Univerziteta Tsinghua (Škola arhitekture) – Zoina Land Joint Research centra za digitalnu arhitekturu, 26,3 metara dug i 3,6 metara širok most bio je inspirisan drevnim Anji mostom u gradu Zhaoxian, u Kini.\nProces dizajniranja uključivao je konstrukciju fizičkog modela mosta u razmeri 1:4, izgrađenog da demonstrira održivost šeme, i dokaže da most može da izdrži pešake koji preplavljuju celu površinu. Za konkretnu konstrukciju, betonske komponente za most su odštampane sa dve robotske ruke, što je trajalo 450 sati.Procenjuje se da je pojednostavljeni proces proizveo uštede od 33% u poređenju sa konvencionalnijim procesom izgradnje – uglavnom zbog eliminisanja šablona i armaturnih šipki. Ugrađeni u most, sistem praćenja u realnom vremenu obezbeđuje podatke o izdržljivosti strukture. Rezultati će omogućiti bolje razumevanje praktičnih performansi novih betonskih materijala i strukturnih osobina 3D štampanih komponenti.


Odavde do večnosti - Dimitrije Boarov - Peščanik\nMada je politika odbrane Kosova “odavde do večnosti” u Beogradu formulisana odavno, stiče se utisak da je i posle prištinskog vatrometa, 17. februara, i srpskog “akcionog odgovora” u Narodnoj skupštini, 18. februara, ipak ostalo otvoreno pitanje kako će građani Srbije u međuvremenu, dok se međunarodni poredak ne oporavi od “nasilja Amerike i ponižene Evrope” – živeti, to jest, kako će preživeti? Da je najavljena politika veoma skupa – besmisleno je i dokazivati, a da li je iznad naših skromnih mogućnosti, videćemo.\nU stvari, naspram borbe za očuvanje “srpskog suvereniteta” nad Gračanicom, Pećkom patrijaršijom, Visokim Dečanima, Bogorodicom Ljeviškom i nad drugim kosovskim svetinjama, svetinjama koje doista nemaju cenu, ali cenu ima njihova odbrana – ostala su bez Vladinog odgovora ona mnogobrojna, gotovo nedostojna, prozaična, prljava potrošačka pitanja – šta će u narednim godinama, posle namirenja nacionalne politike, srpskoj porodici ostajati za životni trošak, gde ćemo zaposliti decu, da li ćemo uopšte letovati dok borba traje, hoćemo li nastaviti da gradimo nova ognjišta i stanove, od koga ćemo uzimati kredite i pod kojim kamatama, da li ćemo kupovati i nove automobile, a ne samo polovnjake, po kojoj ceni će biti gorivo za vožnju i grejanje, hoćemo li po svetu putovati bez viza, itd. Premijer Vojislav Koštunica je ta pitanja prezrivo odbacio u svečanom trenutku, kada kreće u odbranu “nacionalnog sećanja i identiteta”.\nLako je u političkom zanosu uzvikivati “nikad i zauvek”, ali nakon neuspele reprize serije mitinga za širenje pravde i istine (za danas je u Beogradu zakazan onaj s kojim ćemo, po Tomislavu Nikoliću, “zadiviti svet”), te usputnih lupanja amabasada, stranih firmi i nacionalno sumnjivih pekara – suočićemo se s takozvanim golim životom. Može li “radost borbe”, makar i za najsvetije nacionalne ciljeve, kod mlade generacije nadomestiti težak gubitak ekonomske perspektive i kako tu mladež, mimo stare ratničke “nacističke obmane”, motivisati da nastavi odbranu Kosova, ako mi na tom polju ne pobedimo do odlaska pod ilovaču? Ovo pitanje se može postaviti i drugim rečima: da li se Srbija dovoljno oporavila, posle Miloševićeve decenije “uspravljanja” u siromaštvo – da bi u svoju svakodnevicu ugradila unisono televizijsko pojanje o “svim srpskim zemljama”, telegrame podrške rukovodstvu, glancanje nacionalnog jedinstva po državnim ustanovama i institucijama, stalnu i aktivnu borbu protiv defetista, i tako redom. Taj film smo do juče već gledali i on će mnogima u Srbiji biti mučniji i od preteće materijalne oskudice.\nKad se baci pogled na ono što smo do sada saznali o Vladinom akcionom planu retorzije prema zemljama koje priznaju nezavisno Kosovo, na prvi pogled čini se da tu nema ničeg naročito opasnog po međusobne ekonomske tokove. No, već i samo načelo da će se mere odmazde za svaku pojedinačnu zemlju određivati zasebno – upućuje na zaključivanje o glavnom cilju cele kosovske politike Koštuničinog kabineta. Ako će jedna vlada voluntarno, od države do države, određivati “nivo” međusobnih ekonomskih odnosa (kako je za Hrvatsku televiziju najavio ministar za KIM Slobodan Samardžić), onda to znači da ta vlada načelno odustaje od tranzicije i liberalnih tržišnih institucija i da je rešena da razvojnu strategiju potčini svojim ne samo geopolitičkim, već i unutrašnjopolitičkim ciljevima (to je uvek prisno povezano).\nErgo, strane države će se i na ekonomskom polju deliti na prijateljske i neprijateljske, a to je najkraći put ka “kubanizaciji Srbije”. Taj termin, možda, najbolje odslikava ono u šta srljaju “patriotske snage”, koje se u narednom razdoblju uzdaju u nastavak pomoći Rusije ne samo oko kosovskog, već i oko svih ponovo otvorenih ekonomskih pitanja. Među njima bar vođa radikala, Tomislav Nikolić, neće moći kroz koju godinu, kad budemo upoznali sva efikasna “azijska pravila” i novog ruskog biznisa, da kaže kako nije znao šta nas čeka i kako nije video kako izgleda Kuba posle četiri decenije ruske političke i ekonomske podrške, pošto je tamo, po sopstvenom javnom priznanju, letovao nekoliko puta. Uostalom, neka se ovih dana raspita o tome koje uslove plaćanja 800.000 tona uvozne nafte za ovu godinu sada traži Gaspromnjeft od NIS-a, koji je po međudržavnom sporazumu već obećan toj firmi, pa će videti da ćemo uskoro plakati za starim “jevrejskim mešetarima” u ranijim uvoznim aranžanima.\nAko pokušamo da damo prvu dijagnozu “Srbije posle Kosova” videćemo da je prva realna žrtva najnovije krize u stvari “evropski put Srbije” (ostvaren je, dakle, ključni cilj srpske desnice). Predsednik Srbije Boris Tadić verovatno ne deli to mišljenje i moguće da mu je plan da u ovom trenutku izbegne direktnu, čeonu konfrontaciju sa unutrašnjim antievropskim snagama (u kojoj su mu šanse na pobedu pod senkom kosovske secesije doista male), pa da se kasnije, kada nacionalni bes malo spadne, a ekonomske nezgode malo porastu, vrati politici evropskog pridruživanja. Naime, on verovatno računa da je promovisana borba za očuvanje Kosova, u suštini, šifra za borbu za očuvanje severnog Kosova, pa da će, ako se u tom pravcu ostvare “faktički rezultati”, rehabilitacija proevropske politike biti moguća u dogledno vreme. Problem takvog plana je problem vožnje uzbrdo po klizavici – dokle god i miliš naviše, nije loše; onog trenutka kada kola stanu, ne možeš ponovo uzbrdo krenuti sa istog mesta, nego se moraš vratiti na početnu tačku, u bunar – pa, ajd Jovo nanovo.


Moskva se podsmeva sankcijama Vašingtona: Amerika to nije radila od Drugog svetskog rata - 24sedam\nMoskva se podsmeva sankcijama Vašingtona: Amerika to nije radila od Drugog svetskog rata\nU utorak je američki državni sekretar Entoni Blinken predstavio nove sankcije Moskvi\n3. mart 2021, 17:00\nSlužba vojno-tehničke saradnje u Rusiji saopštila je da se u najmanju ruku zbunila nakon što je Vašington toj zemlji nametnuo zabranu uvoza “odbrambenih artikala i usluga“, uprkos tome što Rusija nije podnela zahtev za kupovinu američkog oružja od 1945. godine.\nU utorak je američki državni sekretar Entoni Blinken predstavio nove sankcije Moskvi nakon navodnog trovanja i “pokušaja atentata na ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog”.\n– Američka vlada iskoristila je svoju moć kako bi poslala jasan signal da ruska upotreba hemijskog oružja i zloupotreba ljudskih prava imaju ozbiljne posledice – navodi se u saopštenju Blinkena.\nKao deo ograničenja, Rusija je “ubačena” u odeljak 126.1, američkih propisa o međunarodnom prometu naoružanja, što u suštini znači da bi bilo kakav zahtev Moskve za kupovinu predmeta u vezi sa odbranom bio glatko odbijen.\n– Juče je najavljeno još američkih sankcija protiv naše zemlje. U ovom konkretnom slučaju, što se tiče uvoza oružja, oni izazivaju zbunjenost – primetila je savezna služba.\n– Snabdevanje oružjem iz Sjedinjenih Država u Rusiju se ne vrši i, naravno, nije planirano – dodaje se u saopštenju.\nRusko vladino telo je takođe primetilo da je poslednji put bilo koja vojna oprema isporučena Rusiji iz SAD-a kroz program zakupa tokom Drugog svetskog rata, koji se završio 21. avgusta 1945.\nU razgovoru za moskovski dnevnik RBK, ekspert Ruskog saveta za međunarodne poslove Andrei Frolov primetio je da nove sankcije verovatno ne predstavljaju nikakvu pretnju za vojno-industrijski kompleks, koji se ne oslanja na američke zalihe.\nDrugi stručnjak, Ruslan Pukhov iz istraživačkog centra Centra za analizu strategija i tehnologija, otkrio je da ograničenja zapravo neće sprečiti bilo kakve izvozne ugovore ako SAD žele da ih primene. Konkretno, on je naveo primer Rosoboronekporta, koji je uklonjen sa liste sankcija radi potpisivanja ugovora o snabdevanju avganistanske vojske helikopterima, a odmah zatim vraćen je na spisak.\nPodsetimo, SAD su utorak uvele sankcije protiv Rusije zbog navodnog pokušaja atentata na Navaljnog. SAD su na crnu listu unele i 14 ruskih institucija. Kako je saopšteno, Vašington će prekinuti da pruža svaku vrstu pomoći Moskvi, osim hitne humanitarne. Vašington zabranjuje finansijskim institucijama američke vlade da daju kredite Rusiji, kao i izvoz odbrambenih tehnologija u tu zemlju.\nNešto ranije i Brisel je uveo nove sankcije Rusiji uz isto obrazloženje.


Novosađanin najbolji kosac na Balkani - TAMO DALEKO\nNovosađanin najbolji kosac na Balkani\n2. јула 2019. Zdravko Elez 954 Views 0 Comments\nNeđo Kerlec iz Novog Sada ovogodišnji je pobednik na tradicionalnoj manifestaciji “Dani kosidbe na Balkani – Memorijal Lazar Laketa“, održanoj u Turističkom centru Balkana kod Mrkonjić Grada. Drugo mesto osvojio je Vuk Vučković iz Ljiga, a treće Mirko Kecman iz Petrovca.\nUkupno su se takmičila 22 kosca iz Srbije, Crne Gore, Slovenije, Republike Srpske i Federacije BiH. Za titulu najboqeg kosca nadmetala se i Cvijeta Knežević iz Bačkog dobrog polja, koja ne propušta nijednu sličnu manifestaciju na našim prostorima. Interesantno je da je Cvijeta i organizator Vojvođanske kosidbe u Srbiji, u Bačkom dobrom polju.\nPre početka nadmetanja kosaca, služen je parastos i položeno cvijeće na spomen-obeležje Lazaru Laketi, nekadašnjem šampionu Evrope u ručnom košenju trave i osnivaču ove manifestacije. Na otvaranju manifestacije “ Kosidba na Balkani – Memorijal Lazar Laketa “, načelnica opštine Mrkonjić Grad Divna Aničić ukazala je na činjenicu, i značaj manifestacije kojom se čuva tradicija naših krajeva.\nDirektor Agencija za privredni razvoj, Goran Todorović rekao je da se oni kao organizatori trude da manifestacija iz godine u godinu bude sve bolja i masovnija, jer se na taj način najbolje čuva tradicija naših krajeva. Milorad Sladojević Đeli kosac iz Mrkonjić Grada do sada je pobeđivao deset puta, a poznat je ne samo u ovom kraju po izradi kosa kovanica.\nU prostorijama Kulturnog centra “Petar Kočić“ u Mrkonjić Gradu u okviru svečanosti posvećenih “Danima kosidbe“ održana je kosačka smotra folklora i otvorena je dokumentarna izložba “Kosidba na Balkani – Memorijal Lazar Laketa 1990-2018”, autora Slobodana Ćoćkala. Kosidbu je organizovala Agencija za privredni razvoj, a pokrovitelj je opština Mrkonjić Grad.\nTekst i fotografije: Sikradio/Mrkonjić Grad\n← Изумире орао са српског грба\nВидовдан и Дани Србије у Норт Порту →\nДан кад нас је напустио искрени пријатељ


Kritika zbog propusta gradonačelnika u zaštiti građana\nDirektor Republičke uprave Civilne zaštite Milan Novitović kritikovao je danas gradonačelnika Bijeljine Ljubišu Petrovića zbog propusta u organizovanju zaštite građana i zdravlja stanovništva jer grad ni godinu dana od izbijanje pandemije virusa korona nema jedinicu za dezinfekciju.\nNovitović i pripadnici Specijalizovane jedinice Republičke uprave civilne zaštite za dezinfekciju i zaposleni u Područnom odjeljenju ove uprave u Bijeljini danas i sutra dobrovoljno obavljaju dezinfekcije osnovnih škola na području Bijeljine.\nNovitović je rekao Srni da je ova dobrovoljna akcija isključivo sa ciljem sprečavanja širenja pandemije izazvane virusom korona i očuvanja zdravlja učenika i nastavnog osoblja, a nikako odgovor na zahtjev gradonačelnika Bijeljine koji je stigao 20 dana nakon organizovane masovne dezinfekcije u Republici Srpskoj i pet dana po povratku mlađih učenika u škole.\n"Način na koji se gradonačelnik odnosi prema svojim pravima i obavezama, koje ima kao komandat Štaba za vanredne situacije Bijeljina, nisu artikulisane na pravi način i nisu u funkciji zaštite građana i zdravlja stanovništva", naveo je Novitović.\nOn je rekao da je u dopisu Petroviću ukazao na propuste.\n"Toliko mjeseci radi, ali mislim da kao gradonačelnik svih građana Bijeljine nema izraženu komunikaciju sa ostalima, sa susjednim zajednicama i ostalim nivoima vlasti, Republičkim štabom, Vladom, ustanovama i institucijama na drugim i višim nivoima", ocijenio je Novitović.\nPrema njegovim riječima, propust je gradonačenika što Bijeljina nema jedinica za dezinfekciju, jer je to obaveza koju je trebao da ispuni ako odgovorno vodi grad.\n"On ne može pisati zahtjeve Republičkoj upravi, nama može naredbu izdati samo Republički štab, a ne gradonačelnik ni bilo ko drugi ko se na takav način ponaša", poručio je Novitović Petroviću i istakao da će dezinfekciju školskih zgrada obaviti dobrovoljno.\nSramota je, kaže, da Bijeljina nema jedinicu za dezinfekciju, a drugi je grad po broju stanovnika u Republici Srpskoj i po broju zaraženih virusom korona u posljednjih mjesec dana.\nNovitović je naveo da je ta jedinica specijalizovani tim koji prođe obuku kod pripadnika Instituta za javno zdravstvo, dobiju zaštitnu opremu i pumpe, a za njihovo opremanje potrebno je 10.000 KM iz budžeta grada.\nOn je dodao da je masovna dezinfekcija jedna od preventivnih mjera u sprečavanju širenja zaraze virusa korona.\n"Kada vidite broj zaraženih, hospitalizovanih i teško oboljelih i kada znate da je frekvencija ljudi vikendom u Bijeljini 10 puta veća nego radnim danima, vi kao gradonačelnik morate da vodite računa o svim tim parametrima, umjesto što nemate odgovor", smatra Novitović.\nPrema njegovim riječima, lokalna zajednica ne može da ubijedi svakoga da nosi masku, drži distancu i održava ličnu higijenu, ali može da omogući dezinfekciju prostora gdje su masovna okupljanja i povećan rizik.


ISTORIJSKI DODATAK - AUTONOMAŠI ODLAZE U ISTORIJU: Oktobarska revolucija začinjena jogurtom\n26. 06. 2021. u 17:14\nOKO PET HILJADA radnika velikih industrijskih pogona iz Rakovice, 4. oktobra 1988. demonstriralo je ispred zgrade Savezne skupštine u centru Beograda.\nTri nedelje ranije ti radnici su uputili zahteve visokim partijskim i državnim funkcionerima i upozorili da ih treba ispuniti do 1. oktobra. Takođe su pozvali radnike iz drugih industrijskih centara u Jugoslaviji da se ujedine protiv visokih funkcionera koji ignorišu zahteve radničke klase.\nPošto nisu dobili zadovoljavajući odgovor od visokih partijskih i državnih organa, sada su tražili da Savezna skupština obori saveznu vladu, kao i da funkcioneri državnog sindikata podnesu ostavke. Takođe su zahtevali povećanje plate od 60% i trenutno smanjenje poreza i drugih opterećenja privrede i skandirali: "Napolje", "Lopovi", "Hoćemo plate", "Hoćemo hleb", "Mikuliću, napolje", "Dole foteljaši".\nPolicijske snage su jedva sprečili radnike da ne probiju kordon ispred zgrade. Predsednik Savezne skupštine, član savezne vlade i funkcioneri sindikata obratili su se demonstrantima, ali su izviždani.\nRadnici su skandirali "Hoćemo Slobu" i obavezali se da će ostati ispred Savezne skupštine dok im se ne obrati Milošević. Naposletku je on stigao i održao kratak populistički govor. Podržao je radničke zahteve i istakao da je to prioritet za rukovodstvo Srbije. Tvrdio je da su brza rešenja neophodna za rešavanje krize. "Sprovešćemo ekonomsku reformu, upravo sada!...\nZaustavićemo kontrarevoluciju na Kosovu i sprovesti ustavnu reformu u Srbiji." Osudio je "birokrate", koji, kako je rekao, "šire neslogu razdvajajući ljude po nacionalnoj, republičkoj i pokrajinskoj osnovi zarad svojih sebičnih interesa". Milošević je namerno mešao socijalna i ekonomska sa političkim pitanjima, pre svega, ustavnim promenama u Srbiji. "A sada, svi na svoje zadatke!", završio je Milošević. Radnici, koji su prethodno bučno negodovali protiv visokih funkcionera, tiho su se vratili u svoje fabrike.\nSLEDEĆEG JUTRA, međutim, druga grupa industrijskih radnika iz Rakovice pojavila se na protestu ispred Savezne skupštine. Nisu se pridružili svojim kolegama prethodnog dana, jer ih je rukovodstvo preduzeća zaključalo u fabričkom krugu. Sada su upali u zgradu Savezne skupštine. Policija nije reagovala, a radnici su odbili da napuste jednu od sala skupštine dok im se ne obrati Milošević. Pošto više republičkih visokih funkcionera nije uspelo da ubedi ljutite radnike da se vrate na posao, stigao je Milošević i, obraćajući se sa skupštinske govornice, ponovio da se obećanje koje je dao prethodnog dana odnosi i na njih.\nOktobarske demonstracije u Beogradu bile su tek medijski najeksponiraniji izraz nezadovoljstva industrijskih radnika. Broj štrajkova u Srbiji se između septembra i novembra više nego udvostručio u poređenju sa prethodnim mesecima, a broj učesnika u štrajkovima takođe se disproporcionalno povećao. Beogradske demonstracije nadovezale su se na radničke proteste između maja i jula, kada je reč o zahtevima i konfrontacionim oblicima protesta.\nOno što se u međuvremenu promenilo bilo je da demonstranti sada nisu želeli da čuju nijednog drugog visokog funkcionera osim Miloševića. Oktobarske demonstracije u Beogradu signalizirale su uspon populističkog vođstva. Izvori takvog vođstva bili su Miloševićev populistički stil rukovođenja, lična reputacija i populistička politika rukovodstva Srbije tokom ekonomske krize i rastuće nepopularnosti visokih funkcionera.\nKERTES I PANKOV KREĆU NA NOVI SAD\nISTOG DANA kada su radnici iz Rakovice upali u zgradu Savezne skupštine, velike demonstracije su izbile u Novom Sadu sa jedinim zahtevom da pokrajinsko rukovodstvo podnese ostavku. Medijski široko pokrivene demonstracije u Beogradu prethodnog dana stvorile su atmosferu neizvesnosti koja je podstakla mobilizaciju građana širom Srbije. Demonstracije u Novom Sadu su, ipak, izvirale iz sukoba između pokrajinskog rukovodstva i lokalnih funkcionera.\nNajsmeliji napad na pokrajinsko rukovodstvo do tada dogodio se na protestu u Bačkoj Palanci 2. oktobra. Radovan Pankov, gradonačelnik, i Mihalj Kertes, lokalni šef partije, sada su otvoreno zahtevali njihovu ostavku. Pokrajinsko partijsko predsedništvo zauzvrat se protiv dvojice lokalnih funkcionera pozvalo na partijsko pravilo o zabrani frakcija 4. oktobra, preteći sankcijama. Pošto se vest o događajima proširila narednog jutra, radnici lokalne fabrike „Majevice„ organizovali su proteste protiv pokrajinskog rukovodstva posle kojih je više hiljada ljudi krenulo za Novi Sad.\nPo dolasku u Novi Sad, demonstranti iz Bačke Palanke i hiljade radnika iz velikih lokalnih društvenih preduzeća okupili su se ispred sportske hale u centru, a njihovi predstavnici, uglavnom sindikalci, zahtevali su ostavke visokih pokrajinskih funkcionera. Milovan Šogorov, predsednik partijskog predsedništva Vojvodine, pokušao je da se obrati demonstrantima, ali su ga izviždali i okrenuli mu leđa. Veliki broj građana je zatim opkolio zgradu Pokrajinskog komiteta i pretio da će provaliti unutra ako njihovi zahtevi ne budu ispunjeni.\nDo kasnih večernjih sati okupilo se do 50. 000 građana. U poslednjem pokušaju da ostanu na vlasti, rukovodioci Vojvodine zahtevali su da savezno partijsko i državno predsedništvo preduzmu "mere" protiv demonstranata, ali je taj zahtev odbijen. Sutradan, Novi Sad je stao. Oko 100.000 ljudi iz svih delova pokrajine i njihovi simpatizeri iz centralne Srbije, čak i male grupe iz Crne Gore, okupili su se na ulicama da traže ostavku pokrajinskog rukovodstva. Posle dugih pregovora sa predstavnicima demonstranata, a bez podrške saveznog partijskog i državnog predsedništva, visoki funkcioneri Vojvodine su podneli ostavke.\nPošto su demonstranti u više navrata gađali zgradu Pokrajinskog komiteta papirnim pakovanjima jogurta, uz nekoliko flaša, demonstracije su kasnije ironično nazvane "jogurt revolucijom".\nU NAKNADNIM INTERPRETACIJAMA događaja, Pankova i Kertesa su smatrali vođama antibirokratske revolucije u Vojvodini, kako oni koji su ih podržavali, tako i njihovi protivnici. Jedan od razloga je činjenica da su Pankov i Kertes kooptirani u pokrajinsko rukovodstvo i ostali godinama lojalni Miloševiću, pa su mnogi smatrali da te veze potiču odranije.\nU stvari, Pankov i Kertes su se nedeljama suprotstavljali lokalnim zahtevima za održavanje mitinga protiv pokrajinskog rukovodstva. Radnici „Majevice“ su preko svog sindikata već učestvovali u protestima u drugim gradovima Vojvodine, na primer, u Ratkovu i Karavukovu 17. septembra. Lokalni sindikalci su kasnije svedočili da su ih lokalne vlasti ometale odbijajući da im iznajme autobuse lokalnih transportnih preduzeća za prevoz radnika na te proteste. Tek posle više sastanaka sa lokalnim sindikalcima, Pankov i Kertes su prihvatili da se organizuje miting.\nLokalni funkcioneri takođe su bili pod pritiskom drugih građana. U noći 21. septembra mala grupa iz obližnjeg sela Gajdobre, zalepila je plakate širom Bačke Palanke pozivajući građane na miting solidarnosti sa Srbima sa Kosova za dva dana. Policija je uklonila plakate narednog dana, ali su mnogi već čuli šta se dogodilo. Jovo Radoš, prvi Kertesov pomoćnik u lokalnom partijskom ogranku, potvrdio je da je pritisak raznih vaninstitucionalnih grupa bio ključni za organizaciju mitinga 2. oktobra. Naime, Pankov i Kertes su čekali rasplet aktuelnih političkih sukoba u Vojvodini pre nego što javno istupe.\nTakođe, sindikat Majevice održao je protest ispred zgrade Skupštine opštine ujutro 5. oktobra, kao odgovor na pretnje pokrajinskog rukovodstva upućene Pankovu i Kertesu. Dvojica funkcionera su prvobitno predložila da se taj protest održi u Bačkoj Palanci, ali su sindikalci, i pored toga, pozvali radnike da krenu za Novi Sad. U međuvremenu, lokalne sindikalne vođe su uspostavile veze sa drugim protivnicima pokrajinskog rukovodstva, uključujući rukovodstvo i sindikat "Jugoalata" i drugih velikih društvenih preduzeća u Novom Sadu, i zajednički organizovali velike demonstracije u centru.\nTEMELJ ZA USTAVNE PROMENE\nZNAČAJ oktobarskih demonstracija u Novom Sadu za ustavne promene u Srbiji često se preuveličava. Pokrajinsko rukovodstvo je izgubilo kontrolu nad političkim događajima u Vojvodini u vreme drugog mitinga u Novom Sadu, 25. septembra.\nBoško Krunić, član saveznog partijskog predsedništva i njegov bivši predsednik, potvrdio je da se pokrajinsko rukovodstvo već pokazalo nesposobnim da spreči lokalne vlasti i rukovodstvo i sindikate društvenih preduzeća da podrže demonstrante i pasivno očekivalo da savezno partijsko i državno predsedništvo zaustave proteste. Krunić je saveznom partijskom predsedništvu podneo ostavku 30. septembra, to jest, pre mitinga u Bačkoj Palanci. Istog dana je savezno partijsko predsedništvo podržalo nacrt ustavnih amandmana koje je Skupština Srbije usvojila 25. jula, kojima su se visoki funkcioneri Vojvodine i Kosova ranije oštro suprotstavljali.\nŠtaviše, uži krug visokih funkcionera Srbije i Vojvodine postigao je detaljni dogovor o ustavnim promenama na osnovu tog nacrta pre mitinga u Bačkoj Palanci. Pokrajinsko rukovodstvo trebalo je da zvanično potvrdi taj dogovor narednih dana, ali je posle događaja u Bačkoj Palanci i Novom Sadu dogovor izgubio smisao. Uprkos pogoršanim odnosima između visokih funkcionera Vojvodine i Srbije i nasuprot preovlađujućim mišljenjima o sukobu u eliti, neformalni razgovori između tih visokih funkcionera nisu se prekidali. Član pokrajinskog partijskog predsedništa potvrdio je da su se Šogorov, predsednik partijskog predsedništva Vojvodine, i Nandor Major, predsednik državnog predsedništva Vojvodine, često sastajali sa Miloševićem i njegovim saradnicima oko ustavnih promena tokom leta, ne samo zbog odličnih ličnih odnosa Šogorova i Miloševića koji potiču sa početka osamdesetih.\nPOD PRITISKOM mobilizacije građana i političkog prestrojavanja na saveznom nivou koje je usledilo, temelj za ustavne promene stoga je uglavnom postavljen pre oktobarskih događaja. Značaj oktobarskih demonstracija u Novom Sadu leži na drugoj strani - u obimu političkih promena. Umesto ispregovaranog sporazuma koji bi omogućio opstanak tadašnjeg pokrajinskog rukovodstva, demonstracije su srušile postojeću strukturu vlasti u Vojvodini, uključujući i lokalni nivo.\nU roku od deset dana od demonstracija u Novom Sadu, istaknuti lokalni funkcioneri u više gradova i mesta u pokrajini podneli su ostavke, uključujući Novi Sad, Sremsku Mitrovicu, Pančevo, Inđiju, Šid, Kulu, Rumu, Zrenjanin, Alibunar, Temerin, Titov Vrbas, Vršac, Sombor, Staru Pazovu i Novu Crnju.\nMitinzi su se nastavili posle 6. oktobra. Neke su organizovale lokalne grupe aktivista sa ciljem smene lokalnih funkcionera, a druge lokalni rukovodioci pokušavajući da ostanu na vlasti. Privremeno rukovodstvo Vojvodine sazvalo je konferenciju, to jest, najviši partijski pokrajinski organ, da osmisli novu politiku i izabere novo rukovodstvo početkom naredne godine.\nČistka starog kadra bila je tako široka da je izazvala nove antagonizme i probleme narednih godina. Političke promene u Vojvodini stoga nisu samo omogućile ustavne promene, već i olakšale Miloševiću da uspostavi punu kontrolu nad novim rukovodstvom pokrajine.\nISTORIJSKI BUNTOVAN NAROD\nPROTEST U TITOVOM VRBASU organizovan je 27. avgusta. Šolević, Budimirović i Kecman kažu da su se odlučili za taj grad u Vojvodini jer su veliki deo njegovih stanovnika činili srpski kolonisti iz Crne Gore i Bosne i Hercegovine, naseljeni posle rata, i njihovi potomci.\nMada su očekivali i podršku autohtonog stanovništva, računali su na istorijski buntovne Crnogorce da upale fitilj narodnog protesta. Mnogi aktivisti bili su svesni široke podrške svom protestu u Titovom Vrbasu jer su njihovi rođaci živeli u mestu i okolini. Štaviše, nacionalni sastav naselja odražavao je višenacionalni karakter Vojvodine i aktivisti su želeli da pokažu da njihovi protesti neće narušiti međunacionalne odnose, nasuprot tvrdnjama pokrajinskog rukovodstva.\nDvadeset sedmog avgusta nekoliko stotina Srba sa Kosova i stotine onih koji su ih podržavali u Vojvodini pojavilo se u Titovom Vrbasu. Posetioce nije dočekalo mnogo ljudi i tek nakon dvosatne šetnje po gradu sa zastavama Jugoslavije i Srbije lokalno stanovništvo se u većem broju pridružilo protestu. Masa je uzvikivala režimske slogane kao što su "Živela Jugoslavija" i "Živeli centralni komiteti Jugoslavije i Srbije", ali i one izvan zvanične retorike, kao što su "Jedan Ustav" (za Srbiju), "Vojvodina-Srbija", "Crna Gora i Srbija - jedna familija" i "Nećemo Krunića".\nMitingu je prisustvovalo više od 10.000 ljudi. Šolević kaže da su neki lokalni funkcioneri dobrovoljno slali obaveštenja o lokalnoj političkoj situaciji i odnosima sa pokrajinskim rukovodstvom. Istog dana meštani su organizovali miting pod okriljem SSRN u Srpskom Miletiću pred oko dve hiljade građana. Lokalni govornici, uključujući gradonačelnika Odžaka, i aktivisti srpskog pokreta bili su veoma kritični prema visokim funkcionerima iz Novog Sada.\nJugoslavija SFRJ Istorija Srbije istorijski dodatak antibirokratska revolucija jogurt revolucija


Velika Britanija: Ofanziva ruskih "cyber vojnika" na zapadne lidere\nARHIVA - Tornjevi Kremlja, u Moskvi, Rusija, 7. maja 2020. (Foto: AP/Pavel Golovkin)\nRuski "cyber vojnici" pokrenuli su novu ofanzivu protiv stranih lidera, ciljajući platforme društvenih mreža velikom kampanjom dezinformacija kojom nastoje da legitimišu invaziju na Ukrajinu, pokazalo je istraživanje koje finansira Velika Britanija.\nPlaćeni operativci koji rade iz fabrike u Sankt Peterburgu koriste aplikaciju za razmjenu poruka Telegram da regrutuju i koordiniraju pristalice koji zatim preplavljuju naloge kritičara Kremlja na društvenim mrežama komentarima koji podržavaju ruskog predsjednika Vladimira Putina i rat u Ukrajini, saopštilo je u nedelju Ministarstvo spoljnih poslova Ujedinjenog Kraljevstva.\nTakozvana "fabrika trolova" razvila je nove tehnike da izbjegne otkrivanje od strane platformi društvenih mreža, objavljujući komentare i pojačavajući sadržaj u korist Kremlja, koji kreiraju legitimni korisnici, umjesto da stvara sopstveni sadržaj, saopštio je Forreign Office. Tragovi njihove aktivnosti pronađeni su na osam platformi društvenih mreža, uključujući Telegram, Twitter, Facebook i TikTok.\nOperacija je ciljala političare i širu publiku u brojnim zemljama, uključujući Veliku Britaniju, Južnu Afriku i Indiju, saopštio je Forrreign Office. Vjeruje se da akcija ima veze sa Jevgenijem Prigožinom, kojeg su i SAD i Britanija sankcionisale zbog finansiranja onlajn operacija uticaja Kremlja.\n"Ne možemo dozvoliti da Kremlj i njegove sumnjive 'farme trolova' napadaju naše online prostore svojim lažima o Putinovom ilegalnom ratu", rekla je ministarka spoljnih poslova Liz Trus u saopštenju. "Vlada Ujedinjenog Kraljevstva je upozorila međunarodne partnere i nastaviće da blisko sarađuje sa saveznicima i medijskim platformama kako bi podrila ruske informativne operacije".


Srpska i Srbija imaju veliki potencijal u oblasti etno-turizma - Novosti Plus\nSrpska i Srbija imaju veliki potencijal u oblasti etno-turizma\nNa sastanku je bilo riječi o turističkoj saradnji i razvoju zajedničkih projekata koji bi doprinijeli regionalnom jačanju tog sektora.\nMatićeva je ovom prilikom istakla da je za povratak normalnom funkcionisanju, a posebno za oporavak ugostiteljsko-turističkog sektora ključna vakcinacija, koja ujedno i podiže povjerenje u ovaj sektor, saopšteno je iz Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije.\nOna je izrazila uvjerenje da će povezivanju tržišta Srbije i Republike Srpske, i unapređenju ukupne ekonomske saradnje značajno doprinijeti izgradnja auto-puta Ruma-Šabac.\nGašićeva je istakla da Republika Srpska i Srbija saradnju kontinuirano jačaju sprovođenjem zajedničkih projekata, odluka i rješenja koja se donose, kako kroz bilateralne odnose nadležnih ministarstava, tako i kroz stratešku saradnju dvije vlade.\nOna je dodala da zajednička saradnja nije trpila zbog ograničenja koje je u protekloj godini nametnula pandemija, već da se naprotiv Srbija pokazala kao najpouzdaniji partner Republike Srpske u doba krize, ne čemu se ovom prilikom posebno zahvalila.\n← Trivić: Za osnivanje osnovne škole POTREBNO ISPUNITI ZAKONSKE PROCEDURE\nĆorić: Linija kompanije “Wizz Air” Dortmund-Banjaluka važna destinacija za avio-saobraćaj →


Prijave protiv pornografskih tabloida | Kaleidoskop\nMinistarstvo je tim povodom izdalo i zvanično saopštenje.\nNa naslovnim stranama nekoliko tabloida juče i danas objavljene su ekpslicitne fotografije pevačice Jelene Karleuše. Oglasio se i Savet za štampu, koji je pozvao Ministarstvo kulture i informisanja da reaguje povodom takvog pornografskog sadržaja na naslovnim stranama, ukazujući da su prekršeni svi profesionalni kodeksi i standari novinarstva.\nPodsetimo juče je Savet za štampu pozvao Ministarstvo kulture i informisanja da reaguje povodom pornografskog sadržaja na naslovnim stranama jučerašnje štampe.\nKoliko daleko je situacija sa tabloidima otišla govori i činjenica da je navedena pevačica Jelena Karleuša na svom Tviter nalogu zatražila direktnu pomoć od predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nPrekršajnom sudu je u 2018. godini podnet 21 zahtev protiv odgovornih urednika štampanih medija. Mediji protiv čijih urednika su su najčešće podnošeni zahtevi su dnevni listovi Informer, Blic, Kurir, Srpski telegraf i Alo o čemu postoji validna dokumentacija.


Stejt department: Još nisu saopštena nova imena na crnoj listi | BL Portal\n10. Juna 2021. 22:14\nSAD još nisu objavile nova imena u vezi sa uredbom predsjednika Džozefa Bajdena o Zapadnom Balkanu, izjavio je večeras portparol Stejt departmenta Ned Prajs za Glas Amerike , odgovarajući na pitanje da li će potencijalno novi ljudi biti na crnoj listi.\n“Medjutim, zahvaljujući uredbi moći ćemo da se pozabavimo najhitnijim prijetnjama stabilnosti i napretku demokratskih institucija”, rekao je Prajs.\nOn je dodao da su SAD posvećene “promovisanju demokratije, transparentnosti, odgovornosti i demokratskog upravljanja širom Zapadnog Balkana, u skladu sa standardima koje države moraju da ispune kako bi ispunile svoj cilj napredovanja na evropskom putu”.\nBajden je izdao naredbu kojom se zamrzava imovina i zabranjuje ulazak pojedincima u SAD koji predstavljaju prijetnju bezbjednosti i miru bilo koje zemlje Zapadnog Balkana.\nPočetkom juna, administracija SAD je zvanično proglasila borbu protiv korupcije ključnom za američku nacionalnu bezbjednost.\n“Korupcija predstavlja prijetnju američkoj nacionalnoj bezbjednosti, ekonomskoj jednakosti, globalnoj borbi protiv siromaštva, razvojnim naporima i samoj demokratiji”, rekao je tada Bajden.\nTags: crna lista, State Department\nKrivokapić otkrio šta bi se desilo u slučaju da je potpisao Temeljni ugovor


Prvi put održana manifestacija Proslava punoljetstva - Glas Srpske\nPrvi put održana manifestacija Proslava punoljetstva\nSrna 08.09.2018 22:49\nBanjaluka - U Banskom dvoru u Banjaluci večeras je, po uzoru na neke evropske gradove, prvi put održana manifestacija pod nazivom "Proslava punoljetstva".\nMladim Banjalučanima, koji su rođeni 2000. godine i koji ove godine pune 18 godina, obratio se gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić, koji je svima čestitao rođendan i punoljetstvo, te poželio mnogo uspjeha u daljem životu, saopšteno je iz banjalučke Gradske uprave.\nOn je naglasio da je ovo prva generacija koja "probija led" u jednoj od mnogih ideja koje se u Banjaluci pokušavaju sprovesti.\nRadojičić je mladima poručio da razmisle o studiranju na Univerzitetu u Banjaluci, ali i da se, ako odu u inostranstvo, uvijek vraćaju u svoj grad.\n"Vjerujem da mnogi od vas razmišljaju o studiranju negdje u inostranstvu, ali prilikom izbora fakulteta imajte u vidu i Univerzitet u Banjaluci. Tu možete da steknete fina znanja. Bez obzira da li otišli negdje vani da studirate, želim da se uvijek ovdje vraćate", rekao je Radojičić.\nPojašnjavajući ideju ove manifestacije, gradonačelnik je rekao da je svakom punoljetnom sugrađaninu, koji ove godine puni 18 godina, upućena pozivnica na kućnu adresu za proslavu.\n"Vi ste mladi i ambiciozni ljudi, puni ideja i samopouzdanja. Ne odustajte u realizaciji svojih ideja jer je život čudan i u životu teško da bilo šta ide pravolinijski. Biće svega u životu, ali nemojte nikada odustajati. U životu treba imati cilj i nastojati taj cilj ostvariti", istakao je Radojičić.\nOn je rekao da Gradska uprava svima stoji na usluzi za svaku pomoć u poslovima.\n"Na kraju školske godine svi ćete dobiti besplatne rodne listove, a neki od vas i stipendije. U Gradskoj upravi možete da provjerite da li ste upisani u birački spisak jer ste stekli pravo glasa", naveo je Radojičić u obraćanju mladim sugrađanima.\nČlan udruženja "Pravda", koje je organizovalo "Proslavu punoljetstva", Saša Dragoljić rekao je da se Banjaluka organizacijom ove manifestacije svrstava u niz evropskih gradova koji na taj način pokazuju da im je stalo do sopstvene mladosti i budućnosti.\n"Punoljetstvo je jedan od važnijih trenutaka u životu svakog čovjeka. To je dan kada i zvanično ulazimo u svijet odraslih. Vi jeste budućnost našeg grada, Republike Srpske, ali zašto ne reći, i čitavog svijeta. Ne prestajte biti djeca, jer vaši dječiji snovi, ako ih dosljedno pratite, mogu promijeniti svijet", zaključio je Dragoljić.\nZabava je, nakon Banskog dvora, nastavljena u dvorani "Obilićevo".


I Kinezi Rolsa za trku imaju\nVelika je verovatnoća da nikada niste čuli za Hongqi H9, luksuznu limuzinu iz Kine, koja je direktni rival Rolls Royce Ghost i Mercedes-Benz S-Class modelima.\nPredstavljen početkom prošle godine, H9 automobil prošao je potpuno neprimećeno u internacionalnim medijima, delimično zahvaljujući pandemiji korona virusa. Luksuzni sedan ovog brenda, L5 ipak je dobio dosta pažnje kada je prvobitno lansiran, pre svega zbog svog modernog-retro izgleda i činjenice da ga je Džeremi Klarkson predstavio u jednoj epizodi The Grand Tour emisije.\nUprkos svemu tome, sada konačno imamo priliku da iz blizine pogledamo Hongqi H9 zahvaljujući YouTube kanalu Wheelsboy. Ipak, pre nego što počnemo sa detaljnijim proučavanjem ovog modela, važno je da reći nešto i o samom brendu. Ime Hongqi u prevodu sa kineskog znači Crvena zastava, koja je komunistički kulturalni simbol ove zemlje.\nKompanija je nastala 1958.godine, što je čini najstarijim kineskim proizvođačem putničkih automobila. Hongqi je originalno proizvodio modele za visoke državne zvaničnike, pa u svojoj floti imaju popriličan broj luksuznih automobila, uključujući SUV modele. Štaviše, pre tri godine, oni su angažovali nekadašnjeg šefa dizajna brenda Rolls Royce, Džajlsa Tejlora, kako bi sa njima podelio svoje bogato iskustvo u dizajniranju ekskluzivnih četvorotočkaša.\nIpak, ako ste voljni da pređete preko toga i sami ćete shvatiti da H9 nije nimalo loš, iako u ponekim trenucima deluje potpuno disproporcijalno. Ista priča odnosi se na unutrašnjost putničke kabine, koja je kvalitetno urađena, ali joj ipak nedostaju neke finese koje su postale standard kada se radi o ultra-luksuznim sedan varijantama.\nU videu možemo videti varijantu srednjih specifikacija, koja ne sadrži frižider, ekrane informativno-zabavnog sistema u zadnjem delu sedište, niti opciju masažera. Za razliku od Hongqi L5 koji dolazi sa V12 motorom, H9 dobija dve opcije motora – dvolitarski motor sa četiri cilindra dobar za 252 konjske snage i trolitarski V6 koji proizvodi 280 konjskih snaga. Obe opcije biće uparene sa sedmostepenim DCT prenosom. Ono što nam odmah postaje jasno – H9 nije namenjen ljudima koji žele brzinu i visoke performanse, ali cena od 45.000 dolara na neki način odmah opravdava sve njegove nedostatke.


Obnavljanje projekta „Južni tok“ moguće, i to uskoro - 29.01.2016, Sputnik Srbija\nStalni predstavnik Rusije pri Evropskoj uniji Vladimir Čižov nije isključio mogućnost obnavljanja projekta „Južni tok“ u bliskoj budućnosti. 29.01.2016, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, vladimir čižov, južni tok, evropska unija (eu)\n18:40 29.01.2016 (Osveženo: 13:49 11.10.2021)\n© Sputnik / Tatjana Podojnicina / Uđi u foto-galerijuVladimir Čižov\nStalni predstavnik Rusije pri Evropskoj uniji Vladimir Čižov nije isključio mogućnost obnavljanja projekta „Južni tok“ u bliskoj budućnosti.\nPostoje ozbiljni protivnici projekta „Severni tok 2“\n18 Januar 2016, 08:05\n„U vezi s ovim pitanjem jedinstva i konsenzusa u Evropskoj uniji nije bilo, nema ga, i neće ga biti, štaviše, ne može ga biti. Ima zemalja koje su zainteresovane za to i zemalja koje bi više volele da vide neku drugu maršrutu, ali za to su sami oni krivi, zajedno s Evropskom komisijom. Potpuno je jasno da će u dugoročnoj perspektivi potrebe Evropske unije za gasom samo rasti“, rekao je Čižov televizijskom kanalu „Rusija 24“.\nOn je dodao da veruje da će projekat „Severni tok 2“ biti realizovan.\n„A da li će biti ’Južnog toka‘ — videćemo, možda će taj projekat i biti obnovljen, i to u bliskoj budućnosti“, rekao je Čižov.


UŽIČKA KULTURNA HRONIKA Pozorišni festival, izložba, koncert - UžiceMedia\nNaslovna Kultura UŽIČKA KULTURNA HRONIKA Pozorišni festival, izložba, koncert\nTreće festivalske večeri na sceni Narodnog pozorišta Užice izvedena je predstava “Putujuće pozorište Šopalović”, po tekstu Ljubomira Simovića, u režiji i adaptaciji Jagoša Markovića, u izvođenju Jugoslovenskog dramskog pozorišta iz Beograda.\n„Putujuće pozorište Šopalović“ je drama čija se radnja izvorno događa u Užicu 1941. i prati sudbinu članova pozorišne družine koji u stvarnom životu proživljavaju sudbine likova koje tumače na sceni. Predstava je 1986. dobila Sterijinu nagradu za najbolji savremeni dramski tekst, najbolju predstavu, najbolju režiju, a iste godine prikazana je i istoimena TV adaptacija. Ovaj komad je često igran na scenama širom bivše SFR Jugoslavije, kao i u pozorištima širom Evrope.\nDo sada je ova predstava dobila najveću ocenu publike, 4.95, na JPF.\nVečeras je na programu Jugoslovenskog pozorišnog festivala Narodno pozorište iz Subotice sa predstavom „Radnička hronika“ Petra Mihajlovića, u režiji Veljka Mićunovića.\nViše detalja o JPF u BILTENU 3 i BILTENU 4, a mi predlažemo utiske kolege Zorana Jeremića, PISMO IZ UŽICA …\nFestival će biti zatvoren u sredu predstavom „Upotreba čoveka“ za koju je po motivima romana Aleksandra Tišme uradio Fedor Šili, a režirao Boris Liješević, u koprodukciji Novog tvrđava teatra Novi Sad, Novosadskog pozorišta/ Ujvideki Szinhaz, Grad teatra Budva i East West Centar Sarajevo.\nKoncert orkestra „Stari Grad“\nA povodom 11 godina postojanja Gradski kulturni centar Užičanima poklanja koncert orkestra „Stari Grad“. Koncert je ujedno i promocija njihovog novog albuma „Nebo iznad Starog grada“.\nNa programu je u utorak, 8. juna, sa početkom od 19 časova u bašti Gradskog kuturnog centra.\nBroj mesta je organičen a publika je u obavezi da se tokom trajanja koncerta pridržava svih propisanih mera zaštite, navode iz GKC.\nOrkestar „Stari Grad“, koncert u GKC (Foto: GKC/Printscreen)\nIzložba na Platou Biblioteke\nUžičku kulturnu hroniku upotpunjujemo izložbom „tastARTature“ Vojislava Stanojčića, na platou ispred Biblioteke, u sredu, 9. juna, u 13 časova.\nAutor od starih kompijuterskih tastatura pravi minijature, skulpture i instalacije. Po njegovim rečima, ključni segment prilikom izrade nije alat koji se sastoji od svdrla, lepka, boje i drugih uobičajenih stvari, već mašta.\nSvojim stvaralaštvom Vojislav nam skreće pažnju na uticaj modernih tehnologija na naš život. Izložbu u organizaciji Narodne biblioteke Užice otvoriće Katarina Dogandžić Mićunović, istoričar umetnosti.\nVeče posvećno pesniku Milanu Poruboviću\nA u četvrtak, u holu Biblioteke biće održano veče posvećeno pesniku Milanu T. Poruboviću.\nU programu, 10. juna u 19 časova, učestvuju: dr Rade Vučićević, Rada Novaković, Stevan Đurović i Miomirka Mira Saičić.\nIZVORUžicemedia/Narodno pozorište Užice/Narodna biblioteka Užice/GKC\nUŽIČKA KULTURNA HRONIKA\nPrethodni tekstZA VOLONTERE CRVENOG KRSTA Besplatan bazen\nSledeći tekstTUŽNA SLIKA NAŠE ĐETINJE\nKUĆE MALIH LJUDI Lampaši Dragana Jovičića


Svake godine Svjetska banka objavljuje “Indeks lakoće poslovanja”, u kojem su zemlje svijeta poredane prema mogućnostima pokretanja kompanije, prikupljanja sredstava, umrežavanja i drugih stavki bitnih za preduzetništvo.\nNajbolje rangirane afričke zemlje su:\n10. Svazilend: S obzirom na malu površinu i broj stanovnika ova zemlja ima iznenađujuće dobre ekonomske odnose sa zemljama okruženja. Prema podacima Svjetske banke, Svazilend se nalazi na 30. mjestu u svijetu kada je u pitanju ovaj aspekt prekograničnog poslovanja.\nIndeks lakoće poslovanja: 105. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 30\nPotrebno dana za uvođenje električne energije: 137\nPotrebno dana za registraciju imovine: 21\n9. Namibija: Namibija se rijetko nalazi na radarima stranih investitora, djelimično i zbog njene velike ovisnosti o ekonomiji Južnoafričke Republike. Međutim, u ovoj zemlji je relativno lako dobiti kredite i steći moć, s obzirom na malu konkurenciju u većini grana privrede.\nIndeks lakoće poslovanja: 101. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 66\nPotrebno dana za uvođenje električne energije: 37\nPotrebno dana za registraciju imovine: 52\n8. Zambija: Ova zemlja je u posljednje vrijeme zapala u veliku ekonomsku krizu, a glavni grad Lusaka je nedavno zbog toga ostao bez električne energije. Ipak, slično Namibiji i u Zambiji je veoma lako dobiti kredit, te se za afričke uslove veoma brzo može pokrenuti kompanija.\nIndeks lakoće poslovanja: 87. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 7,5\nPotrebno dana za uvođenje električne energije: 117\nPotrebno dana za registraciju imovine: 45\n7. Sejšeli: Osim turističkog, ova zemlja polako postaje i pravi “poslovni raj”. Potencijale Sejšela prepoznali su i strani biznismeni koji se sve češće odlučuju investirati u ovu ostrvsku zemlju.\nIndeks lakoće poslovanja: 95. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 32\nPotrebno dana za registraciju imovine: 33\n6. Maroko: Iako Maroko nije prošao kroz iste političke i ekonomske turbulencije kao druge sjevernoafričke zemlje tokom Arapskog proljeća između 2010. i 2012. godine, u posljednjim godinama se suočio sa velikom nezaposlenošću i ekonomskom nejednakošću stanovništva. Zbog toga su vlasti ove zemlje pokrenule niz ekonomskih reformi koje su dovele do značajnog napretka po pitanju lakoće pokretanja i razvoja kompanija.\nIndeks lakoće poslovanja: 75. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 10\nPotrebno dana za uvođenje električne energije: 57\nPotrebno dana za registraciju imovine: 30\n5. Tunis: Prije Arapskog proljeća Tunis je bio na dobrom putu da razvije modernu ekonomiju baziranu na proizvodnji visokosofisticirane tehnološke opreme, po uzoru na evropske zemlje. Ipak, prašina Arapskog proljeća se u posljednje vrijeme slegla, a mlado i obrazovano stanovništvo počelo je preuzimati inicijativu.\n4. Južnoafrička Republika: Iako je Nigerija nedavno preuzela titulu “najveće afričke ekonomije”, Južnoafrička Republika i dalje ima najrazvijeniji finansijski sektor Crnog kontinenta. Prisustvo velikih banaka i rudarskih kompanija također predstavlja veliki plus. Ipak, kao veliki nedostatak spominje se energetski suficit s kojim se zemlja suočava, a o kojem se malo govori.\nIndeks lakoće poslovanja: 73. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 46\nPotrebno dana za uvođenje električne energije: 226\nPotrebno dana za registraciju imovine: 23\n3. Bocvana: Prema podacima Transparency Internationala Bocvana je najmanje korumpirana afrička država, što je veoma bitan podatak za investitore i poduzetnike. Glavni oslonac ekonomije ove zemlje jesu njena rudna bogatstva.\nIndeks lakoće poslovanja: 72. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 48\nPotrebno dana za uvođenje električne energije: 77\nPotrebno dana za registraciju imovine: 12\n2. Ruanda: Nakon užasnog rata koji je devedesetih vladao u ovoj zemlji, vlasti su sprovele velike reforme kako se slične stvari ne bi više događale. To je značajno smanjilo korake koje je potrebno poduzeti za pokretanje firme, a i dobijanje povoljnih kredita također je dosta olakšano.\nIndeks lakoće poslovanja: 62. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 5,5\nPotrebno dana za uvođenje električne energije: 34\nPotrebno dana za registraciju imovine: 32\n1. Mauricijus: Ova ostrvska zemlja je odlično iskoristila svoj geografski položaj u Indijskom okeanu postavši jedna od glavnih trgovačkih raskrsnica između Indije, Kine i zemalja na istočnoj obali afričkog kontinenta. Ova zemlja tradicionalno se nalazi među najbolje rangiranim afričkim zemljama za poslovanje, a najviše zahvaljujući svojim veoma liberalnim zakonskim propisima kada je riječ o pokretanju kompanije i naplati poreza.\nIndeks lakoće poslovanja: 32. mjesto\nPotrebno dana za pokretanje kompanije: 6\nPotrebno dana za uvođenje električne energije: 81\nPotrebno dana za registraciju imovine: 14 Klix.ba\nTagovi: afrikabiznisrang listasvjetska banka


Obilježena 25. godišnjica formiranja čete TO Sokolac\nU prisustvu predstavnika gradske uprave Bihaća, Ministarstva za boračka pitanja USK-a i nekadašnjih pripadnika 5. korpusa Armije R BiH u bihaćkoj mjesnoj zajednici Sokolac postrojavanjem preživjelih pripadnika čete TO Sokolac, obilježena je 25. godišnjica formiranja ove jedinice.\nKako je istakao Ibrahim Žerić, nekadašnji komandir voda u TO Sokolac i dobitnik najvećeg ratnog priznanja Zlatni ljiljan, ova jedinica u odbrambeno-oslobodilačkom ratu imala je 32 poginulog pripadnika, te 90 ranjenih, a za nesebičnu hrabrost u odbrani države tri člana čete dobila su priznanje i najveće ratno odlikovanje, značku Zlatni ljiljan.\n„Kada smo se postrojili prije 25. godina ovdje u centru naselja imali smo 120 pripadnika koji su dali zakletvu da će braniti svoj grad i svoju državu BiH. Mi smo svoju dužnost ispunili i ponosni smo što smo iz ovako malog naselja tokom rata dali preko 230 pripadnika u raznim jedinicama 5. korpusa Armije R BiH „- kazao je Žerić, istaknuvši posebno doprinos Sokočana u oslobađanju podplješevičkih sela ratne 1995.godine.\nIstičući da su mještani Sokoca u najtežim trenutcima u odbrani grada Bihaća, organizirali se u jedinice tadašnje TO BiH i herojskom borbom zaustavili daleko nadmoćnijeg agresora, Ismet Fazlić, predsjednik MZ Sokolac kazao je da i današnjim okupljanjem mještani Sokoca šalju poruku da su i u miru uvijek spremni za odbranu države.\n„April je mjesec kada se obilježavaju datumi formiranja jedinica koje su kasnije postale nukleus Armije R BiH i takva jedinica je bila i četa TO Sokolac. Ovi ljudi su svojom borbom i žrtvom ostavili svima nama u amanet da ih nikada ne zaboravimo i evo danas smo okupljajući se u velikom broju potvrdili da njihova herojstva nikada nećemo zaboraviti „- kazao je Šuhret Fazlić, gradonačelnik Bihaća.\nO značaju formiranja čete TO Sokolac prisutnima je govorio i Dževad Malkoč, ministar za boračka pitanjau Vladi USK-a, kazavši da ovaj i sve ostale datume iz odbrambeno-oslobodilačkog rata treba obilježavati zbog mladih narašataja.\n„Sretan sam što danas imamo naše osnovce iz područne škole koji su došli da čuju kako su njihovi roditelji, rođaci i komšije časno branili svoju domovinu“- naglasio je ministar Malkoč.


Pais: Višesmernom geopolitikom Srbija do uspeha u vakcinaciji\nTanjug 15. marta 2021. 16:13\nMADRID – Višesmerna geopolitika doprinela je velikom globalnom uspehu Srbije u vakcinaciji građana protiv korona virusa, piše španski list El Pais, ističući da Srbija, koja je i zemlja kandidat za članstvo u EU, vakciniše građane vakcinama koje razvijaju i zapadne zemlje i Rusija i Kina.\nKako navodi list, niko u Srbiji ne nagađa koju će vakcinu primiti, već građani digitalnim putem mogu da označe koju bi vakcinu više želeli da prime, a u imunizaciji stanovništva zemlja napreduje toliko da je postala šesta zemlja na svetu na svetskoj listi, po kojoj je Izrael na prvom.\nDodaje se da je u Evropi Srbija druga po veličini po broju vakcinisanih u Evropi, kao i da je do sada 28,8 odsto građana primilo bar jednzu dozu vakcine.\nGrađani mogu da biraju između četiri vakcine – dve koje su proizvedene na zapadu i dve koje su proizvele Kina i Rusija, a simbolično predstavnici vlade primili su različite vakcine – premijerka Ana Brnabić primila je Fajzerovu vakcinu, ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin rusku Sputnjik Ve, dok je ministar zdravlja primio kinesku vakcinu kompanije Sinofarm.\nVakcinacija je počela u januaru, a zvanična poruka je da je uspela da se usredsredi na čisto zdravstvenu dimenziju kampanje zahvaljujući višesmernoj spoljnoj politici koja je oslobađa „geostrateških stega“.\n„To je evropska zemlja koja pregovara o pristupanju EU, ali i jedna od retkih balkanskih država koja nije članica NATO-a i koja kao saveznike ima Rusiju i Kinu“, mnavodi se u tekstu.\nIpak, piše španski list, napredak kampanje takođe je praćen porastom broja infekcija, delom zbog opuštanja u skladu sa ograničenjima.\nNavodi se da će Srbija biti prva evropska država koja će proizvoditi Sputnjik Ve od maja, a od oktobra i kinesku Sinofarm vakcinu u fabrici koju će zajednički izgraditi Kina i Ujedinjeni Arapski Emirati.\nVakcine će se, navodi El Pais citirajući predsednika Aleksandra Vučića, prodavati po nabavnoj ceni zemljama u regionu.


Niški Portal | Gradonačelnik čestitao Radničkom izlazak u Evropu\nponedeljak 03-08-2020 01:49\nPovodom velikog i istorijskog uspeha u šampionatu Super lige Srbije u sezoni 2017/2018 i osvajanja visokog trećeg mesta, kojim je obezbeđen izlazak na internacionalnu fudbalsku scenu, odnosno plasman u kvalifikacije za Ligu Evrope, gradonačelnik Niša je u svoje lično i u ime članova niškog Gradskog veća, svojih saradnika u kabinetu i građana Niša uputio iskrene čestitke Fudbalskom klubu Radnički.\n''Delim izuzetno zadovoljstvo i čestitam fudbalerima, stručnom štabu i rukovodstvu Radničkog na izuzetnom uspehu i postignutim rezultatima u ovoj sezoni i, posebno, na plasmanu našeg kluba na evropsku fudbalsku pozornicu.\nOvim uspehom pokazali ste da je Niš grad sporta i fudbala, da su potencijali i dometi niških sportskih kolektiva i organizacija, svakako i sportista mnogo veći.\nPodsetili ste ovim velikim uspehom na sve godine plodnog rada i delovanja na planu stvaranja, vaspitanja i odgajanja kvalitetnih i talentovanih generacija sportista u prošlosti, na nezaboravnu 1962.godinu i prvi i istorijski plasman Radničkog u Prvu saveznu ligu. Podsetili ste još više na generacije kvalitetnog tima sa Čaira krajem sedamdesetih i početkom osamdesetih godina prošlog veka, kada je Radnički nekoliko uzastopnih godina uspešno prestavljao našu zemlju u Kupu UEFA. Ti rezultati na međunarodnoj sceni bez ikakve sumnje su i naš grad na najbolji način promovisali u Evropi i svetu. Podsetili ste i na brojne pojedince i vrhunske fudbalere i golmane - članove našeg kluba, koji su u prošlosti nosili dres sa državnim grbom kao reprezentativci naše zemlje.\nVaš uspeh ovog proleća biće ispisan zlatnim slovima u bogatoj istoriji Fudbalskog kuba Radnički, osnovanog pre devet i po decenija, daleke 1923.godine.\nČestitam istovremeno i armiji navijača Radničkog i građanima Niša, koji su uz klub bili i u časovima velikog slavlja povodom najnovijeg uspeha, ali i u periodu kada se naš gradski klub borio sa velikim problemima i bukvalno za svoj opstanak.\nUspeh Radničkog, našeg ''Reala sa Nišave'' je uspeh svih u klubu, ali i grada i svih Nišlija. Iz tog razloga, uz ove čestitke upućujem vam iskrene želje i svoja čvrsta verovanja i ubeđenja da će Radnički i u evropskoj konkurenciji pokazati svoje vrednosti, kvalitet i viteštvo koje su uvek krasile i ovaj klub i uopšte niški sport.\nGrad Niš, koji je u prošlosti uvek bio uz svoj klub nastaviće da pomaže rad i aktivnosti ovog sportskog kolektiva, kao i ostale uspešne klubove i sportske organizacije, naravno u granicama svojih mogućnosti, uz verovanje da će ta i takva pomoć značajno doprineti još boljim rezultatima i još uspešnijeg sporta u Nišu''.


Prinudna likvidacija zbog nedostavljanja finansijskih izveštaja za 2015. i 2016. god. - Capernaum\noffice@capernaum.rs +381 11 40 63 218\nOsnivanje i brisanje preduzetnika\nPodrška startup biznisu\nKatalozi, šifarnici, poreske prijave i obrasci\nKalkulator lične zarade preduzetnika\nKalkulator ugovora o delu\nKalkulator godišnjeg poreza na dohodak građana za 2019.god.\nKalkulator ugovora o privremenim i povremenim poslovima\nKalkulator ugovora o dopunskom radu\nKalkulator autorskih ugovora\nPrinudna likvidacija zbog nedostavljanja finansijskih izveštaja za 2015. i 2016. god.\nPublished On - 31/05/2019\nMilena Simić VESTI\nAgencija za privredne registre juče je pokrenula prinudnu likvidaciju kod 7.500 privrednih društava, kod kojih su se ispunili razlozi za prinudnu likvidaciju propisani članom 546. stav 1. tačka 10. Zakona o privrednim društvima, zbog toga što nisu dostavili godišnje finansijske izveštaje za dve uzastopne godine (2015. i 2016. godinu) do kraja poslovne 2017. godine.\nI u narednim danima, Agencija će nastaviti da pokreće postupke prinudne likvidacije, sličnim tempom, i kod preostalih 15.500 privrednih društava koja ispunjavaju razloge za pokretanje tog postupka.\nU skladu sa članom 547. Zakona o privrednim društvima, postupak prinudne likvidacije po službenoj dužnosti sprovodi registrator privrednih subjekata, donošenjem rešenja o pokretanju prinudne likvidacije za svako pojedinačno privredno društvo, na osnovu koga se društvo prevodi u status „u prinudnoj likvidaciji“, koji se objavljuje uz poslovno ime društva. Istovremeno se objavljuje oglas o pokretanju prinudne likvidacije za svako pojedinačno društvo u neprekidnom trajanju od 60 dana, na sajtu APR-a, u Registru privrednih subjekata, u odeljku: Pretraga podataka, na linku: Pretraga oglasa i obaveštenja.\nTek nakon isteka propisanog roka od 60 dana, registrator će preduzeti sledeći korak i u narednom roku od 30 dana brisaće navedena društva po službenoj dužnosti.\nOd datuma prelaska u status društva u prinudnoj likvidaciji, odnosno od dana objavljivanja oglasa o prinudnoj likvidaciji, organi društva mogu da nastave sa radom, ali društvo ne može da preduzima nove poslove već samo može da završava započete poslove, uključujući i izmirenje dospelih obaveza, kao i plaćanja za tekuće obaveze društva i obaveze prema zaposlenima.\nZa vreme prinudne likvidacije društva ne isplaćuje se učešće u dobiti, odnosno dividenda, niti se imovina društva raspodeljuje članovima društva pre brisanja društva iz registra.\nOd dana pokretanja postupka prinudne likvidacije, svi sudski i upravni postupci u odnosu na društvo koje je u prinudnoj likvidaciji, prekidaju se.\nOd dana objavljivanja oglasa o prinudnoj likvidaciji, društvo ne može da registruje promene podataka u Registru privrednih subjekata.\nizvor: website Agencije za privredne registre\nNova Uredba o uslovima, načinu i postupku oslobođenja od carinskih i drugih dažbina na uvoz opreme\nKonsolidovani finansijski izveštaji\nSlavoljuba Vuksanovića 14\nMobilni: 065 558 5552\nTelefon: 011 358 2385\nPretraga PIB registra\nPretraga PDV registra\nPretraga PDV registra Evropske Unije\nPretraga tekući računi\nResenja u prinudnoj naplati\nPretraga privrednih drustava\nPretraga primljenih registracionih prijava\nPretraga stranih udruženja i predstavništava\nKurs dinara na željeni dan\nCapernaum © Sva prava zadržana 2018


Završen prvi krug izbora za predsednika Slovačke – Nadlanu.com\nZavršen prvi krug izbora za predsednika Slovačke\nObjavljeno 15. mar 2014. / 23:54:20\nAnkete raspoloženja birača pred izbore siguran prolaz u drugi krug izbora 29. marta daju sadašnjem premijeru Robertu Ficu, lideru stranke SMER, dok će njegov protivkandidat biti poznat sutra pre podne, kada Centralna izborna komisija saopšti zvanične rezultate.\nŠanse da s premijerom Ficom uđe u drugi krug imaju četvorica kandidata, a predizborne ankete najveće šanse daju milioneru i filantropu bez političkog iskustva Andreju Kiski koji je bogatstvo stekao u finansijskom sektoru.\nNajmanje podrške socijaldemokratski premijer Fico ima tradicionalno u prestonici Bratislavi, koja je i na parlamentarnim izborima glasala drugačije od ostatka zemlje, za opozicionu desnicu.\nOvi četvrti direktni predsednički izbori od 1999. godine kada su Slovaci dobili šansu da sami biraju šefa države mogu u drugom krugu da se pretvore u svojevrsni referendum o jednopartijskoj vladi Ficovog SMER-a.\nČetvorica najjačih protivkandidata dogovorila su se pred izbore da će preporučiti svojim biračima da glasaju za bilo koga ko od njih prođe drugi krug.\nOpozicija je upozorila da bi izborom Fica za predsednika stranka SMER dobila monopol na vlast pošto bi joj pripadale sve najviše ustavne funkcije u državi.\nNezvanični rezultati posle prebrojavanja glasova od 4,3 miliona birača koji su danas izašli na izbore biće poznati tokom noći a zvanične će sutra pre podne saopštiti Centralna izborna komisija. Centralna izborna komisija procenila je danas na glasanje izašao solidan broj birača.


Srbija raste duplo brže od država članica EU - Biznis.rs\n26.7.2021 21:28 Autor: Marko Andrejić 0\nSrbija je ostvarila značajan rast od skoro 30 odsto u poslednje tri godine u oblasti inovacija, objavljeno je u poslednjem izveštaju Evropske komisije o...\nSrbija je ostvarila značajan rast od skoro 30 odsto u poslednje tri godine u oblasti inovacija, objavljeno je u poslednjem izveštaju Evropske komisije o oceni inovacija (European Innovation Scoreboard). Prema ovom izveštaju, u kojem se ocenjuju različite komponente inovacija na osnovu zvaničnih podataka, kao što su oblasti ljudskog kapitala, digitalizacija, inovativne privrede i drugi, rast Srbije je duplo brži od rasta država članica EU.\nOcena izveštaja Evropske komisije jeste da je Srbija u svim oblastima zabeležila zapažen rast, pogotovo u prethodne tri godine, prenosi RTS.\nU oblasti kreiranja inovacija u malim i srednjim preduzećima Srbija je 65,8 odsto iznad proseka EU, a u oblasti zapošljavanja u inovativnim kompanijama 46 odsto iznad proseka EU u oblasti, navodi se u izveštaju.\nOvaj uspeh rezultat je, kako se navodi, povećanih ulaganja države u inovacije, nauku i obrazovanje, kao i privatnog sektora koji je prepoznao budućnost privrede u oblasti inovacija.\nBroj zaposlenih u IT industriji je dupliran za manje od četiri godine na više od 40.000 u 2021. godini.\nEVROPSKA KOMISIJA INOVACIJE SRBIJA\nDržava će turistima sufinansirati brze antigenske testove


YU Build Srbija - Arhitektura i Građevinarstvo - Đilas: Kinezi dolaze zbog mosta\nĐilas: Kinezi dolaze zbog mosta\nFriday, 01. October 2010.\nU Beograd bi 18. oktobra trebalo da dođe delegacija Republike Kine kako bi razgovarala o napretku na realizaciji projekta izgradnje mosta preko Dunava. Gradonačelnik Dragan Đilas je naveo da će visoku delegaciju iz Kine predvoditi zamenik ministra za saobraćaj te zemlje.\nOn je precizirao da mu je posetu najavio kineski ambasador u Beogradu Vei Đinghua, koji je preneo uveravanja da taj projekat ima prioritet za Republiku Kinu.\n"Dogovorili smo se da do tada već pokušamo da otklonimo neke stvari koje sad trenutno nisu do kraja razjašnjene, a da na samim tim sastancima učinimo sve kako bi se ceo proces ubrzao i kako bi na proleće sledeće godine počeli radovi na mostu, koji je za Beograd i Beograđane zaista od vitalnog značaja", rekao je Djilas.\nGradonačelnik je podsetio da je rok za predaju idejnog projekta bio još 23. februar, a da je projekat predat početkom jula, a "neke primedbe još uvek nisu otklonjene".\n"Smatrali smo da je pravi način da o tome razgovaramo i da onda iskoristimo sav naš uticaj, uticaj ambasadora da se te stvari ubrzaju i otklone", objasnio je on.\nĐilas je napomenuo da će se izgradnjom mosta 2014. godine Beograd potpuno osloboditi kamionskog saobraćaja, što će uticati na smanjenje saobraćajne gužve u glavnom gradu.\nOn je pre nekoliko dana rekao da projekat izgradnje mosta Zemun-Borča kasni i izrazio očekivanje da će u narednim mesecima dogovoreni rokovi početi da se poštuju, naglasivši da će, ukoliko ne bude tako, njegov stav biti da potpisani ugovori treba da se izmene i "da neko drugi gradi taj most".\nCena: 3150 dinara Zlatna knjiga, uslovi ugovora za projektovanje, izgradnju i ekploataciju\nCena: 6186.03 dinara\nPoslednjih 5 vesti iz kategorije Investicije:\nNajisplativije investirati u Novi Sad i Inđiju\nUskoro vrtić u Novom Pazaru\nWeb portal za investitore u Novom Sadu


Energija u prostoru utiče na vašu energetsku frekvenciju\nPretrpana mesta poput velikih gradova, takođe, mogu imati gušću energiju zbog velikog broja ljudi koji prolaze kroz njih.\nViše frekvencije osećamo kao:\nOsećate lakoću u vazduhu\nOsećate nežne dodire na zadnjem delu vrata\nOsećate topli, blagi povetarac koji može imati prijatan miris\nOsećate talas inspiracije ili kreativnosti\nOsećate se opušteno\nOsećate neobjašnjivu sreću\nViše frekvencije obično se stvaraju od pozitivnih emocija kao što su zahvalnost, obilje i svest. One se takođe stvaraju i nakon isceljivanja ili transformacije.\nHramovi, crkve i priroda obično imaju višu frekvenciju, kao i sveta mesta, vrtovi i mesta koja su se energetski čistila. Što više vežbate i obraćate pažnju na svoju okolinu, bez osuđivanja, lakše ćete razlikovati mesta visoke ili niske energije.\nTakođe, važno je napomenuti da često stvari nisu crno-bele. Uvek postoje različiti nivoi energije bez obzira na prostor u kojem se nalazite, trik je da budete otvoreni za interpretaciju i da izbegnete osuđivanje.


Stanišiću i Župljaninu potvrdjene presude od po 22 godine zatvora\nHaški tribunal potvrdio je danas u žalbenim postupcima osudjujuće presude od po 22 godine zatvora bivšem ministru unutrašnjih poslova Republike Srpske Mići Stanišiću i njegovom saradniku Stojanu Župljaninuzbog uloge tokom rata u BiH.\nU saopštenju se navodi da je Žalbeno veće potvrdilo da su Stanišić i Župljanin krivično odgovorni za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti počinjene u BiH tokom 1992. godine u 20, odnosno osam opština, a sudije su potvrdile kazne obojici optuženih.\nŽalbeno veće im je potvrdilo osude za, kako je navedeno, učešće u udruženom zločinačkom poduhvatu, progon kao zločin protiv čovečnosti i ubistvo i mučenje kao kršenja zakona ili običaja ratovanja.\nObojica optuženih su naveli u žalbama da je njihovo pravo na pravično sudjenje bilo prekršeno kao posledica učešća sudijeFrederika Harhofa (Harhoff) iz Danske u prvostepenom postupku. Žalbeno veće je odbilo njihove argumente i zaključilo da izuzeće sudije Harhofa u predmetu Vojislav Šešelj ne znači nužno da treba da bude izuzet iz drugih predmeta.\nSudije su, takodje, zaključile da Stanišić i Župljanin „nisu uspeli da pokažu da bi razuman posmatrač, adekvatno informisan o svim relevantnim okolnostima, razumno zaključio da postoji pristrasnost sudije Harhofa u ovom predmetu“.\nStanišić je u svojoj žalbi takodje naveo da Pretresno veće nije dalo obrazloženje u vezi s tim na koji način su njegova dela i ponašanje doprineli ostvarivanju udruženog zločinačkog poduhvata.\nŽalbeno veće se složilo da Pretresno veće nije dalo obrazloženo mišljenje u vezi s tim, pa je naknadno razmotrilo to pitanje i zaključilo da činjenični zaključci u osnovi presude Pretresnog veća, sa izuzetkom nekih zaključaka, „van razumne sumnje“ potkrepljuju zaključak da je Stanišić značajno doprinio ostvarivanju tog udruženog zločinačkog poduhvata.\nKako je navedeno, Žalbeno veće je takodje potvrdilo zaključak Pretresnog veća da je Župljanin značajno doprinio ostvarivanju tog udruženog zločinačkog poduhvata.\nŽupljanin je takodje osporio osudu koja mu je izrečena za istrebljivanje kao zločin protiv čovječnosti.\nU saopštenju se navodi da je u vezi s incidentom tokom kojeg je 20 zatvorenika umrlo za vreme prevoza u logor Manjača, Žalbeno veće je utvrdilo da Pretresno veće nije dalo obrazloženo mišljenje jer nije donelo potrebne zaključke u vezi s postojanjem mens rea glavnih počinilaca.\nMedjutim, posle razmatranja zaključaka u osnovi Presude Pretresnog veća i relevantnih dokaza, Žalbeno veće je utvrdilo da greška Pretresnog veća ne obesnažuje prvostepenu presudu.\nPrvobitne optužnice protiv Stanišića i Župljanina podignute su pred Haškim tribunalom 2005, odnosno 1999. godine.\nPretresno veće je odobrilo zahtev za spajanje ova dva predmeta u septembru 2008. godine.\nSudjenje je počelo 14. septembra 2009. i završeno je 1. juna 2012. Presuda Pretresnog vijeća je izrečena 27. marta 2013, a Tužilaštvo i odbrana su podneli najave svojih žalbi 13. maja 2013. Žalbeni pretres je održan 16. decembra 2015.


SAD Archives - Stranica 5 od 5 - Dijaspora na vezi - Dijaspora na vezi\n29/03/2016 administrator Društvo,Info,Kultura,SAD,Severna Amerika\nGeneralni konzulat Republike Srbije u Čikagu pozvao je srpske državljane sa boravkom u SAD, na jurisdikcionom području svog konzulata, da se prijave radi glasanja u SAD, odnosno zbog upisivanja u birački spisak za one koji borave u inostranstvu. Prijave će se primati najkasnije do 2. aprila 2016. godine. Jurisdikciono područje…\n06/03/2016 administrator Ekonomija,Kanada,SAD\nZa 399 evra avionom od Beograda do Njujorka\nPovratne avio karte na relaciji Beograd – Njujork po promotivnim početnim cenama od 399 evra u ekonomskoj klasi i 2499 evra u biznis klasi mogu da se kupe do 2.marta, objavila je nacionalna avio kompanija ’’Air Serbia’’. Ova cena uključuje sve potrebne takse i naknade. Uvodne promotivne cene važiće za…


Asfalterski radovi započeti su na deonici dužine 1.500 metara, od kružne raskrsnice „Ipsilon“ kraka sa Somborskim putem. Prvi sloj asfalta na ovoj deonici biće postavljen tokom sutrašnjeg dana, a do kraja meseca biće završeni i ostali slojevi asfalta.\nNa gradilištu svakodnevno radi 80 radnika i više od 60 mašina, a radovi se izvode u visokom intenzitetu uprkos promenljivim vremenskim uslovima.\nZa završetak kompletnog „Ipsilon“ kraka, dužine 24 kilometra, preostalo je da se završe radovi na 12 kilometara puta na Sektoru 1, od Somborskog puta do graničnog prelaza Kelebija, uključujući i 1,5 kilometar gde je danas počelo asfaltiranje.\nVrednost ugovorenih radova na Sektoru 1 je 1,18 milijardi dinara, uključujući i PDV, a izvođač radova je preduzeće „Vojput“.\nTokom 2017. godine i 2018. godine izgrađeno je i pušteno u saobraćaj 12 kilometara puta na „Ipsilon“ kraku, a završetak svih radova i njegovo puštanje kompletnog „Ipsilon“ kraka u saobraćaj planirano je do kraja 2019. godine.


Opkoljeno Sarajevo u Historijskom muzeju – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 29. 04. 2012 11. 04. 2012 od sarajevo.co.ba\nOpkoljeno Sarajevo u Historijskom muzeju\nIzložba ‘Opkoljeno Sarajevo’ se može nazvati živim muzejom.\nHistorijski muzej BiH (foto: Vanja Ćerimagić)\nIako su postavku priredili kustosi Historijskog muzeja, ona je djelo svih Sarajlija, i njoj nije potreban poseban vodič. Sve izloženo, svi dokumenti, predmeti, fotografije, svi tonski i vizuelni zapisi, su poznati Sarajlijama, koji ih razumiju bolje od bilo kakvih stručnih i političkih objašnjenja.\nSarajlije i njihov troipogodišnji život ispunjen patnjama, tragedijama, poniženjima ali i istrajnim hodom u odbrani onog što ovaj prostor znači, su neizostavni dio ove postavke.\nOvom izložbom posjetioci koji su doživjeli strahote ratnog Sarajeva se mogu prisjetiti vlastitog stradanja i suočavanja sa užasom i borbom za opstanak, dok se “vanjski posjetioci” izložbe ovog jezivog obruča mogu upoznati sa crnim rupama civilizacije na kraju 20. stoljeća.\nod utorka do petka / od 9h do 16h\nsubota i nedjelja / od 9h do 13h\nMjesto: Historijski muzej, Sarajevo\nObjavljeno u NekategorisanoOznačeno Historijski muzej BiH\nNazad Intenziviranje učenja njemačkog jezika u Sarajevu\nNaprijed Džamonja: Otac je kuća koja se gradi


HITNA SMENA u Slobodi: "Čačani odbijaju da budu žrtvovani kao građani Černobila"\n21/06/2021 | 11:24\nOpoziciona Grupa građana “Čačak je naš” u Skupštini Čačka zatražila je danas od gradskog rukovodstva da od nadležnog ministarstva traži hitnu smenu menadžmenta vojne Kompanije Sloboda zbog tri incidenta i istakla da “Čačani odbijaju da budu žrtvovani kao gradjani Černobila”.\n“Ako do hitne smene ne dođe, znači da republička vlast zna da pravi uzroci eksplozija prevazilaze ingerencije rukovodstva i da je to u domenu visoke politike. U tom slučaju treba da znaju da je vreme hladnog rata prošlo i da gradjani Čačka neće da budu isto što i žrtvovani stanovnici Černobila”, navodi se u saopštenju.\n“Posle trećeg akcidenta ili četvrtog ako se računa i zagađenje reke Zapadna Morava, očekujemo da gradsko rukovodstvo, koje je dosad bilo bolećivo na aktuelni menadžment Slobode, traži od resornog ministarstva hitnu smenu rukovodstva fabrike bez obzira na istragu koja će se u medjuvremenu voditi”, navodi se u saopštenju.\nTa Grupa građana ocenila je i da se ekonomski interesi koje fabrika donosi gradu moraju staviti na stranu kada su životi radnika i gradjana u pitanju, i istakla da od odluka koje će biti donete u narednim danima zavisi i njihov zaključak mogućeg uzroka ponovljenih akcidenata u fabrici Sloboda.


DAČIĆ: Albanci su za podelu Kosova, to su mi neki lideri otvoreno rekli!\n27-05-2018 18:15 Izdvojeno\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić rekao je za "Alo" da su mu i pojedini albanski predstavnici govorili da je podela najbolje rešenje za Kosovo i Metohiju.\n"Ja i dalje, na primer, tvrdim da bi Albanci, kada bismo seli da razgovaramo sa njima bez njihovih mentora, pristali na podelu Kosova, jer je to i za njih dobro rešenje. Pa meni su to otvoreno govorili i pojedini albanski lideri", objasnio je Dačić.\nOn kaže da su mu govorili da je ideja o podeli Kosova i za njih prihvatljiva i najbolje rešenje.\n"Moram da priznam da je predsednik Vučić poneo dosta tereta kada je reč o traženju rešenja za Kosovo na svojim leđima. Znate, nije nimalo lako pričati i ubeđivati dobar deo međunarodne zajednice da greši i da revidira stavove. Mnogi sa Zapada su isključivi i ne žele ništa da prihvate osim ispunjenja svih zahteva Albanaca. To ne može. Srbima ništa, a Albancima sve. Kakvi su onda to pregovori? To su ultimatumi", kritikovao je on.\nDačić je kazao da zna da mnogi misle da Vučić i on idu na Zapad i na razgovore sa međunarodnim državnicima i zvaničnicima kao na veselje.\n"A u stvari je mnogo gore. Zar zaista neko može da pomisli da nam Zapad nudi kolače i med? Nisu to nimalo lake stvari", preneo je on.\nDačić je kazao da je dosta puta govorio predsedniku Vučiću da uvedemo reciprocitet - kako oni nama, tako i mi njima.\n"Ali on je taj koji dosta puta spusti loptu. Što se u mnogim slučajevima pokazalo kao ispravno. Ipak, ja ne mogu da dozvolim da nas ponižava Priština i mnogi sa Zapada", rekao je on.\nUpitan da li je zaista pretio Britaniji odgovorio je da je Srbija mala zemlja i da nikome ne preti.\n"Ja sam samo rekao da bi bilo dobro da se London, ali i mnogi drugi prisete prijateljstva sa Srbijom. Ne mislite valjda da možemo blagonaklono da gledamo na poteze pojedinih država koji direktno idu ka otimanju naše teritorije?", istakao je Dačić.\nKada je reč o stavu SPC prema Kosovu rekao je da poštuje crkvu i njen stav, ali da mora reći da pored stava nije video neko ponuđeno rešenje.\n"Crkva i vladike neka rade svoj posao, ali političari su ti koji odlučuju. Najlakše je reći: ''Ne damo Kosovo''. Ali, ljudi, ko ga to daje? Ja? Vučić? Mi se borimo da sačuvamo što se sačuvati može", poručio je on.\nDačić je rekao da poštuje svačiji stav, i da je on izneo svoj, ali da nikakve druge ideje i predloge već decenijama nije čuo.\n"Nije ih čuo ni predsednik Vučić, koji je poveo unutrašnji dijalog o Kosovu. Dakle, molim lepo... Ponavljam, najlakše je kritikovati", podvukao je Dačić.\nUpitan s kojim predstavnikom Prištine bi Srbija najlakše našla zajednički jezik dačić je kazao da ne voli što mora sa bilo kim od njih da priča.\n"Jednostavno, mi smo od naroda izabrani da štitimo interese srpskog naroda, a ne da biramo koga volimo da nam bude s druge strane stola. Teško je pregovarati i sa Pacolijem, i sa Haradinajem, i sa Tačijem. Videli ste da je na moj svaki argument u UN Flora Čitaku potezala Miloševića. Aman, ljudi, pustite čoveka, on je umro, dajte da rešavamo probleme. Ipak, oni se drže te svoje priče kao pijan plota, jer nemaju ništa drugo. Ništa nisu ispunili od ugovorenog, ali izgleda da im se može, jer ih niko ne pritiska", naglasio je on.\nGlasaćemo za Malog\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić najavio je za „Alo“ da će njegova Socijalistička partija Srbije (SPS) glasati za Sinišu Malog kao novog ministra finansija.\n"Mali se dobro pokazao na mestu gradonačelnika i SPS će glasati za taj predlog. Takođe želim da istaknem da je i Dušan Vujović odlično radio taj posao“, kazao je on.\nŠto se rekonstrukcije vlade tiče poručio je da SPS ne zanima rekonstrukcija.\n"Mediji, kada ne znaju šta će da pišu, najave rekonstrukciju. To je pitanje za najjaču stranku, a to je trenutno SNS. Dakle, o svemu se pitaju Vučić i Brnabićeva. Mi imamo dobre kadrove u Vladi i zadovoljni smo kako rade“, istakao je Dačić.\nRekao je da su odnosi u vladi dobri, da se tu i tamo pojavi koja trzavica, ali da je to normalno.\n"Ne bih se složio da radimo „u leru“. Rekao bih da radimo punom parom i da sve više i više shvatamo potrebu da radimo kao tim“, naglasio je on.\nŠto se SPS-a tiče rekao je da će naravno biti promena u stranci, ali na kongresu i demokratskim putem.\n"Socijalisti nikada nisu bežali od promena i po tome smo poznati. Svako od funkcionera stranke podneće izveštaj, analiziraće se njihov rad i onda će ko nije dobro radio biti smenjen. Nema tu sentimentalnosti. Samo zahvaljujući takvim radom smo i opstali sve ove godine i na političkoj sceni, ali i na vlasti. Dakle, neće biti nedodirljivih u stranci“, istakao je Dačić.\nPevaću sa Krstajićem ako pobedimo Brazil\nNajavio je da će ako reprezentacija Srbije pobedi Brazil pevati sa selektor Mladenom Krstajićem.\n„Samo neka oni dobro odigraju u Rusiji i obraduju narod. A ako pobede Brazil, obećavam da ću pevati s Krstajićem“, naglasio je on dodajući da bi voleo da ode u Rusiju sa sinom Lukom na neku utakmicu, ali da ne može da garantuje da će uspeti, jer mora da vidi da li mu obaveze dozvoljavaju.\nPročitajte OVDE kakav se to žestok sukob dogodio nedavno na TV, i kakve "odsečene šake” bile u pitanju?\nDačić je predlagao podelu Kosova još prošle godine.\nJOŠKO BROZ: Borka Vučić, Žika Petrović i Pavle Bulatović su ubijeni zbog kiparskih para! (VIDEO)


Press i Kurir zalupili vrata srpskim novinarima | BeliOrlovi.rs\nPress i Kurir zalupili vrata srpskim novinarima\n11. juna 2010 - 14:24|Pres konferencija, Svetsko Prvenstvo 2010, Zabava|Komentari\nNaslovi koji su se pojavili u dnevnim novinama Press i Kurir u petak zatvorili su vrata hotela „Sanisajd Park“ svim srpskim novinarima. Kurir je objavio fotografiju Miloša Krasića koji se drži za „muški deo tela“ snimljenu tokom jučerašnjeg treninga reprezentacije, dok je Press objavio tekst o puštanju „narodnjaka“ uporedivši atmosferu u hotelu naše reprezentacije sa onom na beogradskim splavovima.\nTo je naišlo na žestoku reakciju igrača i rukovodstva Fudbalskog saveza Srbije, pa je u petak novinarima bio u potpunosti zabranjen ulaz u hotel naše selekcije, osim u malu salu u kojoj se održavaju zvanične konferencije za novinare. Tako smo ostali uskraćeni za druženje sa našim fudbalerima i njihove izjave i očekivanja pred selidbu u Pretoriju.\nPre početka konferencije za medije zatražili smo i objašnjenje od ljudi zaduženih za obezbeđenje naše ekipe, a kada je naša kamera u jednom trenutku „provirila“ u zabranjeni deo hotela, pomoćni trener reprezentacije Rešad Kunovac grubo nam je zalupio vrata… ispred nosa.\nNevoza u našem taboru očigledno je porasla i novinski naslovi poput onih iz Kurira i Pressa zaista nisu bili potrebni samo dva dana pred prvu utakmicu Svetskog prvenstva za „orlove“. Ipak i to je deo novinarskog posla i izveštavanja sa velikih događaja, svidelo se to nekome ili ne, ali je žalosno što pojedinci te naslove ističu u prvi plan, a ne zvaničnu informaciju izrečenu od strane portparola naše reprezentacije, Aleksandra Boškovića, da se u četvrtak na trećem spratu hotela našao nepoznati čovek koji je uspeo da prođe pored domaćeg i našeg obezbeđenja u hotel.\nTako sada zbog nesavesnog rada naših strogih „bezbednjaka“ ispaštaju najviše ne samo novinari, već i naša fudbalska javnost koja je ostala uskraćena za opširnije izveštaje iz tabora „orlova“.


"Izrael ima apsolutno pravo da se brani" - Klix.ba\n"Izrael ima apsolutno pravo da se brani"\n3.6.2010. u 19:31\nAmerički potpredsjednik Joe Biden izjavio je kako Izrael ima "apsolutno pravo" da brani svoju sigurnost, nakon što je izraelska vojska napala humanitarne brodove koji su plovili prema Gazi, naglasivši da treba naći rješenje za "loše" stanje u Gazi.\n"Mislim da Izrael ima apsolutno pravo da se pobrine za svoju sigurnost", izjavio je Biden u intervjuu za američku državnu televiziju PBS koji je objavljen u srijedu navečer.\nOsam Turaka i jedan Amerikanac su ubijeni prilikom upada izraelskih komandosa na jedan turski brod, najveći brod u konvoju pomoći Palestincima u Gazi.\n" Može se raspravljati o tome da li je Izrael trebalo da pošalje ljude na taj brod, ali je istina da Izrael ima pravo znati da li je oružje uneseno u Gazu", objasnio je potpredsjednik.\n"Legitimno je da Izrael kaže kako ne zna šta je na tom brodu. Hamas je ispalio 3.000 raketa na Izraelce", kazao je on.\nBiden je također kazao kako su Palestinci u lošoj situaciji.\n"Treba da izvršimo pritisak na Izrael kako bi dozvolio da se u Gazu unese materijal za izgradnju. I Hamas i Izrael treba da budu velikodušniji s ljudima koji pate u Gazi", kazao je potpredsjednik i primijetio da će "sve to prestati sutra ako Hamas pristane da formira vladu s Palestinskom samoupravom prema uvjetima koje odredi međunarodna zajednica", prenosi AFP.\n"BiH i Albanija u bezviznom režimu od jeseni, ukoliko ispune uslove"\n03.06.2010. u 20:47\nBivši dečko upucao novinarku, pa izvršio samoubistvo\n03.06.2010. u 18:56


© UNICEF Srbija/Dušan Milenković\nPrimenom dobrih međunarodnih praksi, upotrebom relevantnih znanja te kontinuiranim i konstruktivnim dijalogom, UNICEF sarađuje sa partnerima kako bi dao doprinos kreiranju inkluzivnih nacionalnih politika, zakona i programa, kao i razvoju mehanizama za praćenje i rešavanje povreda prava deteta.\nPored intenzivnih napora da se podrži proces sistemskih reformi, aktivni smo u nadgledanju primene zakona i politika koji se odnose na decu i uspostavljanju sistema odgovornosti.\nDa bi se uspostavio što bolji sistem praćenja kako se ostvaruju prava deteta i izveštavanju o tome, podržavamo rad nezavisnih tela za ljudska prava – Odbora za prava deteta Narodne skupštine Republike Srbije, Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, Zaštitnika građana Republike Srbije.\nZnačajnu oblast našeg rada predstavlja podrška Mreži organizacija civilnog društva za decu (MODS) kako bi te organizacije mogle da doprinese promeni stavova i ponašanja prema deci, posebno kada su u pitanju prava dece sa razvojnim problemima i smetnjama u razvoju, pravo na učenje u ranom detinjstvu i zaštita dece od nasilja.\nUNICEF daje značajan doprinos planiranju i donošenju politika i kreiranju programa za unapređenje prava dece i porodica u Srbiji.\nDa bi se unapredili nacionalni sistemi za prikupljanje podataka i upravljanje njima, naročito u domenima inkluzivnog obrazovanja, sprečavanja nasilja i praćenja promena društvenih normi, UNICEF radi na povećanju raspoloživosti pouzdanih razvrstanih podataka o stanju dece i žena u Srbiji. Ovi podaci su važni i za kreiranje politika utemeljenih na dokazima o nejednakostima u zemlji koje se zasnivaju na etničkoj i rodnoj pripadnosti, siromaštvu ili regionu u kojem deca i porodice žive. Oni su veoma značajni i za javno zagovaranje unapređenja položaja dece u Srbiji.


Zarade - Blic Online\nPROSEČNA JANUARSKA PLATA VEĆA OD 63.000 DINARA Realni rast zarada 4,2 odsto\nProsečna neto plata u Srbiji za januar 2021. godine iznosila je 63.109 dinara, i nominalno je veća za 5,3 odsto, a realno za 4,2 procenta u odnosu na isti mesec prošle godine, objavio je Republički zavod za statistiku.\nPlatni jaz između muškaraca i žena u Srbiji iznosi u proseku od 11 do 16 odsto u korist muškaraca, izjavila je danas potpredsednica Vlade Srbije i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović i dodala da je evropski prosek 16,3 odsto, dok globalno on iznosi 23 odsto.\nGotovo tri četvrtine građana Grupe sedam najbogatijih zemalja sveta očekuje manja primanja domaćinstava zbog pandemije korona virusa, pokazalo je istraživanje objavljeno u sredu.\nNastavićemo sa daljim smanjenjem poreskog opterećenja na zarade i sa poreskim olakšicama za novo zapošljavanje, zapošljavanje mladih i povratnika, izjavio je danas ministar finansija Siniša Mali na godišnjoj konferenciji o ekonomskim reformama na kojoj je predstavljeno 12. Izdanje Sive knjige NALED-a.\n"POGLEDAJTE SRBIJU I REGION" Crnogorci očajni zbog državnih nameta: "Krizni porezi i dalje na snazi"\nRealna vrednost zarada, merena vrednošću satnice, u zemljama centralne i istočne Evrope tokom poslednje dve godine pokazuje snažan rast. Ovaj rast je jednim delom pokrenut ekonomskim faktorima, kao što su rast produktivnosti, dok je drugim delom posledica masovne migracije radne snage iz ove grupe zemalja u razvijene zemlje zapadne Evrope. Mada je mogućnost odlaska građana CIE u zemlje zapadne Evrope, u kojima ostvaruju veću zaradu, sa individualnog stanovništa poželjna, važno je pitanje kako će takve migracije uticati na privredu i društva zemalja CIE.


BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40 - Idealno.rs\nPočetna / Lepota i zdravlje / Aparati za zdravlje / Merači pritiska / BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40\nPonuda prodavnice Tehnomanija za proizvod BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nAparat za merenje pritiska Beurer BC 44\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40 i izberi najbolju. Merači pritiska iz kategorije Aparati za zdravlje je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda BEURER. Opis i tehnički podaci proizvoda BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40 je dostupan u prodavnici Tehnomanija po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za BEURER Aparat za merenje pritiska BM 40 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


NEOČEKIVANA ODLUKA: Vučić seli predsednički kabinet sa Andrićevog venca u Palatu Srbija! – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Vijesti / Regija / NEOČEKIVANA ODLUKA: Vučić seli predsednički kabinet sa Andrićevog venca u Palatu Srbija!\nadmin 5 Aprila, 2017\tRegija, Vijesti Leave a comment 149 Views\nBudući da je Aleksandar Vučić najavio da bi petogodišnji mandat proveo u Palati Srbija, nije nemoguće da će Novi dvor ubuduće posećivati samo kao muzej\nPrema Zakonu, sedište predsednika je u Beogradu, ali na kojoj adresi, to treba Vlada da se dogovori sa predsednikom. Sudeći po ranijim Vučićevim izjavama, vrlo je izvesno da će sedište predsednika Republike ubuduće biti Palata Srbija, do sada nezaobilazno mesto prijema mnogih stranih zvaničnika i sedište nekoliko ministarstava.\nSinonim za šefa države – Andrićev venac 1 nekada je bilo sedište Izvršnog veća, Skupštine Srbije, a početkom prošlog veka Muzej kneza Pavla. Budući da je Aleksandar Vučić najavio da bi petogodišnji mandat proveo u Palati Srbija, nije nemoguće da će Novi dvor ubuduće posećivati samo kao muzej.\nPalata Srbija od ranije poznata kao Palata federacije i Zgrada saveznog izvršnog veća (SIV i SIV 1). U periodu od 1991. do 2003. bila je sedište Vlade SR Jugoslavije, a od 2003. do 2006. sedište Saveta ministara Državne zajedice Srbije i Crne Gore. Posle raspada SCG, maja 2006. godine, zgrada je prešla u nadležnost Vlade Republike Srbije.\nPre tri godine spekulisalo se da bi sva ministarstva trebalo da sede na jednom mestu u Palati Srbije, a da u Nemanjinoj 11 sede samo premijer i prvi potpredsednik sa svojim saradnicima, ali se odustalo zbog prevelikih troškova.\nU Palati Srbija trenutno su smeštena sedišta ministarstava unutrašnjih poslova, trgovine i telekomunikacija, omladine i sporta, kabinet ministra bez portfelja, kao i vladinih kancelarija za Kosovo i Metohiju, za ljudska prava i za saradnju sa civilnim društvom.\nOno što je izvesno je da će izabrani predsednik Srbije još dva meseca sedeti u Nemanjinoj kada aktuelnom predsedniku ističe petogodišnji mandat.\nVučić će početkom juna polagati zakletvu pred poslanicima, ministrima i zvanicama.\nPre nego što stupi na novu dužnost, moraće da da ostavku na mesto predsednika Vlade, koju usvaja Skupština. Od tog trenutka teče rok od 30 dana do izbora novog mandatara.\nPrevious TAKO SE TO RADI! VIKTOR ORBAN UKIDA SOROŠEV UNIVERZITET – odobren predlog zakona!\nNext Ona može da ZAUSTAVI ventilator JEZIKOM i upravo je oborila svoj rekord! (VIDEO)


U Crnoj Gori ukidanje policijskog časa za Božićne i novogodišnje praznike | Direkt.rs\nPočetna Region U Crnoj Gori ukidanje policijskog časa za Božićne i novogodišnje praznike\nNaredbama crnogorskog Ministarstva zdravlja za sprečavanje širenja koronavirusa potvrđeno je da se ukida policjiski čas, i za vreme Božićnih i novogodišnjih praznika neće biti zabrane kretanja u večernjim satima, prenose Vijesti.\nNaredba o izmenama prethodnih privremenih mera za sprečavanje unošenja u zemlju, suzbijanje i sprečavanje prenošenja novog koronavirusa objavljena je u sredu u Službenom listu.\nPredviđeno je da se ukida policijski čas, koji počinje od 22 sata do pet sati idućeg dana, od 22 sata 24. decembra do pet sati 25. decembra, od 22 sata 31. decembra do pet sati 2. januara 2021. godine i od 22 sata 5. januara do 5 sati 7. januara.\nU Naredbi o izmenama mera se navodi da se briše mera da se za novogodišnje i Božićne praznike zabranjuje međugradski saobraćaj.\nFitnes centri mogu sada da rade do 20 časova. Na snazi ostaje zabrana međugradskog saobraćaja za dane vikenda, od petka u 22 sata do ponedeljka u pet sati.


"BiH ne smije zaostajati na putu ka EU" - Klix.ba\nStefan Sannino "BiH ne smije zaostajati na putu ka EU"\n"BiH ne smije zaostajati na putu ka EU"\n26.1.2011. u 11:21\nZamjenik generalnog direktora u Direkciji Evropske unije za proširenje Stefan Sannino naglasio je danas u Banjoj Luci da je u momentu, kada sve zemlje zapadnog Balkana čvrsto idu prema Evropskoj uniji, veoma važno da BiH ne zaostaje u tom procesu.\nStoga, kazao je, i njegovi sastanci u BiH imaju za cilj da se postigne sporazum i ti procesi se dalje nastave u BiH.\nIstaknuo je da EU ne pokušava da nametne bilo kakvo rješanje u BiH, ali je rekao da između političkih predstavnika mora doći do dogovora na koji način će naša zemlja ići ka EU.\n“S naše strane nastavit ćemo dijalog s različitim nivoima vlasti u BiH i nadamo se da će doći do neophodnog dogovora, jer je na nekim praktičnim pitanjima, kao što je vizna liberalizacija, pokazano da je to moguće”, rekao je Sannino nakon razgovora s predsjednikom Vlade Republike Srpske Aleksandrom Džombićem.\nZamjenik generalnog direktora u Direkciji Evropske unije za proširenje je naglasio i da EU može pomoći BiH da bi uskladila svoju legislativu sa standardima Unije te da je to najbolji doprinos koji oni mogu dati za stabilnost zemlje.\nDžombić je dodao da dobijanje kandidatskog statusa treba da bude prioritet svih vlasti na nivou BiH, te da je prioritet i entitetske vlade, koja radi još u tehničkom mandatu, ispunjavanje svih evropskih standarda.\nU svim tim aktivnostima, kazao je, moraju se poštovati ustavi entiteta i države.\n“Nećemo dozvoliti zloupotrebu određenih procesa u smislu zahtjeva za centralizaciju na nivou BiH, jer to nije standard EU”, ustvrdio je Džombić.\nKazao je i da se o otvorenim pitanjima u BiH mora da postigne saglasnost između njenih predstavnika.


Rezultati istraživanja „Najpoželjniji poslodavac 2016“ pokazuju da su najatraktivniji poslodavci u Srbiji Coca- Cola HBC –Srbija d.o.o Zemun, NIS A.D. Novi Sad i Telenor d.o.o Beograd.\nIza njih slede JP EPS Beograd, Telekom Srbija a.d Beograd, Nordeus d.o.o. Beograd, Microsoft Software d.o.o. Beograd, Philip Morris Services d.o.o Beograd, JP Pošta Srbije Beograd i Delta holding d.o.o Beograd, koji upotpunjuju listu od deset najboljih.\nIstraživanje je tokom februara i marta popunilo preko 10 000 ispitanika na sajtu Poslovi.infostud.com. Učesnici u istraživanju su birali najpoželjnije poslodavce na osnovu ličnog suda, naveli šta poslodavca čini atraktivnim, koliku zaradu očekuju kod takvog poslodavca, o kakvom tipu kompanije se radi.\nOvi rezultati predstavljaju značajnu promenu u odnosu na 2012. godinu, kada se u sličnom istraživanju većina učesnika opredelila za rad u državnim kompanijama (skoro dve petine), a svega 27% je biralo privatnu kompaniju sa pretežno stranim kapitalom. Takođe, poraslo je poverenje u domaće kompanije, – 2012. je svega 4,8% anketiranih želelo da radi u domaćoj privatnoj kompaniji, a sada taj procenat iznosi oko 17%.\nOčekivana prosečna zarada kod poželjnog poslodavca iznosi 72 366 RSD. Žene očekuju primetno nižu platu kod najpoželjnijeg poslodavaca (oko 65 hiljada dinara) u poređenju s muškarcima (oko 80 hiljada dinara). Žene koje su učestvovale u anketi imaju viši nivo obrazovanja od muškaraca, a očekuju niže plate.\nKada se dobijeni rezultati posmatraju u odnosu na starost ispitanika, vidi se da najveće plate očekuju oni koji imaju do 18 godina starosti i to 155 000 RSD, zatim ispitanici koji imaju preko 50 godina – oko 79 000 u proseku, dok bi se oni između 19 i 26 godina zadovoljili sa 58 000 dinara.\nZa svog najpoželjnijeg poslodavca radi tek 24 % zaposlenih ispitanika.\nNa pitanje da li razmišljaju o promeni posla 73% anketiranih je dalo potvrdan odgovor, dok je gotovo trećina navela da tu opciju ne razmatra.\nO novom poslu najčešće razmišljaju zaposleni između 41 i 50 godina starosti, a najmanje oni između 19 i 25 godina, navodi se u istraživanju.\nU Nemačkoj milion nepopunjenih radnih mesta\nŠansa za zaradu: U švajcarskoj kompaniji plata 2.300 evra, bakšiš 600 evra