Dan online - Regioni: Redovna isplata plata i smjena poslovođe - 2019-09-21\nRegioni ZAPOSLENI U PLJEVALJSKOM PREDUZEĆU GRIJANJE SA ODRŽANOG ZBORA NADLEŽNIMA PORUČILI\nKotlarnica preduzeća Grijanje u Skerlićevoj ulici Redovna isplata plata i smjena poslovođe Da se ubuduće vrši isplata zarade na mjesečnom nivou i da menadžment sarađuje sa zaposlenima, i informiše ih o svim aktivnostima, jer su i oni dio kolektiva, istaknuto je na zboru\nPLjEVLjA – Radnici pljevaljskog preduzeća „Grijanje”, na juče održanom zboru, donijeli su zaključke kojim od lokalne uprave traže da im se na mjesečnom nivou isplaćuju redovna plata i po jedna zaostala zarada.Ističu da će prihvatiti da rade i da građane snadbijevaju toplotnom energijom u grejnoj sezoni samo ako im se plate budu redovno isplaćivale i ako u kotlarnici bude smijenjen dosadašnji poslovođa.\n-Da se ubuduće vrši isplata zarade na mjesečnom nivou i da menadžment sarađuje sa zaposlenima, i informiše ih o svim aktivnostima, jer su i oni dio kolektiva, i neko ko privređuje poslovanju Društva- navodi se u zaključcima koji su donijeti na radničkom zboru, a kome je prisustvovao i resorni opštinski sekretar Zoran Čolović.\nU zaključcima radnici ističu da je neophodno da se pronađe rješenje za isplatu zarada koji im se duguju od prošle i ove godine.\n-Da se druga redovna mjesečna isplata vrši u neto iznosu (ako već ne može u bruto), kako bi se stigle zaostale plate, kako to rade i ostala Društva kojima je Opština osnivač, jer su radnici u velikim problemima, i potreban im je novac kako bi izmirili kašnjenja u isplati dažbina, kao i prema bankama zaostale rate kredita- navodi se u zaključcima.\nRadnici, koji rade u kotlarnici, složni su u ocjeni da je neophodno što prije smijeniti poslovođu.\n-Radnici kotlarnice neće raditi ovu grejnu sezonu ukoliko se ne smijeni njihov poslovođa - jednoglasno je odlučeno na zboru.\nZaposleni u pljevaljskom preduzeću „Grijanje” su krajem avgusta najavili da će obustaviti rad, kao i da neće obavljati poslove u kotlarnici ako im se neisplati 11 zaostalih plata. Oni su tom prilikom pozvali građane, koji koriste usluge ovog preduzeća, da se snađu na koji će način grijati stanbene i poslovne prostore od 1. oktobra kada počne grejna sezona. Nakon takvog stava radnika, uslijedili su brojni sastanci sa predstavnicima lokalne uprave. Predsjednik Opštine Igor Golubović dao je obećanje da će im dvije plate biti isplaćene do 18. septembra. Obećanje je ispoštovano juče, a zaposleni nakon dobijenih plata za oktobar i novembar prošle godine, traže da svakog narednog mjeseca uz redovnu platu dobiju još po jednu zaradu.\nRanije je iz lokalne uprave saopšteno da će grejna sezona na vrijeme početi, što se u Pljevljima tumači da je opštinska vlast prihvatila zahtjeve radnika.\nProblemi izazvani političkim smjenama\nOd 2015. godine, kada je iz političkih razloga, sa mjesta izvršnog direktora „Grijanja“ smijenjen Branislav Veljković iz redova SDP-a uslijedili su problemi u ovom preduzeću. Novi izvršni direktori su dolazili i odlazili, a potom je uslijedilo i v.d.stanje usled svađe Bošnjačke stranke i SD. Kašnjenja u isplati zarada su posebno pogoršala situaciju, a na kraju avgusta radnicima se dugovalo 11 plata. U čitavoj priči pozitivno je jedino što su se zarade u poslednje vrijeme isplaćivale u bruto iznosu. Ipak za ovo preduzeće je loše što ima 32 radnika, od kojih 16 radi u proizvodnji a njih 16 je u administraciji. Dodatni je problem i finansijsko opterećenje što se Upravnom odboru isplaćuju nadoknade, a isti nije obavezan da postoji u društvima sa ograničenom odgovornošću.


RTV\t19.10.2019 08:44\nRuski premijer Dmitrij Medvedev izjavio je da njegova zemlja ne menja stav po pitanju Kosova i Metohije i neophodnosti poštovanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta Srbije, a ideju o mogućem stvaranju "velike Albanije" smatra veoma opasnom.\n"U više navrata smo na svim terenima, na svim nivoima, govorili o tome da se držimo ranijeg stava. Polazimo od neophodnosti poštovanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta Srbije. Polazimo od toga da tokom razmatranja i rešavanja svih pitanja kao osnovu treba uzimati upravo međunarodno pravo, ne jednostrane akte. To je, pre svega, rezolucija Saveta bezbednosti UN 1244", poručio je u Medvedev u intervjuu za "Novosti" komentarišući višegodišnju podršku zvanične Moskve Srbiji u njenoj želji da očuva Kosovo i Metohiju u svom sastavu.\nUpitan da li to što su mnoge zapadne zemlje, ignorišući međunarodno pravo, priznale secesiju KiM može da se završi stvaranjem "velike Albanije", Medvedev je odgovorio da su takve ideje veoma opasne.\n"Sve ideje različitih novih ujedinjenja, država veoma su opasne. Pošto na kraju provociraju najagresivnije krugove, koji su u najvećoj meri nacionalistički opredeljeni, da postižu svoje ciljeve pomoću nasilja i oružja, kojeg je, sve u svemu, još dovoljno. Smatram da su to vrlo opasne izjave", istakao je Medvedev.\nOn je istakao da Balkan ostaje i dalje dosta nemiran region i da se niukom slučaju ne sme dopustiti ponavljanje bilo kojih manifestacija nasilja, pokušaja da se jednostrano prekroji mapa Balkana ili bilo koje druge akcije koje mogu da rezultiraju humanitarnom katastrofom.\n"Pogotovo što su tamo, koliko razumem, upravo na vlast došli ultranacionalistički krugovi", rekao je Medvedev dodajući da zato Moskva pažljivo prati ono što se dešava.\nRuski premijer, uoči zvanične posete Srbiji, gde stiže na obeležavanje zajedničkog jubileja - 75-godišnjice oslobođenja Beograda, izrazio je posebnu zahvalnost predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću što ga je pozvao da u posetu Srbiji dođe upravo u danima kada se obeležavaju pomenute godišnjice.\n"Naše zemlje su mnogo nastradale od fašizma. I veoma je važno da zadržimo iste ocene onoga što je bilo tada, pre 75 godina. Te ocene su iste. Nisu podvrgnute nekoj političkoj eroziji. U stvari, to su istinite ocene onoga što je bilo", naglasio je ruski premijer.\nGovoreći o pokušajima pojedinih zapadnih zemalja da izvrše reviziju istorije 20. veka, Medvedev je rekao da je sve to neprihvatljivo, kao i da se mnogima, uključujući i njega, činilo da kada je u pitanju Drugi svetski rat, ne može da dođe do bilo kakve revizije.\n"Ne mogu da se složim sa vama u tome da Rusija uopšte ne posvećuje pažnju ekonomskom razvoju Srbije, investicijama u Srbiji. Verovatno, uvek može da se govori o tome da se može više i bolje , ali su se inače poslednjih godina, sve u svemu, te investicije akumulirale i sada ukupni obim akumuliranih investicija u Srbiji, ako ne grešim, iznosi otprilike četiri i po, odnosno pet milijardi dolara", kazao je ruski premijer.\nOn je ocenio da može i da treba da se radi više, ali i da ipak ne može, a da ne primeti, da najveće ruske kompanije prisustvuju na srpskom tržištu.\nGovoreći o stremljenju NATO da u svoj sastav uvuče BiH i RS, Medvedev je ocenio da je to veoma opasno.\n"Svi pokušaji da se u NATO uvuku zemlje u kojima postoje unutrašnje protivrečnosti vrlo su opasni. U tom nizu su Bosna i Hercegovina i Republika Srpska, ali možemo da navedemo i druge zemlje", kaže Medvedev.\nOn je istakao i da Rusija veoma ceni to što je Srbija izabrala izbalansiran stav u vreme kada su SAD uvodile sankcije Ruskoj Federaciji.\n"Naravno, odajemo priznanje tome koliko je bilo teško Srbiji da sama sprovodi takav kurs u Evropi. Ali ipak su te odluke donete, cenimo ih", naglasio je predsednik Vlade Rusije.\nNova runda razgovora vlasti i opozicije, Novi predstavnici EPVučić ne ide u Zagreb: Ne želim da utičem na dodatno pogoršanje položaja Srba u HrvatskojVučić: Integracija u EU garancija stabilnosti regionaVučić EU: Samo recite želite li nas ili ne, hoćemo jasnu slikuVučić: Vodimo odgovornu politiku, rešićemo nesuglasice sa SADVučić na RTS: Stigao sam, ali uz par psovki - da me pobede SIGURNO NE MOGUVučić: Izbori najverovatnije krajem martaVučić sa Palmerom: Srbija spremna na kompromis, ne i za ponižavanjeVučić i Palmer danas o KosovuĐoković peti put šampion Pariza!Vučić: Nije sve do nasVeliki školski čas u Šumaricama, sećanje na nevine žrtve fašističkog teroraVučić: Država neće dozvoliti da fašizam naraste iz tog korovaMedvedev danas u BeograduHaos u Barseloni: Stotine hiljada ljudi na ulicama, vatra, sukobi sa policijomErdogan i Pens se dogovorili - PREKID OFANZIVE U SIRIJI!Vučić: Traže priznanje Kosova, ne nude ništaROSU upala u severni deo Kosovske MitroviceVučić: Svet dijaloga i mira je moguć


Privreda Srbije još u recesiji | EKONOMIJA Vijesti | Al Jazeera\nIndustrijska proizvodnja je u septembru ove godine opala 6,8 posto u odnosu na isti mjesec prethodne godine (Reuters)\nU Srbiji privreda još ne pokazuje znake izlaska iz recesije, a nastavljenje su nepovoljne tendencije, objavio je časopis Konjunkturni trendovi Srbije, koji izdaje Privredna komora Srbije (PKS).\nNezaposleno 751.458 osoba\nStopa nezaposlenosti u septembru je iznosila 28,3 posto, a posebno zabrinjava što je za 3,25 posto povećan broj lica koja na posao čekaju duže od godinu dana.\nNezaposlenih osoba je krajem septembra ove godine bilo ukupno 751.458, što je 1,2 posto više nego u istom mjesecu prethodne godine.\nUkupan broj zaposlenih u septembru ove godine procjenjuje se na 1.725.209 lica, što je 0,7 posto manje u poređenju s istim periodom prošle godine.\nProsječna zarada bez poreza i doprinosa u septembru ove godine iznosila je 40.258 dinara (blizu 400 eura).\nBruto društveni proizvod (BDP) Srbije u trećem kvartalu ove godine realno je opao 2,2 posto u odnosu na isti period prošle godine, a ukupan vanjski dug Srbije posljednjeg dana augusta iznosio je 24,2 milijarde eura.\nStrane direktne investicije u osam mjeseci ove godine zabilježile su neto odliv u iznosu od 59,5 miliona eura, a taj negativan trend će se održati najverovatnije do kraja godine, zbog recesije u članicama Evropske unije (EU), slabog kreditnog rejtinga Srbije, nepostojanja programa s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF).\nPotorošačke cijene su u septembru u prosjeku porasle 2,3 posto u odnosu na august, dok je industrijska proizvodnja u septembru ove godine opala 6,8 posto u odnosu na isti mjesec prethodne godine.\nManje devizne rezerve\nPromet robe u trgovini na malo u Srbiji u septembru je pao 4,6 posto u odnosu na prethodni mjesec, prenosi Tanjug.\nUkupna vanjskotrgovinska robna razmjena Srbije za devet mjeseci ove godine iznosi blizu 22 milijarde dolara, što je pad od 5,9 posto u odnosu na isti period prošle godine.\nUkupne devizne rezerve Srbije bile su u septembru 10,75 milijardi eura, što je za blizu 309 miliona dolara manje nego u prethodnom mjesecu, od čega su devizne rezerve Narodne banke Srbije (NBS) u tom periodu iznosile 9,83 milijardi eura, što je za 72,2 miliona eura manje u odnosu na prethodni mjesec.\nKurs dinara je u septembru nominalno ojačao u odnosu na euro za tri posto.\nGrujić: Nove mjere vraćaju Srbiju u realnost\nPredsjednik Srpskog poslovnog kluba Privrednik smatra da Beograd treba riješiti likvidnost države.\nVlada Srbije usvojila mjere štednje\nVlada planira do kraja godine budžetski deficit smanjiti za oko 200 miliona eura, i to povećanjem akciza i poreza.


Utorak, 21. maj/svibanj 2013, 09:56 CET\nPrikaži : Programi Radio 27 - Jutarnji program za BiH Jutarnji program za Srbiju Crna Gora u pola dva Srbija u dva BiH u tri Regionalni program: Aktuelno u 18 Dokumenti dana: Politički magazin Regionalni program Gaf nedelje Tema sedmice Dnevnik Radio 27 - Nedjeljom ujutro Na vratima Evrope Most Pred licem pravde Zamrznuti konflikti Svjedoci rata Neću tuđe, hoću svoje Press klub Izbor urednika Most: Popov i Šehić Da li je Beograd otpisao Dodika? Tema sedmice Zdrava hrana na balkanskim trpezama Igor Štiks za RSE Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba Govoreći bosanski Kurspahić: Farbanje u ružičasto Kongresmen za RSE Engel: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (2148)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (692)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (687)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (612) Gaf nedelje: Prokletstvo, Aca na Kosovu i dva Obraza (574)Sveti Njegoš po Amfilohiju (520) Zašto Eurosong gubi popularnost (513) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (481)Pomak s mrtve tačke: Napredak u tehničkom dijalogu Beograda i Prištine (454)Politički skandali potresaju Belu kuću (453)Najčešće poslanoOHR odbio intervenisati: Vlasti trebaju riješiti krizu u Federaciji BiHSveti Njegoš po AmfilohijuNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (41)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (28)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (22)Sveti Njegoš po Amfilohiju (14)Zašto Eurosong gubi popularnost (11)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (9)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (9)Eurosong u Švedskoj uz skandal sa glavnim sponzorom (7)Zdravstvenom sistemu u RS prijeti kolaps (6)Vujanović počeo novi mandat uz bojkot i proteste (5)Najgledanije Beograd: Čistač cipela Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu Zemaljski muzej obilježio Međunarodni dan muzeja Beograd: Međunarodni dan borbe protiv homofobije Sjećanje na budućnost Šareni piknik na Međunarodni dan borbe protiv homofobije, Beograd, 17.5.2013. Japan: Šestero nastradalih u požaru na ruskom brodu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Kim, autor Milica Radovanović\nĐaci će u februaru verovatno imati još jedan neplanirani raspust\nUčenici osnovnih i srednjih škola, po svemu sudeći, u februaru će imati još jedan neplanirani raspust.\nOtvorena kancelarija ACDC-a u Prištini\nCentar za zastupanje demokratske kulture (ACDC) je 1. februara zvanično otvorio kancelariju u Prištini. „Glavni cilj je da budemo više prisutni u centralnim institucijama“, kazao je za RTV Kim izvršni direktor ove organizacije Dušan Radaković.\nBiševac: Zbog antikovid mera odobren dodatni ispitni rok u martu\nVlada Kosova je zbog naglog povećanja novozaraženih koronavirusom usvojila oštrije antikovid mere, koje su stupile na snagu 22. januara i još uvek su na snazi. Primena ovih mera onemogućava kretanje svima koji nisu do sada primili tri doze vakcine, a među njima su brojni studenti Univerziteta u Prištini koji dolaze da pohađaju nastavu iz centralne Srbije i regiona.\nU pozivu medijima da isprate današnju sednicu Vlade Kosova ponavlja se već korišćena formulacija "od novinara, snimatelja i fotografa takođe se traži da nose zaštitne maske i obuku događaje". RTV Kim je već pisala o ovom previdu koji iznova potvrđuje pravilo o nepoštovanju srpskog jezika od strane kosovskih institucija. "Lapsus", kaže poverenik za jezike Slaviša Mladenović.\n„Zajedničkim delovanjem protiv nasilja nad ženama“\nNasilje nad ženama povećano je od početka pandemije koronavirusa, a za rešavanje ovog pitanja potrebno je imati propisana prava i posvećenost Vlade, a ne samo pravosuđa, neki su od zaključaka konferencije o dugoročnim rešenjima za žrtve rodno zasnovanog nasilja koju je organizovala Misija OEBS-a na Kosovu u saradnji sa Evropskom unijom.\nPorodice nestalih Srba zatražile od Hotija imenovanje svog člana Komisije za nestala lica\nČlanovi porodica kidnapovanih i nestalih Srba sa Kosova razgovarali su juče u Gračanici za predsednikom Komsije za nestala lica Vlade Kosova Andinom Hotijem.\nMinistarstvo kulture: Omogućiti medijima da nesmetano rade\nMinistarstvo kulture i informisanja Republike Srbije osudilo je onemogućavanje medijima na srpskom jeziku da izveštavaju sa konferencije za novinare premijera Kosova Aljbina Kurtija sa zvaničnicima EU i SAD Miroslavom Lajčakom i Gabrijelom Eskobarom i podseća da je to samo jedno u nizu kršenja prava srpskog naroda na slobodu govora.\nOd sutra u EU ograničeno važenje kovid sertifikata\nOd 1. februara u EU počinje da se primenjuje pravilo kojim se digitalni kovid sertifikati o vakcinaciji prihvataju u periodu od 270 dana od kompletiranja primarne vakcinacije.\nProtest protiv zagađenja vazduha u Beogradu\nViše stotina građana okupilo se na Terazijama u Beogradu na četvrtom po redu protestu za čistiji vazduh u organizaciji grupe građana Eko straža.\nProjekat „Pomoć ženama koje su pređivele nasilje tokom pandemije“, pokrenuo je Centar za dobrobit žena.


Venger: Dajte monitore kraj terena, potrebni su sudijama u Premijer ligi - BIGportal.ba\n4 Decembra, 2019 4 Decembra, 2019 059\nBivši menadžer Arsenala Arsen Venger apelovao je na čelnike Prelijer lige da dozvole upotrebu monitora pri pregledavanju VAR snimka kraj terena.\nŠef Sudijske organizacije Majk Rajli protivi se njihovom postavljanju jer smatra da bi to dodatno trošilo vreme i mečevi bi se produžili.\nTo je inače u suprotnosti sa uputstvima koje je dala UEFA, a Venger, koji je nedavno imenovan za šefa globalnog razvoja fudbala pri FIFA, želi da Premijer liga izmeni svoje stavove po tom pitanju.\n“Sudijama je potreban monitor da provere da li su pri donošenju odluka bili u pravu ili ne. Ne treba zaboraviti da sistem postoji da se pomogne sudijama, tako da ljudi iz VAR sobe nisu jedini koji donose odluke, već ti koji pre svega treba da pomognu. To je velika briga. Sudije su na terenu zato što su samouverene i imaju iskustvo iza sebe”, rekao je Venger na sastanku direktora Međunarodne fudbalske asosijacije (IFAB) u Belfastu.\nNa 140 mečeva u Premijer ligi ove sezone sudije nisu mogle da provere svoje odluke. Franuz kaže da je to loša stvar i da bi voleo da vidi odluku VAR-a objašnjenu navijačima na velikom ekranu, bez obzira što tu dolazimo do tehničkih problema da dva velika stadiona, “Enfild” i “Old Traford” nemaju velike ekrane.\nBez obzira na sve, Venger smatra da je sistem potreban jer se ranije uverio u brojne pogrešne odluke dok je i sam bio menadžer.\n“Ne zaboravite da je ovo prva godina primene VAR u Premijer ligi, tako da nije sve savršeno. Prilagođavaće se sve postepeno. Potrebna je edukacija sudija u VAR studiju da intervenišu u pravim momentima“, rekao je Venger dodavši da će na sastanku FIFA u februaru biti predložene i konkretne mere kako bi se zaštitila bezbednost i zdavlje samih igrača”.\nLuka kao Lebron – “Ne znam sa koje planete on dolazi”


Nezavisna istraživačka firma proglasila korporaciju Symantec liderom - Domino magazin\nNezavisna istraživačka firma proglasila korporaciju Symantec liderom\nU sprečavanju gubitaka podataka\nKorporacija Symantec, vodeća u svetu za sajber bezbednosti, objavila je da je proglašena liderom u najnovijem izveštaju Forrester Wave: Paketi za sprečavanje gubitaka podataka, četvrto tromesečje 2016 istraživačke kuće Forrester Research.\nSveobuhvatni paket aplikacija za prevenciju gubitaka podataka sa veoma moćnim skupom mogućnosti\nProfesionalcima zaduženim za sigurnost i rizike najnoviji izveštaj “Forrester Wave: Paketi za sprečavanje gubitaka podataka, četvrto tromesečje 2016” pruža uvid u ocene najznačajnijih rešenja za sprečavanje gubitaka podataka (eng. “Data Loss Prevention”, skr. DLP) zajedno sa pregledom stanja na tržištu DLP rešenja. Da bi završila izveštaj, istraživačka kuća Forrester je ocenjivala prednosti i slabosti vodećih dobavljača DLP softvera. Symantec je dobio najvišu moguću ocenu po 23 kriterijuma, uključujući zaštitu intelektualne svojine, vidljivost i kontrola krajnjih tačaka, produktivnost, enkripcija, vizija bezbednosnog portofila itd.\nPrema Forrester-u, “Symantec pruža sveobuhvatno DLP rešenje sa moćnim setom mogućnosti za zaštitu intelektualne svojine, upravljanje informacijama, upravljanje incidentima i podršku za šifriranje. On takođe donosi bogat skup mogućnosti koje pomažu firmama da ispoštuju zahteve za privatnošću. Symantec ima najviše zaposlenih i najviše resursa posvećenih oblasti DLP-a, u odnosu na sve druge dobavljače koji su procenjivani u ovom “talasu” Forrester-a. Symantec nastavlja sa inovacijama u ovoj oblasti i može se pohvaliti snažnom prepoznatljivošću brenda na DLP tržištu. Velika preduzeća i firme koje zahtevaju napredne mogućnosti za zaštitu intelektualnog vlasništva, trebalo bi da ozbiljno uzmu Symantec u razmatranje.\n“Symantec je već duže vreme priznat kao inovator u domenu prevencije gubitaka podataka (DLP), i iz moje vizure, imenovanje za lidera u izveštaju Forrester Wave predstavlja dodatno svedočanstvo naše tržišne snage” rekao je Majk Fej, predsednik i COO u korporaciji Symantec. “U godinama koje su za nama, klijenti su se oslanjali na nas da se pobrinemo za zaštitu podataka u njihovim tradicionalnim okruženjima. Danas im pomažemo da se obezbede tokom prelaska na poslovanje u “oblaku, omogućavajući im da kontrolišu podatke, bez obzira na to gde su trenutno smešteni. Nastavićemo da pružamo sveobuhvatnu zaštitu kakvu očekuju naši klijenti, kako budemo proširivali svoje mogućnosti za sledeću generaciju, “generaciju oblaka”.\nKako organizacije sve više usvajaju aplikacije i usluge koje se obavljaju u “oblaku”, postalo je izuzetno važno zaštititi podatke u oblaku, a pri tom nastaviti sa zaštitom podataka smeštenih na serverima unutar kompanije. Symantec-ove DLP mogućnosti su sad proširene i na “oblak”, sa punom integracijom mogućnosti posrednika za bezbednost sa pristupom “oblaku” (CASB), obezbeđujući jedinstveno, integrisano rešenje koje klijentima uliva poverenje u to da su im podaci sigurni — bilo da se nalaze na mobilnim uređajima, na lokalnim serverima, ili u infrastrukturi “oblaka”. Symantec je takođe proglašen ‘liderom’ u Forrester Wave: Cloud Security Gateways, Q4 2016 konkurenciji.\nOriginalni izveštaj možete pronaći na ovom linku.\nPrethodni članak Brzo otkrijte da li ste alkos\nSledeći članak Ovo je najveća greška pri izboru životnog saputnika\n28.11.2016 / Ažurirano 04.12.2016


"Fiat", "Hesteel" i "Tigar Tyres" i dalje najveći izvoznici iz Srbije - Pluton Logistics\nVrednost izvoza 15 najvećih izvoznika u Srbiji za prvih šest meseci ove godine iznosila je 2,1 mlrd EUR, a najveći izvoznik je i dalje kompanija „Fiat Chrysler Automobili Srbija“ (FCA) u Kragujevcu sa plasmanom od 562,2 mil EUR, objavilo je Ministarstvo finansija.\nNa listi vodećih izvoznika na drugom mestu je „Hesteel“, čiji je ukupan izvoz na kraju juna bio u vrednosti od 280,1 mil EUR. izvoz te kompanije je od početka godine više nego udvostručen u poređenju sa istim periodom 2016. godine.\n„Tigar Tyres“ iz Pirota je na trećoj poziciji sa izvozom od 179,2 mil EUR.\nSlede „Naftna industrija Srbije“ sa 136,9 mil EUR izvoza, „Tetra Pak“ iz Beograda sa 110,9 mil EUR, „Petrohemija“ iz Pančeva sa 94,5 mil EUR, „Robert Bosch“ iz Beograda sa 90 mil EUR, „MK Group“ sa 89,4 mil EUR, „Leoni“ iz Prokuplja sa 89,2 mil EUR, „Hemofarm“ iz Vršca sa 85,2 mil EUR.\nNa tom spisku su i „Yura Corporation“ iz Rače sa 82,5 mil EUR, „Gorenje“ sa 81,5 mil EUR, RTB „Bor“ sa 81,2 mil EUR, „Victoria Group“ sa izvozom od 78,1 mil EUR, „Grundfos“ iz Inđije sa 76,8 mil EUR.\n← Pripreme za izgradnju intermodalnog terminala u Batajnici\nProizvođač kablova „Leoni“ otvorio fabriku u Nišu →


Ministar omladine i sporta Vanja Udovičić poklonio sportsku opremu lokalnim klubovima u Novom Bečeju | ZR KLIK\nNovi Bečej- Ministar omladine i sporta Vanja Udovičić posetio je danas opštinu Novi Bečej i obišao Novobečejsku Halu sportova kao i lokalne klubove. Tim povodom, ministar je uručio i poklone u vidu sportske opreme i lopti rukometnom i fudbalskom klubu.\n„Drago mi je što sam danas u opštini Novi Bečej, koja je u prvi plan stavila brigu o mladima i sportu. Kako kroz renoviranje i rekonstrukciju sportske infrastrukture, tako i kroz pomoć i podršku kroz različite programe, projekte za mlade ali i organizaciju iz oblasti sporta. Današnjom posetom nastavljamo akciju doniranja sportske opreme i rekvizita za fiskulturne sale. Naša ideja je obnovimo što više fiskulturnih sala, kako bi obezbedili deci da neometano treniraju i nastave da postižu najbolje rezultate“ – rekao je Udovičić.


Pobednik skokova je Banjalučanin Đorđe Gajić (25) koji je potvrdio svoju prošlogodišnju titulu iz grada na Vrbasu.\nDrugo mesto pripalo je Danku Dangubiću (31) iz Konjica, a treće još jednom Banjalučaninu – Igoru Arseniću (23). Ovaj trojac dobro je znan širom BiH gde na manifestacijama redovno odmeravaju snagu i skakačku tehniku.\nMlado i staro okupilo se na obalama Vrbasa da aplauzom podrže ovogodišnje skakače. Pored “Vrbaske laste” celi događaj upotpunio je još jedan autentični banjalučki simbol – dajak čamci.\nNajstarija gradska manifestacija trajaće do 4. avgusta uz bogate sportske i i kulturno-zabavne aktivnosti, prenosi Srpskainfo.


Vijeće ministara BiH usvojilo odluku o 4G mreži – Haber.ba\nVijeće ministara BiH usvojilo odluku o 4G mreži\nVijeće ministara u tehničkom mandatu usvojilo je danas odluku o 4G mreži, potvrdio je Denis Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara u tehničkom mandatu.\n4G mreža - Ilustracija/Twitter\nZvizdić je istakao da su operateri dužni osigurati minimalno 90 posto teritorije, te da svaki Telekom operater dozvolu za 4G plati 17,5 miliona KM u pet rata.\nDruga odluka odnosi se, kako je pojasnio Zvizdić, na smanjenje rominga u javnim mobilnim komunikacijama u mrežama regiona zapadnog Balkana od 1. jula ove godine.\n“Ovu odluku smo uputili Predsjedništvu BiH, a ovaj sporazum će biti potpisan u Beogradu 5. aprila”, rekao je Zvizdić.\nNa pitanje kada će građani BiH moći da koriste 4G mrežu, Predrag Kovač, direktor Regulatorne agencije za komunikaciju (RAK) BiH, kazao je da je za potpuno uspostavljanje 4G mreže potrebno pet godina, prenose “Nezavisne“.\nIstakoa je da su tri telekom operatera potpuno spremna za ovu mrežu i da će uspostavljanje ići brže.\nTeme:4G mreža, BiH, izdvojeno, telekom operateri, Vijeće ministara BiH


client monitor - Ko smo mi\nUpravljanja odnosima sa gostima (CRM)\nMerenje zadovoljstva zaposlenih\nProgrami obuka zaposelnih\nAnaliza on-line reputacije\nClient monitor je specijalizovana kompanija za istraživanje hotelskog i turističkog tržišta. Naš zadatak je da izmerimo kvalitet usluga koje pružate, iskustvo, doživljaj, zadovoljstvo i lojalnost vaših gostiju, kao i imidž koji imate na tržištu, što predstavlja preduslov uspešnog i profitabilnog poslovanja u savremenom globalnom hotelijerstvu.\nPrimenom savremenih softvera client monitor omogućava hotelskim preduzećima da “čuju glas svojih gostiju”, bez obzira ko su, odakle dolaze ili gde se nalaze. Osluškivanje glasa gostiju omogući će Vam da kreirate usluge koje će zadovoljiti ili oduševiti goste i učiniti da boravak u Vašem hotelu postane više od „glave u krevetu“ i čiste sobe, odnosno da boravak u hotelu postane nezaboravno iskustvo.\nPrimenom savremenih poslovnih modela za istraživanje hotelskog tržišta, omogućavamo Vam da dobijete prave informacije u pravo vreme, kao i identifikovanje problema u momentu njihovog nastanka, što će Vam pomoći da pravovremeno reagujete i otklonite eventualno nezadovoljstvo vaših gostiju. Vođeni poslovnim motom “razmišljajte mudro” client monitor vam pruža sledeće usluge:\nMerenje kvaliteta usluga, zadovoljstva i lojalnosti gostiju (QSIL Izveštaji)\nIstraživanje konkurentske pozicije hotela (HBA Izveštaji)\nProgrami obuka zaposlenih\nNaše usluge nastavak\nTajni gost (Mystery Guest)\nKralja Vladimira 71, 11000 Beograd, Srbija


Новосадска Академија уметности победник конкурса за излагање на националном павиљону Арс Електронике - Vojvođanski novinar\n„Razlike“ su projekat Akademije umetnosti koji postoji od 2005. godine i koji je izrastao iz ideje uvođenja vannastavnih aktivnosti u kojoj studenti i profesori Departmana likovne umetnosti Akademije umetnosti u Novom Sadu istražuju u polju umetničkog i stvaralačkog delovanja. Realizacija projekta se odvija na godišnjem nivou, aktivno kroz diskusije i izložbe angažovanih profesora i studenata učesnika. Svi učesnici se mogu izraziti kroz praktične radove i teorijske sadržaje koji obuhvataju savremenu umetničku praksu. Projekat je otvoren za kreativni susret različitih i drugačijih umetničkih, društvenih, socijalnih i političkih formi izražavanja u cilju istraživanja oblasti socijalne, ekonomske, kulturne i političke vrednosti razlika. Značaj projekta „Razlike” zasniva se na svojevrsnom sjedinjavanju svih umetničkih oblasti i učestvovanju sva tri departmana Akademije umetnosti i njihovoj međusobnoj interakciji.\nPobedničko rešenje odabrano je na osnovu kriterijuma interdisciplinarnosti i transmedijalnosti u razradi dela i zastupljenosti savremenih umetničkih praksi i novih formi izražaja; originalnosti, unikatnosti i kreativnosti u idejnom rešenju; ekonomičnosti, racionalnosti i izvodljivosti, te uspešnog odgovora na zadatu temu Ars Elektronike – „A New Digital Deal”. Ars Elektronika potvrdila je učešće i partnerstvo sa projektom „Novi Sad – Evropska prestonica kulture” i u godini titule, 2022. godine.\n← SNP: „Ko je ubio Dženis Džoplin?” najbolja na 23. Međunarodnom festivalu pozorišta Teatar fest „Petar Kočić”\nSvečano otvaranje Evropske prestonice kulture: Poziv novosadskim umetnicima →


Tanjug, Ben Margot/AP\nZvezda Golden Stejta podelila sa ljubiteljima košarke kako mu protiču dani u izolaciji dok sezona u NBA miruje\nLjubitelji NBA lige poslednjih dana uživaju samo u onom što je bilo gledanjem snimaka, dok igrači u najjačoj ligi sveta čekaju da prime pozitivne vesti oko pandemije korona virusa i dobiju naznaku o tome kada će parketi u SAD ponovo oživeti.\nIgrači u NBA nalaze se u izolaciji, nakon što je nekolicina njih zaražena, neki već i izlečeni, a situacija u Sjedinjenim Američkim Državama i dalje je veoma ozbiljna.\nMeđu onima koji poštuju mere vlade i kod kuće prati razvoj događaja je i Stef Kari, prva zvezda Golden Stejta.\nU okviru inicijative NBA Together, kampanje za globalnu zajednicu i društveni angažman čiji je cilj da podrži, angažuje, edukuje i inspiriše mlade, porodice i poklonike NBA lige kao odgovor na pandemiju korona virusa, Kari je u intervjuu na Instagramu podelio sa ostalima kako provodi vreme u izolaciji.\nRekao je da ima mnogo slobodnog vremena u danima koje ne provodi na treninzima i utakmicama i da ih provodi, između ostalog, i tako što se posvetio učiteljskom poslu.\n"Pokušavam da se naviknem na novu svakodnevicu. Moj dan obično izgleda otprilike ovako: probudim se, malo vežbam, zatim počinju časovi za drugi razred u koji ide moja starija ćerka, i pomažem joj u učenju. Kada se nastava završi, sednem s njom, spremimo sav materijal koji ona tada mora da savlada. Kaže da sam dobar nastavnik", naveo je Kari.\nTo što je od 11. marta van terena, kada je i zvanično prekinuta NBA sezona, ne sprečava ga da uživa u utakmicama, ali samo na "malom ekranu". Kaže da zna da bude veoma uzbudljivo.\n"Budući da nemamo nijednu akciju uživo, zapravo je super vratiti se u prošlost i gledati neke stare klasične utakmice, čak i finala iz poslednje decenije ili slično. Kao ljubitelj košarke sada mogu na miru da gledam svu veličanstvenost igre i da ponovo proživim sve te trenutke kao da se odvijaju uživo. Moja supruga je primetila da često sedim i gledam kao da ne znam kakav će ishod biti, ali to je čarolija košarke. Bar ćemo iz ovoga izvući i nešto pozitivno".\nStef Kari veruje da će i on i ostali igrači vratiti brzo na parket.\n"Vratićemo se. Znam da NBA pokušava da održi interesovanje za ligu uključivanjem svojih navijače u zabavne i edukativne sadržaje dok se ne vratimo na teren. Nadam se da su svi ljubitelji NBA dobro, i da shvataju aktuelnu situaciju ozbiljno. Svi smo zajedno u ovome, ovo su vremena bez presedana za sve. Vratićemo se uskoro, čim to bude moguće, da na terenu ponovo radimo ono što toliko mnogo volimo", naveo je lider Golden Stejt Voriorsa.


Slovenija povećava minimalac sa 638 na 736 eura – Bankar.me\nNovember 8, 2018 MAKRO, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nPredlog izmjena zakona o minimalnoj plati u srijedu je u zakonodavni postupak uložila stranka Ljevica koja ne učestvuje u vladi, ali podržava socijalni dio njenog programa, prenose agencije.\nPredlog je potpisalo 52 zastupnika, među kojima i svi iz vladajuće koalicije premijera Marjana Šarca pa ne bi trebao imati teškoća za prolaz u 90-članom zastupničkom domu.\nNešto više plate tako bi od iduće godine dobilo oko 8 odsto radno aktivnog stanovništva kojima poslodavci isplaćuju zakonski zajamčenu minimalnu platu za puno radno vrijeme, s time da bi se ona do predviđenih 736 eura povećavala do 2021. godine.\nMinimalna garantovana zarada je u ovoj godini iznosila 638 eura neto, odnosno 843 eura u bruto iznosu.\nPOJMOVIplate u regionu Plate u Sloveniji prosječne plate u regionu\nPrevious Zakupac fri-šopova tužio Aerodrome, traži 3,5 miliona eura\nSljedeći Pčele “zarade” 22 milijarde eura godišnje\nHrvatska kompanija lansirala platformu za upoređivanje zarada\nSlovenija: Sindikati traže povećanje plata


Abazović: Imamo već predlog za predsednika Skupštine\nSvet Autor:Nova16. sep. 202013:21 > 13:45\nNosilac liste koalicije "Crno na bijelo", Dritan Abazović rekao je nakon konsultativnog sastanka sa predsednikom Skupštine Ivanom Brajovićem da je dogovor da 23. septembra verifikuju mandate i izaberu predsjednika Skupštine.\n„Uspeli smo da u katastrofalnim uslovima pobedimo mafiju i nadam se da će to Skupština da pokaže. Zbog koronavirusa moramo da ubrzamo proceduru onih kojih treba da predstavljaju Vladu i Skupštinu“, rekao je Abazović a prenose Vijesti.\nOn je dodao da se nisu osećale nikakve opstrukcije. „Imamo već predlog ko bi bio predsednik Skupštine. Što se tiče Vlade trebaće više vremena da se ona konstituiše jer ima više obaveza. To se odmah neće desiti. Trebaće nam određeni broj dana“, rekao je Abazović.\nMilutin Đukanović, kandidat za poslanika koalicije „Za budućnost Crne Gore“ zahvalio se građanima.“Ispred k oalicije za budućnost Crne Gore zahvaljujem se građanima. Na izborima smo osvojili slobodu, sad moramo da formiramo prvu demokratsku vlast. Niko ne treba da sumnja da naša koalicija neće znati da valorizuje građansku volju bez DPS“, rekao je Đukanović.\nOn je poručio da neće biti problema da se formira skupštinska većina. „Prirodni put je da Zdravko Krivokapić bude mandatar. To je moje mišljenje“, poručio je Đukanović.\nMomo Koprivica iz koalicije „Mir je naša nacija“ rekao je da su u ime te koalicije istakli „da se Skupština unese u demokratske institucije koje funkcioniše“.\nBranimir Gvozdenović iz DPS-a rekao je da je ta partija pokazala ozbiljnost i odgovornost kao jedna državotvorna partija, i kada pobeđuje ili ne pobeđuje.\n„Priznali smo rezultate bićemo na sednici, stvorićemo kvorum, davaćemo doprinos demokratskoj atmosferi. DPS ima veću odgovornost jer je državotvorna partija“, poručio je Gvodzenović.\nPredsednik parlamenta Ivan Brajović najavio je za 23.septembar konstitutivnu sednicu Skupštine Crne Gore.\n„Predlog je jednoglasno prihvaćen, ne mora se čekati duže vreme… Izbori Crne Gore su pokazali da građani vjeruju institucijama“, rekao je Brajović posle konsultacija.\nPrema zvaničnim rezultatima parlamentarnih izbora, koalicija „Odlučno za Crnu Goru! DPS – Milo Đukanović“ osvojila je 30 mandata, koalicija „Za budućnost Crne Gore“ 27, koalicija „Mir je naša nacija“ deset, a platforma „Crno na bijelo“ četiri mandata.\nPo jednog predstavnika imaće Albanska lista „Nik Đeljošaj- Genci Nimanbegu“ i koalicija „Jedonoglasno“.\nCrna Gorakonstitutivna sednicakonsultacijevlada Crne Gore


Tanjug 17. maja 2021. 14:35\nBEOGRAD – Odbor za kulturu i informisanje Skupštine Srbije danas je u načelu prihvatio Predlog zakona o obnovi kulturno-istorijskog nasleđa i podsticanju razvoja Sremskih Karlovaca, koji je podnela Skupština Vojvodine.\nObrazlažući predlog pokrajinski je premijer Igor Mirović kazao da je neophodno da se novim zakonom regulišu osnovi za obnovu kulturno-istorijskog nasleđa Karlovaca, a s obzirom da je prethodni zakon donet pre 30 godina, te da novi treba da bude u skladu sa sistemskim zakonima koji uređuju oblast kulture, kulturnih dobara, planiranja, izgradnje i zaštite životne sredine.\n„Ovim zakonom utvrđuju se opšti uslovi za obnovu kulturno-istorijskog nasleđa i za podsticanje razvoja na teritoriji opštine Sremski Karlovci, kao i druga pitanja od značaja za obnovu kulturno-istorijskog nasleđa i podsticanje razvoja Sremskih Karlovaca“, rekao je Mirović.\nOn je pojasnio da se obnovom kulturno-istorijskog nasleđa Sremskih Karlovaca smatraju istraživanje, sanacija, konzervacija, restauracija, revitalizacija, prezentacija i korišćenje kulturno-istorijskog nasleđa, potom zaštita, uređenje i unapređivanje prirodnih dobara i životne sredine, komunalno opremanje, odnosno obnova i izgradnja prateće infrastrukture, s ciljem održivog razvoja lokalne zajednice.\nPredlogom je predviđeno i obrazovanje odbora za obnovu i razvoj Sremskih Karlovaca, na čijem čelu će se naći resorni ministar, dok će njegov zamenik biti pokrajinski premijer.\nNa sednici Odbora podnet je i jedan amandman na Predlog tog zakona.


Sve što treba da znate o The International 9 turniru - ITmagazin\nPočetna Esport Sve što treba da znate o The International 9 turniru\nBrojimo sate do početka devetog po redu The International Dota 2 turnira koji će biti poseban po nekoliko bitnih faktora, a nama najvažniji je onaj da će se po prvi put jedan TI prenositi u direktnom prenosu na televiziji na ovim prostorima, naravno na Sport Klub Esports TV kanalu.\nNajbolji Dota 2 timovi će se okupiti u Šangaju, čime je Kina kao najtrofejnija nacija u Doti konačno dobila priliku da bude domaćin turnira. Deveto izdanje takmičenja je na programu od 15. do 25. avgusta, s tim da će se grupna faza igrati od 15. do 18. avgusta, dok će plejof trajati od 20. do 25. avgusta.\nKao i u prethodnim izdanjima, 18 ekipa će biti podeljeno u samo dve grupe koja će svaka imati po devet timova. Četiri najbolje plasirana tima će proći direktno u pobednički baraž i imaće šansu da osvoje turnir čak i ako dožive jedan poraz zbog takozvanog sistema duplih eliminacija, dok će timovi koji završe od 5. do 8. mesta ići u gubitnički baraž gde neće imati pravo na kiks do kraja turnira.\nPoslednji tim na tabeli će završiti učešće na takmičenju pre plejof dela, a čak i ako završite kao poslednji tim odlazite kući bogatiji za preko 80.000 dolara.\nUpravo zbog nagradnog fonda je The International i najveći turnir u esportu još od svog prvog izdanja koji je ujedno bio i prvo esport takmičenje sa sedmocifrenim nagradnim fondom. Danas on nastavlja da obara rekorde i u ovom trenutku iznosi 32.685.384 dolara, a pobednici će osvojiti 45.5% nagradnog fonda, odnosno skoro 15 miliona dolara.\nOG je prošle godine dokazao da je moguće doći do titule i ispuniti svoj san iako niste među favoritima, ali ipak se moramo osvrnuti na timove koji su obeležili 2019/2019 takmičarsku sezonu i koji sa pravom dolaze u Šangaj u ulozi glavnih kandidata za najveći od svih pehara.\nGlavni favorit je svakako i tim koji je najviše pokazao na prehodnih pet Majora, a to je Team Secret. Dve titule, jedno drugo i jedno treće mesto na četiri vezana Majora najbolje oslikavaju snagu ovog tima koji predvodi Clement “Puppey” Ivanov, tima koji se preporodio od kad su u ekipu pred početak nove sezone došli poljski carry Michal “Misha” Jankowski i Ludwig “zai” Wahlberg.\nIpak, neshvatljiv poraz od OG-a koji je igrao sa trenerom na poslednjem Majoru u sezoni gde su završili između 9. i 12. poziciji može zabrinuti njihove navijače, koji očekivaju mnogo više od svojih miljenika.\nOdmah iza njih na listi favorita se nalazi Vici Gaming. Uz Secret jedini tim koji je završio sezonu sa dve Major titule, osvojivši poslednju upravo na EPICENTER Majoru 3-2 pobedom protiv Team Liquida u epskom finalu. Vici će imati ogroman pritisak na sebi kao trenutno najbolje rangirani predstavnik domaćina, i znajući koliko oštra kineska publika može biti podrška koju će imati će ujedno biti i mač sa dve oštrice ukoliko rezultati krenu po zlu.\nPosle njih kao dva glava favorita bi istakli Virtus.pro i Team Liquid. Za razliku od ruske ekipe Team Liquid nije uspeo da dođe do titule u sezoni koja je iza nas, ali su na dva poslednja Majora stigli do finala i čini se da zaista sve bolje igraju od kako je u ekipu stigao Aliwi “w33” Omar. Team Liqid danas ima najbolji CS:GO tim na svetu, u igri LoL su trostruki aktuelni prvaci Amerike i sve što im treba je da povrate tron u Doti da zaista budu najuspešnija esport organizacija svih vremena.\nNaravno ne smemo zaboraviti ni ekipe kao što su aktuelni prvak OG, prošlogodišnji finalista PSG.LGD kao i Evil Geniuses koji je bio treći na 3 od 5 odigranih Majora ova sezone. Ipak čini se da ove ekipe bar na papiru imaju mnogo manje šanse za titulu od četiri glavna favorita, a naravno ne treba zaboraviti ni sve preostale učesnike među kojima se nalaze: Fnatic, Ninjas in Pyjamas, TNC Predator, Alliance, Keen Gaming, Newbee (ex-Forward Gaming), Infamous, Chaos Esports Club, Na’Vi, Royal Never Give Up i Mineski.\nU momentu pisanja ovog teksta ostalo je još tačno 2 dana i 14 sati do prvog meča koji će otvoriti The International 9 i koji ćete moći da gledate u direktnom prenosu na Sport Klub Esports TV kanalu, a još uvek se ne zna ko će imati tu čast da otvori borbu za besmrtni tron, što ćemo objaviti na našem sajtu čim Valve izbaci preostale informacije koje svi željno iščekujemo.\nPiše: Vladimir Belopavlović\nPredhodni članakNeki Android telefoni dolaze s neželjenim gostima\nNaredni ćlanakStižu nove opcije na društvenoj mreži Twitter\nNeko iz mase na Interaktivni ekran na železničkoj stanici emitovao pornografiju\nRadovan Laćarak na SBB: Država nam zabranjuje da postavljamo kablovske mreže po Srbiji\nNikola na SBB: Država nam zabranjuje da postavljamo kablovske mreže po Srbiji\nADATA Technology, vodeći proizvođač DRAM modula visokih performansi, NAND fleš proizvoda i dodatne opreme...\nSedam problema s Instagramom i kako ih rešiti\nInstagram Radovan Laćarak - 13. Aprila 2019.\nIako je iz platforme za deljenje fotografija izrastao u društvenu mrežu, Instagram i dalje...\nUpravljanje sajber bezbednosnim rizicima\nBezbednost Radovan Laćarak - 17. Aprila 2018.\nNajnoviji trendovi sajber kriminala su raznovrsniji i kompleksniji nego ikad pre – oni uklučuju...


Trening u oblasti menadžmenta za državne službenike – RSJP\nTrening u oblasti menadžmenta za državne službenike\nČetvoro predstavnika Kancelarije uspešno su završili trening u oblasti menadžmenta za državne službenike koji rade u republičkim institucijama, a koji je sproveo Srpski menadžment centar uz podršku USAID-ovog Projekta za bolje uslove poslovanja. Cilj projekta bio je jačanje postojećih liderskih potencijala i upravljačkih kapaciteta rukovodilaca u odabranim institucijama u Republici Srbiji. Tokom maja i juna […]\nČetvoro predstavnika Kancelarije uspešno su završili trening u oblasti menadžmenta za državne službenike koji rade u republičkim institucijama, a koji je sproveo Srpski menadžment centar uz podršku USAID-ovog Projekta za bolje uslove poslovanja. Cilj projekta bio je jačanje postojećih liderskih potencijala i upravljačkih kapaciteta rukovodilaca u odabranim institucijama u Republici Srbiji. Tokom maja i juna 2013. godine, održano je četiri modula koji su obuhvatali niz treninga, seminara i radionica na teme kao što su strateško planiranje, donošenje odluka i određivanje prioriteta, upravljanje projektima, efikasnija primena propisa, razvoj ljudskih resursa i upravljanje komunikacijama.\nPored intenzivnog programa obuke u okviru ovog treninga, organizovane su i individualne edukativne sesije za visoke službenike Vlade Republike Srbije u cilju unapređenja njihovih liderskih sposobnosti i aktivnog učestvovanja u kreiranju pozitivnih promena i uspostavljanja efikasne državne administracije koja može pravovremeno i adekvatno da odgovori na potrebe poslovnog okruženja u Srbiji.


Litar evrosupera 95 jeftiniji je u Severnoj Makedoniji i Bosni i Hercegovini (BiH), gde košta 82 centa. Toliko košta i u Mađarskoj, i to su ujedno najniže cene evrosupera 95 u Evropi, piše portal Investitor.\nNajskuplji evrosuper plaćaju građani Holandije - 1,46 evra.\nKada je u pitanju evrodizel, litar u Crnoj Gori košta 89 centi, u Albaniji 1,36 evra, Srbiji 1,13 evra, a Hrvatskoj jedan evra. Litar evrodizela jeftiniji je u BiH gde košta 78 centi i Severnoj Makedoniji 68 centa, što je i najniže u Evropi. Najskuplji evrodizel plaćaju građani Albanije.


Vučić o Udruženoj opoziciji: Svako u Srbiji ima pravo da formira i kupuje stranke - Glas Podrinja\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas povodom formiranja Udružene opozicije Srbije, da je Srbija slobodna zemlja u kojoj svako ima pravo da se politički udružuje, formira i "kupuje" stranke.\nVučić je novinarima u Beogradu rekao da je kao predsednik države srećan zbog mogućnosti da svako iskazuje svoje političke planove.\n"Sloboda okupljanja u Srbiji, ako želite da protestujete je sveta sloboda za razliku od vremena, kada su oni koji se danas udružuju bili na vlasti i kada su ubili Ranka Panića jer mu nisu dali da prošeta do zgrade RTS", rekao je Vučić posle obilaska radova na rekonstrukciji Savskog trga u Beogradu.\nNaveo je i da je spreman da bude prvi ili među prvih deset političara čija će imovina biti proverena po novom Zakonu o poreklu imovine.\n"Ni moja ni imovina moje porodice nije se uvećala ni za jedan dinar od 2012. godina a voleo bih da vidite imovinu nekih pre nego što su ušli u vlast 2003. i posle izlaska iz vlasti 2013. godine, uvećanu za milijardu evra", rekao je predsednik Srbije.\nNajavio je da će sledeće nedelje objaviti i vest o "fantastičnoj" investiciji za Novi Sad i Vojvodinu.


Milenko Rajak | 058.ba\nZabilježeno u Rogatici – Veliko ne NATO paktu\nROGATICA – Već više od 10 dana u Ulici Srpske sloge, koja je glavna saobraćajnica i šetalište Rogatičana nalaze se plakate u boji sa kojih se, velikim slovima napisano, čita „Ne BiH NATO…izbor je naš“!!! Pošto se iz plakata…\nRješenjа o nepovrаtnim sredstvimа zа 6 porodicа poginulih borаcа\nROGATICA – Nаčelnik opštine Rogаticа Tomislаv Puhаlаc dаnаs je uručio rješenjа o dodjeli nepovrаtnih novčаnih sredstаvа zа 6 porodicа poginulih borаcа koje su bile nа redu nа rаng list zа dodjelu. Novаčаnа sredstvа zа trаjno stаmbeno zbrinjаvаnje u iznosimа…\nSjećanje na junake\nROGATICA – Povodom Preobraženjskih dana i krsne slave opštine Rogatica održan je pomen na spomen kosturnici poglinulim srpskim i crnogorskim vojnicima u borbi za oslobođenje 1914. godine u tadašnjem srezu Rogatičkom. Nakon što su sveštenici rogatičke srpske pravoslavne Crkve…\nUručeni pokloni za 30 domaćinstava\n04. januara 2013.\nROGATICA – Na području opštine Rogatica danas su povodom predstojećeg Božića uručeni pokloni za 30 domaćinstava iz kategorije porodica poginulih boraca, ratnih vojnih invalida i demobilisanih boraca lošijeg imovinskog stanja. Načelnik ove opštine Tomislav Puhalac rekao je novinarima da…


Nekada ruina, sada za ponos: Beograd pre pet godina i danas\n10:25 >> 15:12\nNaš glavni grad danas je jedno od najvećih gradilišta u Evropi\nProfimedia/ATA Images/24sedam/Katarina Mihajlović\nBeograd je danas jedno od najvećih gradilišta u Evropi, a slika grada bitno je izmenjena u poslednjih pet godina.\nSvakako najupečatljivija je izgradnja Beograda na vodi, dok se istovremeno radi i na nekoliko velikih infrastrukturnih projekata od nacionalnog značaja, od kojih je deo već završen.\nFoto 24sedam/Goran Sivački\nNajveći graditeljski poduhvat u poslednjih nekoliko decenija je Beograd na vodi, vredan 3,5 milijarde dolara, a do sada su izgrađene tri stambene višespratnice.\nNa prostoru od 100 hektara duž reke Save, elitnoj lokaciji u centru dvomilionske metropole, pre pet godina sve je bilo zapušteno, uz obalu su bili ukotvljeni stari brodovi, na kopnu dotrajale udžerice, a zelene površine zarasle u korov.\nModerno buduće gradsko jezgro prostiraće se na 1,8 miliona kvadratnih metara, a planirana je izgradnja 7.000 stambenih jedinica za oko 14.000 stanovnika.\nPored stambenih zgrada, na prestižnoj lokaciji završava se izgradnja „Galerije Beograd”, najvećeg tržnog centra u gradu, kao i hotela različitih kategorija, restorana, obrazovnih ustanova, šetališta uz reku od gotovo dva kilometra, kao i parkova s nizom zabavnih sadržaja.\nPrva stambena zgrada u sklopu projekta završena je 2018. godine, kada su se uselili i prvi stanari. Do sada su kompletno izgrađene tri stambene višespratnice, trenutno su u toku radovi na još nekoliko zgrada, a plan je da se izgradi još 16 stambenih kompleksa.\n“Galerija Beograd”, čije je otvaranje najavljeno za 18. decembar, prostiraće se na 300.000 kvadratnih metara, sadržaće 93.000 kvadrata prostora za izdavanje i imaće i 3.600 parking-mesta.\nPrestonica će dobiti i novi simbol, Kulu Beograd, koja će sa svojih 40 spratova i 168 metara biti najviša zgrada u Beogradu, a u okviru nje će se nalaziti i hotel.\nPrema najavama, ta zgrada, budući simbol grada, Kula Beograd, trebalo bi da bude završen krajem 2021. godine. U Kuli, čija je vrednost projekta oko 90 miliona evra, nalaziće se hotel i apartman “Sent Redžis”, a na poslednjem spratu i najviši vidikovac.\nU novembru prošle godine otvoren je Bulevar Vudroa Vilsona, kao i velelepni Beogradski park koji se prostire na 2,7 hektara površine. U okviru parka nalaze se, između ostalog, multifunkcionalni sportski teren, dečje igralište, stolovi za piknik i stoni tenis, kao i staza za šetnju i džoging dužine 700 metara.\nSavski trg sa Spomenikom Stefanu Nemanji\nNa Savskom trgu uveliko teku pripreme za postavljanje 23 metra visokog spomenika osnivaču srpske države Stefanu Nemanji. Izmeštanjem saobraćajnica na obode Savskog trga, pešacima je stvoren prostor od oko 20.000 kvadratnih metara na samom trgu, na podijumu i parteru oko zgrade bivše Glavne železničke stanice.\nNa trgu je u toku sadnja oko 300 stabala, pa će ovo, uz Savski park i drvorede duž ulica, biti jedan od zelenijih delova grada. Otvaranje rekonstruisanog trga planirano je za sredinu novembra.\nPrethodno je, prošle godine, završena rekonstrukcija Trga Republike, vredna gotovo osam miliona evra, a pre tri godine i Slavija, koja je u centralnom delu dobila fontanu.\nŽeleznička stanica Beograd centar (Prokop)\nIzgradnja nove centralne želežničke stanice u Beogradu počela je 1977. kao deo novog gradskog železničkog čvora i, nažalost, još nije završena. Poslednji betonski radovi na ovom kapitalnom projektu završeni su još 90-ih godina prošlog veka, da bi tek 2010. godine još dve stanične platforme bile osposobljene za potrebe gradske železnice Beovoz.\nKonačno 2014. godine ponovo kreću radovi na završetku Prokopa, koji će imati deset železničkih koloseka i šest putničkih platfomi, sa kapacitetom od 40.000 putnika na dan.\nNova autobuska stanica kod “buvljaka”\nFoto 24 sedam/Katarina Mihajlović\nPreko puta “buvljaka” u Bloku 42 na Novom Beogradu gradi se nova autobuska stanica, betonirano je skoro 90 odsto staničnog platoa, postavljeni šipovi za novu staničnu zgradu, rade se i pristupne saobraćajnice, a već do kraja godine tu će biti izmešten deo saobraćaja sa Beogradske autobuske stanice (BAS). Stanicu, na osnovu ugovora o javno-privatnom partnerstvu sa Gradom Beogradom, koji je obezbedio lokaciju, priključke i pristupne saobraćajnice, gradi BAS.\nOstružnički most, Miloš Veliki, obilaznica\nMost kod Ostružnice kompletno je završen u punom profilu autoputa, čime je kompletiran taj potez Obilaznice oko Beograda, ali i omogućena veza sa novoizgrađenim autoputem Miloš Veliki. Beogradski deo tog velelepnog putnog pravca nalazi se na potezu od Surčina do Obrenovca i on je, zapravo, deonica takozvanog Koridora 11, koja spaja trasu autoputa sa Obilaznicom oko Beograda.\nUkupna dužina deonice iznosi 17,6 kilometara u sklopu kojih se nalazi i novi most preko ušća Kolubare u Savu. Most preko Save je najznačajniji objekat na trasi sa ukupnom dužinom od 1,6 kilometara, a izgrađene su i dve petlje, šest manjih mostova i četiri nadvožnjaka.\nUkupna vrednost radova samo na toj deonici iznosila je više od 200 miliona evra.\nInače, izgradnja autoputa obilaznice oko Beograda jedan je od najznačajnijih infrastrukturnih projekata u Srbiji. Njena dužina je oko 70 kilometara, na potezu od Batajnice, preko Dobanovaca, Ostružnice, Bubanj Potoka, Vinče do Starčeva kod Pančeva.\nSekcija A, od Batajnice do Dobanovaca, dugačka 10,1 kilometara, kompletno je završena. Deonica od Dobanovaca do Bubanj Potoka, dugačka 37,3 kilometara, polovično je urađena, dok Sekcija C, od Vinče ka Pančevu, dugačka 22 kilometra na kojoj je planirana i izgradnja mosta preko Dunava, čeka kompletan završetak trase od Batajnice do Bubanj Potoka. To je ujedno i najkomplikovaniji deo obilaznice, jer podrzumeva izgradnju 11 vijadukta, dva tunela i mosta preko Dunava.\nAutoput Miloš Veliki Beograd Beograd na vodi Beogradska autobuska stanica gradnja obilaznica Ostružnički most Prokop Savski trg Urbanizam


Popuštanje mera od ponedeljka - www.lobi-info.rs\nVlada Srbije je na jučerašnjoj sednici od ponedeljka, 27. aprila, dozvolila rad pijacama na zatvorenom, frizerskim i kozmetičkim salonima, kao i teretanama i fitnes centrima, a od sledeće nedelje biće obnovljen i međugradski saobraćaj, saopštio je epidemiolog Predrag Kon.\nOn je na redovnoj konferenciji za novinare posvećenoj korona virusu kazao da će prostori u kojima se obavljaju navedene delatnosti morati da se pridržavaju postojećih mera zaštite, koje podrazumevaju upotrebu maski, rukavica i dezinfekcionih sredstava, ali da će se na njih primenjivati rigoroznije mere.\n„Pojedini objekti, poput teretana i fitnes centara, moraju dodatno pojačati dezinfekciju prostora i posebnim protokolima urediti (poslovanje) kako bi se poštovale mere socijalnog distanciranja“, citirao je Kon saopštenje Vlade Srbije.\nOn je naveo da će biti preporučeno da frizeri, kozmetičari i teretane rade samo po principu zakazivanje termina, kako bi se izbeglo okupljanje većeg broja ljudi.\nKon je podsetio da mere zabrane kretanja traju od 18 časova do ponedeljka u 5 ujutro, da će penzioneri u nedelju moći da iskoriste svojih pola sata za šetnju, a da će od sledeće nedelje moći da u krugu od 600 metara od svog stana šetaju po sat vremena u periodu od 18 do 1 čas.


Crnogorska delegacija sa predstavnicima dijaspore u zemljama Beneluksa\nCrnogorska delegacija sa predstavnicima udruženja ...\nCrnogorska delegacija sa predstavnicima udruženja crnogorske dijaspore u zemljama Beneluksa\nMinistar unutrašnjih poslova i koordinator Ministarstva pravde, ljudskih i manjinskih prava Sergej Sekulović sinoć je razgovarao sa predstavnicima udruženja dijaspore Belgije, Holandije i Luksemburga. Sastanak je bio prilika da se određena pitanja i teme demistifikuju i da se riješe pojedini problemi koji su se javili kao rezultatat pojačane medijske ali i pažnje drugih aktera.\nIzmjene i dopune Zakona o registrima prebivališta i boravišta i Zakon o crnogorskom državljanstvu bili su u fokusu interesovanja sagovornika i ministar Sekulović je upoznao prisutne sa aktivnostima i planovima MUP-a u ovoj oblasti. Naglasio je da nikad nije bilo namjere za oduzimanje državljanstva i automatsko brisanje iz biračkih spiskova. Pojasnio je i da je diskurs koji je stvoren a koji je ujedinio pitanje crnogorskog državljanstva sa uređenjem registra prebivališta i u sve to ubacio elemente izbornog prava, doveo do potpunog nerazumijevanja, zamjene teza i atmosfere usijanja.\nPredstavnici udruženja dijaspore izložili su svoje viđenje ovih pitanja i pokazali visok stepen razumijevanja ali i podrške. Takođe, predstavnici dijaspore iznijeli su i niz predloga kojim bi se unaprijedio kvalitet života, jačanje veza sa Crnom Gorom i ostvarivanje prava naših iseljenika a koji su u direktnoj nadležnosti Ministarstva unutrašnjih poslova Crne Gore poput ponovnog aktiviranja mobilne jedinice za biometriju.\nSastanku sa dijasporom prisustvovao je i direktor Uprave policije Zoran Brđanin. Direktor je prisutnima predstavio aktivnosti koje su u toku kada je u pitanju Uprava policije i reforma iste, kao i planove za naredni period. Iskoristio je priliku da upozna prisutne sa jačanjem koncepta policije u zajednici i na tom fonu ih pozvao da dostave predloge koji će biti od značaja u ovom reformskom procesu.\nZaključeno je da upravo dijalog koji je bio i ostaje na snazi predstavlja najbolji mogući način ne samo za prevazilaženje potencijalnih razlika u mišljenjima, već i rješavanje nekih od ključnih pitanja poput navedenih.\ndijaspora Sastanak Sergej Sekulović Zoran Brđanin\nSekulović-Johanson: Crna Gora je na jasnom putu ka EU 26.10.2021.


Predsednik Vlade Crne Gore Milo Djukanovich ocenio je na Kran Montana forumu u Milocceru da nije realno occekivati da "suverenisticcki blok" u Crnoj Gori ostane bez drzzave u sluccaju da za nezavisnost glasa 54,9 odsto izasslih na referendum.\nNajavljujuchi da che se vlast narednih dana izjasniti o predlogu EU, Djukanovich je upozorio da on "sadrzzi faktor rizika po stabilnost, jer napussta temeljno naccelo da jedan glas visse predstavlja vechinu". On je poruccio da je crnogorska vlast spremna da "preda u ruke buduchnost" onima koji su za drzzavnu zajednicu ukoliko odluka bude doneta sa "samo jednim glasom visse za zajednicu". Djukanovich je, medjutim, naveo da "apsolutno" veruje da u Crnoj Gori postoji suverenisticcka vechina, zbog ccega, kako je rekao, nestrahuje za rezultat referenduma.\nEvropska unija je predlozzila da odluku na referendumu o drzzavnom statusu Crne Gore treba da potvrdi 55 odsto izasslih biracca.


Vladimiru Putinu zabranjeno prisustvo Olimpijskim igrama u naredne dvije godine - Čitaj.ba\nPočetna/Vijesti/Svijet/Vladimiru Putinu zabranjeno prisustvo Olimpijskim igrama u naredne dvije godine\nMeđunarodni sud za sportsku arbitražu (CAS) zabranio je predsedniku Rusije Vladimiru Putinu da dvije godine prisustvuje Olimpijskim i Paraolimpijskim igrama, kao i svjetskim prvenstvima, navodi se u saopćenju suda. Zabrana suda odnosi se na “predstavnike ruske vlade”.\nKako se navodi u specijalnom paragrafu odluke, predstavnici vlade su “zamjenici ministara, ministri, zamenici premijera, premijer i predsednik Ruske Federacije”, prenosi Sputniknews.com.\nInače, CAS je stao na stranu Svjetske antidoping agencije (WADA) u sporu sa Ruskom antidoping agencijom (RUSADA) pa se ruski sportisti na velikim takmičenjima neće moći takmičiti pod zastavom svoje zemlje sve do 16. decembra 2022. godine.\nOsim toga, RUSADA je dužna da agenciji WADA plati iznos od 930.000 eura kao naknadu za troškove koje je WADA imala od januara 2019. do datuma odluke.\nNapominje se da predstavnici Vlade Rusije neće moći da dobiju akreditaciju, kao ni da prisustvuju svjetskim prvenstvima u raznim sportovima. Pri tome se ograničenja ne odnose na zvaničnike koji su članovi Međunarodnog olimpijskog komiteta ili su od šefa države na čijoj teritoriji se događaj održava dobili poziv za takmičenje.


Kim Džong Un opet nestao: Tri nedelje se nije pojavio u javnosti - Sputnjik Srbija\n07:17 25 Novembar 2020\n12:24 22.05.2020 (osveženo 16:01 22.05.2020) Preuzmite kraći link\nLider Severne Koreje Kim Džong Un nije se u poslednje tri nedelje pojavljivao u javnosti, saopštila je južnokorejska novinska agencija „Jonhap“.\n„Vlasti Južne Koreje pomno prate situaciju sa Kimom“, rekao je predstavnik južnokorejskog Ministarstva za ujedinjenje korejskih republika Jo Sang Ki.\nPrethodno je „Jonhap“ saopštio da lideru Severne Koreje nije rađena nikakva operacija, uprkos pisanju svetskih medija koji su spekulisali o zdravlju severnokorejskog lidera, tvrdeći da se nakon neuspele operacije nalazi u životnoj opasnosti.\nPodsetimo, severnokorejski lider Kim Džong Un pojavio se u javnosti početkom maja, što je bio prvi put posle 20 dana pošto je prisustvovao ceremoniji otvaranja jedne fabrike severno od Pjongjanga.\nKim je tada presekao crvenu traku na ceremoniji otvaranja hemijske fabrike, a prisutni su, kako su preneli severnokorejski mediji, „gromoglasno uzviknuli ’ura‘ i tako pozdravili vrhovnog vođu“.\nSeverna Koreja, nestao, zdravlje, Kim Džong Un


Canon MAXIFY GX6040 – štampači - Canon Serbia\nProsečna ušteda od 85% ukupnog troška posedovanja\nIskusite izuzetno produktivno poslovno štampanje uz MegaTank i dopunjive kartridže sa mastilom visokog učinka. Računajte na otiske poslovnog kvaliteta i izuzetno niske ukupne troškove posedovanja.\nProsečna ušteda od 85% ukupnog troška posedovanja u odnosu na 10 najboljih laserskih i inkdžet štampača4\nKalkulator ukupnog troška posedovanja \nMALE ODLUKE, MAKSIMALNA UPEČATLJIVOST\nBrzo kreirajte dokumente poslovnog kvaliteta uz prosečnu uštedu od 85% na ukupne troškove posedovanja u odnosu na 10 najboljih laserskih i inkdžet štampača4, uz ove izuzetno pouzdane MegaTank štampače sa dopunjivim kartridžima za zadatke velikog obima.\nMAXIFY GX – video proizvoda\nŠtampač sa dopunjivim kartridžima koji pruža ozbiljne performanse.\nOdaberite isplativ poslovni štampač koji se savršeno uklapa u vaše okruženje.\nSerija MAXIFY GX\nŠtampanje, kopiranje i skeniranje uz ADF i Wi-Fi / Ethernet\nŠtampanje, kopiranje, skeniranje i faks, uz D-ADF i Wi-Fi / Ethernet\nŠtampač sa dopunjivim kartridžima sa mastilom\nUčinak (štampanje A4 dokumenata u boji)\nCrna: 6.000 stranica1\n(Ekonomični režim 9.000 stranica)2\nU boji: 14.000 stranica1\n(Ekonomični režim 21.000 stranica)2\nLCD ekran u boji osetljiv na dodir veličine 6,9 cm koji može da se naginje\nVelike brzine štampe³\nCrna 24 slike u minuti\nU boji 15,5 slika u minuti\nVreme do prvog otiska (FPOT), crno-belo³\nPribližno 7 sekundi\nADF za 50 listova\nD-ADF za 50 listova\n(dvostrano skeniranje u jednom prolazu)\nSvestrano manipulisanje medijima\nFoto-papir za višestruko lepljenje\nMediji za nanošenje otisaka peglom na tkaninu\nŠtampanje banera dužine 1.200 mm\nPun opseg opcija za povezivanje\nWi-Fi (2,4 GHz i 5 GHz)\nSkeniranje u fasciklu\nSkeniranje na USB uređaj\nKapacitet običnog papira\nZadnje ležište: 100 listova\nKaseta 1: 250 listova\nKaseta 2: 250 listova\nPribližno 399 x 410 x 254\nPribližno 399 x 410 x 314\nKartridž za održavanje\nDa – korisnik može da zameni\nIzvanrednost u svakom okruženju\nTamo gde su mali troškovi po strani i svakodnevno štampanje velikog obima važni, MAXIFY GX6040 zaista pruža maksimum.\nBrzo pravite portfolije nekretnina za klijente, lako skenirajte i kopirajte ključne dokumente pomoću mehanizma za automatsko uvlačenje dokumenata kapaciteta 50 listova – bez brige o tome da će se potrošiti mastilo ili papir. Štampajte vizitkarte na mat ili sjajnim medijima.\nVeoma jednostavno štampajte fakture zahvaljujući postojanoj pouzdanosti, velikoj brzini i kompaktnim dimenzijama. Kreirajte izdržljive materijale za prodajno mesto visokog kvaliteta, promotivne banere i oznake – sve interno.\nŠtampajte evidenciju pacijenata, podatke o novim zakazanim pregledima, pa čak i štampajte direktno na kovertama. Kreirajte upečatljive marketinške materijale da biste promovisali ponudu klinike.\nLako svakodnevno kreirajte materijale za učenje, brošure za prezentacije i administrativne dokumente pomoću isplativog štampača.\nMali troškovi koji ostaju mali\nUživajte u ogromnom broju odštampanih strana i malim troškovima po stranici\nIzdržljivi dokumentu – veoma brzo\nVelike brzine od 24 slike u boji crno i 15,5 slika u minuti u boji3.\nKompaktan, ali izuzetno funkcionalan\nMale dimenzije, ali i performanse uz mnoštvo funkcija.\nMaksimalno povećajte efikasnost\nEnergetska efikasnost za smanjivanje troškova, vremena i otpada.\nVeoma jednostavno povezivanje za udaljeno štampanje, kopiranje i skeniranje\nSmanjite troškove poslovnog štampanja uz ogromni učinak od 14.0001 strana uz komplet boca sa mastilom u boji, odnosno 6.0001 strana uz bocu sa crnim mastilom. Pređite na ekonomični režim za još veću uštedu.2\nMetodologija proračuna \nŠtampajte upečatljive poslovne dokumente sa izuzetno oštrim detaljima pri velikim brzinama od 24 slike u minuti crno i 15,5 slika u minuti u boji.3 Lako upravljajte radnim procesom za dokumente pomoću namenskih poslovnih funkcija.\nSa lakoćom savladavajte guste rasporede uz mehanizam za automatsko uvlačenje dokumenata kapaciteta 50 listova, ekran u boji od 6,9 cm osetljiv na dodir i kapacitet papira do 350 listova. Rad sa raznovrsnim medijima – štampajte čak i banere dužine do 1,2 m.\nPokažite odgovornost uz energetski efikasno inkdžet štampanje pomoću boca sa mastilom visokog učinka koje doprinose smanjivanju količine otpada. Kartridž za održavanje koji može da zameni korisnik svodi vreme neoperativnosti na minimum.\nŠtampajte, skenirajte, kopirajte i povezujte se na informatički oblak uz aplikaciju Canon PRINT. Tu je kompatibilnost sa funkcijama Apple AirPrint (iOS) i Mopria (Android), uz Ethernet vezu i Wi-Fi podršku za dva opsega.\nUživajte u glatkom povezivanju sa dlana na štampač uz aplikaciju Canon PRINT. Veoma jednostavno štampajte, kopirajte i skenirajte pomoću pametnih uređaja, proveravajte status štampača i povežite se sa informatičkim oblakom, za fleksibilniju kontrolu.\nRadite u harmoniji\nKorišćenjem Canon mastila i papira u harmoniji sa Canon štampačem svaki put dobijate izvanredne rezultate.\nKartridž sa pigmentnim crnim mastilom velikog kapaciteta, za poslovne dokumente visokog kvaliteta.\nKartridž sa pigmentnim cijan mastilom velikog kapaciteta, za poslovne dokumente visokog kvaliteta.\nKartridž sa pigmentnim magenta mastilom velikog kapaciteta, za poslovne dokumente visokog kvaliteta.\nKartridž sa pigmentnim žutim mastilom velikog kapaciteta, za poslovne dokumente visokog kvaliteta.\nKartridž za održavanje MC-G01\nKartridž za održavanje koji može da zameni korisnik radi maksimalnog skraćivanja vremena neoperativnosti.\nTražite nešto slično?\nZašto ne biste istražili neke od ovih proizvoda iz našeg PIXMA i MAXIFY asortimana.\nSerija MAXIFY MB5450\nVišenamenski štampač, faks, skener i mašina za kopiranje u boji sa brzinom štampe od 24 slike u minuti crno-belo i 15,5 slika u minuti u boji. Robustna serija Canon MAXIFY MB5450 napravljena je za produktivnost i ne pravi kompromise po pitanju performansi, kvaliteta i pouzdanosti.\nGde kupiti Prikaži detalje Serija MAXIFY MB5450 \nSerija MAXIFY MB5150\nRobustni višefunkcionalni inkdžet štampač, skener, mašina za kopiranje i faks u boji sa podrškom za mobilne uređaje i usluge informatičkog oblaka, velikom brzinom štampe od 24 slike u minuti crno-belo i lakom mrežnom integracijom.\nGde kupiti Prikaži detalje Serija MAXIFY MB5150 \nBrzo (15,5 slika u minuti) inkdžet štampanje u boji, uz učinak do 2.500 stranica, male troškove korišćenja i Wi-Fi.\nGde kupiti Prikaži detalje MAXIFY iB4150 \nOdštampajte do 18.000 stranica i održite proizvodnju bez prekida, uz mehanizam za automatsko uvlačenje dokumenata kapaciteta 35 listova, za visok kvalitet i male troškove korišćenja.\nPrikaži detalje Canon PIXMA G7040 \nKompletan asortiman Canon mastila, tonera i papira za vaš štampač.\nOriginalni Canon potrošni materijal napravljen je tako da radi u savršenoj harmoniji sa vašim Canon štampačem.\nUčinak kartridža sa mastilom koji se koristi za početno podešavanje je manji u odnosu na zamenski kartridž pošto se određena količina mastila troši na ispunjavanje glave za štampanje tokom podešavanja. Učinak predstavlja procenjenu vrednost na osnovu metoda za pojedinačno testiranje kompanije Canon, uz upotrebu grafikona za boje ISO/IEC 24712 i simulaciju uzastopnog štampanja sa zamenskim kartridžima sa mastilom nakon početnog podešavanja.\nUčinak crnog i mastila u boji ne bi trebalo kombinovati.\nUčinak značajno varira u zavisnosti od štampanog sadržaja i drugih faktora.\nEkonomični režim smanjuje potrošnju mastila smanjivanjem gustine; moguće je odštampati 50% više stranica nego u standardnom režimu\nBrzine štampanja dokumenata predstavljaju prosečne ESAT vrednosti (Word, Excel, PDF) sa testom za kancelarijsku opremu u podrazumevanom jednostranom režimu, ISO/IEC 24734.\nBrzina štampanja može da se razlikuje u zavisnosti od konfiguracije, interfejsa, softvera, složenosti, režima, pokrivenosti, tipa papira itd.\nUkupni troškovi posedovanja (TCO) zasnovani su na početnoj kupovnoj ceni za hardver, uz troškove za mastilo ili toner tokom fiksnog perioda (uslove pogledajte u nastavku). Imajte u vidu da dodatni promenljivi troškovi mogu da utiču na ukupne troškove posedovanja, uključujući, bez ograničenja, drugi potrošni materijal, pakete mastila i tonera, pakete mastila i tonera visokog učinka, servisiranje, potrošnju struje i rezervne delove.\nNavedena ušteda u procentima predstavlja procenu ukupne uštede za obim štampe od 1.000 stranica mesečno (50% u boji i 50% monohromatski), tokom perioda od 60 meseci (5 godina).\nUkupni troškovi posedovanja (TCO) zasnovani su na sledećem proračunu: [prosečna cena po strani u boji x obim štampe u boji - minus strane sa priloženim mastilom / tonerom] plus [prosečna cena po monohromatskoj strani x obim monohromatske štampe - minus strane sa priloženim mastilom / tonerom] plus [troškovi za hardver] plus [cena kartridža za održavanje, samo za MAXIFY GX modele].\nModele za poređenje pri izračunavanju uštede na ukupnim troškovima posedovanja (TCO) čini 10 najprodavanijih laserskih štampača u boji i 10 najprodavanijih inkdžet štampača prema istraživanju IDC EMEA Hardcopy Tracker (podaci od 1. kvartala 2020. do 3. kvartala 2020.). Prosečna prodajna cena (ASP) štampača u EUR (€) preuzeta je iz istraživanja IDC EMEA Hardcopy Tracker (podaci od 1. kvartala 2020. do 3. kvartala 2020.), a cene potrošnog materijala su preuzete sa zvaničnih veb stranica proizvođača 2. februara 2021.\nHardver i potrošni materijal za serije Canon MAXIFY GX7000 i Canon MAXIFY GX6000 uključeni su isključivo zbog ovog kalkulatora ukupnih troškova posedovanja uz preporučenu maloprodajnu cenu („RRP“) koja uključuje PDV.\nPDV je uključen, ali imajte u vidu da troškovi isporuke nisu uključeni pri izračunavanju cena. Cene su podložne promenama usled uslova na tržištu.\nTroškovi štampe su zasnovani na korišćenju podrazumevanih postavki na Canon štampačima i štampačima konkurenata. To je u skladu sa uslovima testiranja koji se koriste za ISO/IEC test učinka za relevantnu kategoriju.\nCena po strani je izračunata na osnovu prodajne cene potrošnog materijala navedene na veb stranicama proizvođača podeljene zvaničnim učinkom koji je objavio proizvođač u javno dostupnim informacijama. Cena po strani je zasnovana na simulaciji štampe test šablona iz standarda ISO/IEC24712 za inkdžet štampače i standarda ISO/IEC 19798 za laserske štampače u boji.\nSve specifikacije i podaci o performansama proizvođača preuzeti su iz javno dostupnih informacija, ali to nije ograničeno samo na brošure i veb stranice proizvođača. Učinak tonera i mastila kompanije Canon i konkurenata preuzeti su iz objavljenih specifikacija proizvođača.\nU svrhu fer poređenja i tačnog prenošenja podataka, podaci o učinku potrošnog materijala preuzeti su za toner ili mastilo sa najvišim standardnim učinkom dostupne u vreme objavljivanja, što je utvrđeno pomoću ISO standarda. Poređenje ne uključuje kombinovane pakete, XL i višestruke pakete. Ovi podaci su javno dostupni.


Fondacija UniCredit i Univerziteti raspisala konkurs za stipendije za Prvi letnji program - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tFondacija UniCredit i Univerziteti raspisala konkurs za stipendije za Prvi letnji program\nFondacija UniCredit i Univerziteti raspisala konkurs za stipendije za Prvi letnji program\nby bifadmin 30. decembra 2014.\nFondacija UniCredit i Univerziteti raspisala je konkurs za dodelu četiri stipendije u iznosu od 1.500 evra za Prvi letnji program. Stipendije će omogućiti studentima iz 17 evropskih zemalja u kojima posluje UniCredit, uključujući i Srbiju, da učestvuju u Letnjem programu u trajanju od najviše tri nedelje, tokom jula i avgusta, na ekonomskim fakultetima u Barseloni (Barcelona Graduate School of Economics) i Londonu (London School of Economics and Political Science). Svi zainteresovani mogu da se prijave do 15. januara 2015. godine.\nPrijave se popunjavaju elektronski, direktno na sajtu Fondacije UniCredit i Univerziteti. Naučni komitet Fondacije će najkasnije do 15. marta 2015. godine izabrati četvoro stipendista, kao i dve rezerve. Dobitnici će, zatim, direktno slati svoje prijave na izabrane fakultete, uz napomenu da su ostvarili pravo na stipendiju od strane Fondacije UniCredit i Univerziteti.\nDa bi mogli da učestvuju na konkursu, neophodno je da kandidati budu državljani jedne od zemalja u kojima posluje UniCredit, među kojima je i Srbija, i to bez obzira na kom univerzitetu u svetu studiraju. Pored toga, neophodno je da budu upisani na treću godinu studija, na master ili na doktorske studije, iz oblasti ekonomije, finansija, bankarstva, menadžmenta inženjeringa, političkih nauka ili prava.\nNova novčanica od 20 evra u februaru\nKriza narušila noćni život Madrida


Radio televizija Rožaje - EU kupuje dodatnih 300 miliona doza vakcina\nKako je najavila, 75 miliona doza biće isporučeno u prvoj polovini godine, dok će ostatak stići u trećem i četvrtom kvartalu.\n“To je oko 80% stanovništva Evropske Unije. A druge vakcine dolaze narednih nedjelja i mjeseci,” rekla je Lajen.\nLajenova je naglasila da je pored Evropljana vazno obezbijediti vakcine i za zemlje susjede EU.\n“Moramo garantovati da naši susjedi imaju pristup dozama vakcine, tu prvenstveno mislim na zemlje koje nemaju dovoljno finansijskih sredstava i kojima je potrebna naša podrška i pomoć”, kaže Lajen.\nUkoliko svi ugovori koje je EK sklopila sa potecijalnim proizvođačima vakcina budu realizovani, EU će raspolagati sa 2,3 milijarde doza vakcina, što je dovoljno i za EU i za njene susjede, kazala je predsjednica Komisije.\n”Bezbjedni ćemo biti samo onda kada svi u EU i susjedstvu budu imali pristup vakcinama”, zaključila je fon der Lajen.


BalkanMagazin :: Život Milana Pavkova „kao za film“\nčetvrtak, 08. novembar 2018 07:53\n(četvrtak, 08. novembar, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nNovi Sad, 07.11.2018 - SEE-IT Samit, prvi međunarodni sajam za informaciono-komunikacione tehnologije (IKT) u Srbiji počeo je danas na Novosadskom sajmu i trajaće do 9. novembra\nU izjavama odbronika opozicije koje je gradonačelnik Šapca predao članovima kongresa Saveta Evrope stoji da „ko ne pređe u SNS, može da očekuje otkaz, privođenje“. Naprednjaci su počeli da prete listu Danas zbog izveštaja iz Strazbura. Vučić će se sastati sa Merkelovom u Parizu. Srbija je pala za pet mesta na listi Svetske banke, Vučić okrivio ministarstva privrede i energetike. Vulin je za vežbu „Vek pobednika“ rekao da takvu nismo videli „još od vremena JNA“. „Osvanuo je novi dan za Ameriku“, poručile su demokrate nakon pobede na izborima za Predstavnički dom. Milanu Pavkovu, igraču Zvezde koji je dao golove Liverpulu, govorili su da „nije talentovan“.\nIli u SNS ili otkaz\nList Danas prenosi šta piše u izjavama odbornika opozicije koje je gradonačelnik Šapca predao članovima Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope u tekstu pod naslovom „Ko ne pređe u SNS može da očekuje otkaz, privođenje“. Bojan Jarić iz Bača je posvedočio da je dobio otkaz, jer nije hteo da promeni stranku. „Kao član DS-a nisam ’dostojan’ za nastavu veronauke“, rekao je Vladimir Veljković iz Niša. Julija Jovanović iz Trstenika pričala je o svojim usmenim pozivima u policiju, privođenjima i pritvoru. Tatjana Vešović iz Vršca kaže da joj je poručeno da pređe u SNS, „a potom je usledila medijska hajka“.\nPretnje naprednjaka Danasu\nJavnost i novinarska udruženja oštro su osudili napade šefa poslaničke grupe SNS-a Aleksandra Mitrovića na list Danas. Naslov teksta je „Naprednjaci pokušavaju pretnjama da ugase Danas“.\nVučić sa Merkelovom u Parizu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je juče u Helsinkiju da je dobio iz kabineta nemačke kancelarke Angele Merkel zahtev za bilateralni sastanak u nedelju u Parizu. „To govori o značaju i mestu Srbije. Treba ljudi da budu ponosni i zadovoljni“, poručio je Vučić novinarima, a objavljuje Politika. Kazao je da uvek želi da vidi Merkel i dodao da smatra da će Evropa mnogo da izgubi kada ona ode. Podsetio je da nije bilo Merkel, i da nije Elmar Brok došao u Hrvatsku da kaže da je Zagreb kriv, imali bismo nove sukobe kada su se pred granicom Hrvatske formirale kolone kamiona od 15 kilometara 2015. godine.\nMinistarka kriva za pad na listi\nDok su prethodnih dana svi pokušavali da pronađu opravdanje zašto je Srbija nazadovala za pet mesta na Duing biznis listi Svetske banke, govoreći da nismo toliko loši, a drugi su brže sprovodili reforme, predsednik Srbije Aleksandar Vučić kritikovao je ministarstva privrede i energetike, kao i pojedina javna preduzeća. On smatra da je brže i bolje trebalo da se rei dobijanje priključka za električnu energiju i pitanje stečaja, koji između ostalog vuku nazad našu zemlju na toj listi, prenosi Politika. Vučić nije izostavio ni Zoranu Mihajović, koja u vladi vodi radnu grupu za listu po lakoći poslovanja, rekavši da je morala da bude „povećenija“. Za njega nije opravdanje metodologija Svetske banke, odnosno to što efekte propisa ocenjuje do juna, a ključni zakoni koji bi mogli da doprinesu boljoj poziciji Srbije na ovoj listi su doneti u drugoj polovini godine.\nMoskva, 07.11.2018 - komunisti obeležavaju 101. godišnjicu Boljševičke revolucije iz 1917. godine u Moskvi\nVulin: Vežba kao u vreme JNA\nVojni vrh Srbije, s ministrom odbrane Aleksandrom Vulinom i načelnikom Generalštaba BS general-potpukovnikom Milanom Mojsilovićem na čelu, obišao je jedinice razmeštene na poligonima „Međa“ kod Leskovca i „Titel“ na Tisi gde se pripremaju za predstojeću vežbu „Vek pobednika“. „Na Poligonu ’Međa’ i u Titelu vežba oko 2.000 pripadnika Vojske Srbije, 15 vazduhoplova, kao i više od 35 različitih plovila. Svi naši pripadnici su spremni, visoko motivisani, tehnika je ispravna i sve pripreme za vežbu teku po planu. Ja sam zadovoljan, kao što su zadovoljni i svi naši pripadnici što mogu da učestvuju u ovako velikoj vežbi, vežbi koju nismo videli još od vremena JNA“, rekao je Vulin, a prenosi Politika.\nOsvanuo „novi dan za Ameriku“\nDve godine se činilo da ne može da se oporavi od poraza Hilari Klinton, ali Demokratskoj stranci je sada pošlo za rukom da preneraženost zbog dolaska Donalda Trampa na vlast pretvori u nešto konkretno – pobedu na izborima. Američke demokrate su osvojile većinu u Predstavničkom domu, ali je predsednikova Republikanska stranka ojačala vlast u Senatu, zbog čega se može reći da su na prekjučerašnjim izborima svi ponešto dobili, uključujući i Trampa, prenosi Politika. Posle osam godina, partija Hilari i Bila Klintona i Baraka Obame ponovo je nadmoćna u Predstavničkom domu, što joj daje mogućnost da blokira Trampove zakone o imigraciji ili porezima, kao i da odbija njegove predloge budžeta. „Osvanuo je novi dan za Ameriku“, rekla je Nensi Pelosi, koja će se od januara verovatno nalaziti na čelu Predstavničkog doma. Ona je tu funkciju obavljala i ranije, kada su demokrate vladale Kongresom.\nVašington, 07.11.2018 - konferencija za novinare predsednika SAD Donalda Trampa\nPavkovu rekli da nije talentovan\nZuzana, majka Milana Pavkova, za Informer kaže: „Ljudi, umalo nismo umrli kad je Milan dao golove!“ „Sto puta je hteo da odustane od fudbala, govorili su mu da nije talentovan, teško mu je bilo da se probije odave iz Begeča, iz sela“, priča majka fudbalera.\nDragan Ivanović, prvi trener junaka Crvene zvezde, kaže da je Milana doveo na trening „pravo sa benzinske pumpe“.\nI Srpski telegraf piše „sve o heroju Pavkovu, junaku delija“. Majka Zuzana za ovaj list kaže da ga je fudbal spasao, „sadio bi kukuruz“.\nBlic je takođe bio u poseti porodici Pavkova. Tekst nosi naslov izjave Milanove majke, koja kaže: „Sine Milane, da li ja ovo sanjam?“\nUz markicu „Fantastično“ i „Scenario za film, kako je totalni autsajder preko noći postao pobednik“, Kurir objavljuje „neverovatnu životnu priču Milana Pavkova“, čiji je ceo život „splet slučajnosti“. „Neplanirano rođen, počeo kao odbrambeni igrač, slučajno došao u Zvezdu, letos planirali da ga prodaju, protiv Salcburga ušao kao zamena, nije trebalo da igra protiv Liverpula“, nabraja list.\nEvropa bruji o podvigu crveno-belih na Marakani, pišu i Novosti. Neki od medijskih naslova su da su „vratili dušu fudbalu“ i zadali „šamar bogatima“. „Šutirao u tarabe, izbušio Liverpul“, naslov je teksta.


Osvježeno 18. mart/ožujak, 2016.\nIzbjeglice u Preševu, Srbija, 16. mart 2016.\nEvropski lideri postigli su privremeni dogovor sa Turskom o zaustavljanju ilegalnih migracija u Evropu. Predsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk predložio je da svih 28 članica odobri tekst dogovora bez prethodnih izmjena, prenosi Rojters.\n"Tusk je spreman da EU liderima predoči tekst sporazuma na usvajanje koji je postignut nakon dvodnevnih pregovora", rekao je neimenovani izvor iz Brisela za Rojters.\nDogovoreno je da će migranti koji ilegalno stignu u Grčku poslije 20. marta, biti vraćeni u Tursku. Takođe, od tog datuma turski zvaničnici boraviće na grčkom ostrvu, dok će u Turskoj biti raspoređeni grčki zvaničnici. U nacrtu teksta piše da dogovor obuhvata privremene mjere čija primjena će doprinjeti okončanju ljudske patnje.\nPrema izjavi jednog visokog zvaničnika iz Brisela, premijer Turske je prethodno izjavio da će prihvatiti dogovor ukoliko on bude podržan od svih zemalja članica.\nPrethodno je češki premijer Bohusalv Sobotka naveo da "postoji jaka volja da se postigne dogovor".\nDogovor podrazumijeva da će Ankara prihvatiti sve migrante koji su ilegalno prešli u Grčku, uključujući i državljanje Sirije, ukoliko zauzvrat EU preuzme hiljade sirijskih izbjeglica direktno iz Turske.\nU međuvremenu, turske vlasti saopštile su da su u kopnenoj i vazdušnoj operaciji presrele na hiljade migranata koji su pokušali da se dokopaju grčkog ostrva Lezbos. Prema navodima zvaničnika u Ankari u toj namjeri spriječeno je više od 3.000 migranata.\nPredviđena je i izvjesna novčana nadoknada kao i uspostavljanje bezviznog režima za državljanje Turske, kao i obezbijeđivanje uslova za napredak u pregovorima o pristupanju EU.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel je ranije izjavila da preraspodjela sirijskih izbjeglica može da počne nekoliko dana nakon što se prva grupa vrati iz Grčke.\nMerkelova je dodala da od Turske očekuje da ispuni međunarodne standarde o zaštiti izbjeglica.\nNa ovu izjavu burno je reagovao turski predsjednik Redžep Tajip Erdogan koji je naveo da "u vrijeme kada je Turska ugostila oko tri miliona izbjeglica, oni koji nisu u stanju da pronađu prostor za šaku izbjeglica i koji ih u sred Evrope drže u sramnim uslovima, moraju prvo sebe da pogledaju".\nIpak, premijer Turske Ahmet Davutoglu prije početka sastanka u Briselu izrazio je nadu da će sa EU liderima uspjeti da postigne zajednički dogovor, naglasivši da neće dozoviti da njegova zemlja postane neka vrsta "otvorenog zatvora" za migrante.\n"Za Tursku problem sa migrantima nije stvar pregovaranja, nego pitanje humanosti i očuvanja evropskih vrijednosti. Turska je do sada primila više od 2,7 miliona izbjeglica, bez bilo kakve pomoći i to će nastaviti da radi. Siguran sam da ćemo postići zajednički cilj i da ćemo pomoći migrantima, ali i da ćemo ojačati odnose EU i Truske što je dobra vijest za sve", rekao je Davutoglu.\nPlanom je predviđeno i da Turska preduzeme sve neophodne mjere kako bi spriječila nove morske ili kopnene rute za ilegalne migrante koji sa njene teritorije dolaze u Evropu.\nLideri Zapada uvjeravaju da nacrt sporazuma neće rezultirati masovnim deportacijama.\nMeđutim, litvanska predsjednica Dalia Gribauskiate navela je da je plan o vraćanju migranata u Tursku na "ivici međunarodnog prava" zbog čega će biti teško provesti njegovu primjenu.\n"Ne garantujem da će pregovori imati srećan ishod", izjavio je francuski predsjednik Fransoa Oland.\nUkoliko Turska prihvati prijedlog Evropske unije, zauzvrat će do kraja 2018. godine da dobije finansijsku pomoć od šest milijardi evra.\nProces vizne liberalizcaije biće ubrazan kao i pregovori o pristupanju zajednici evropskih država.\nOd januara 2015. milion izbjeglica i migranata ušlo je u Evropsku uniju brodićima, putujući iz Turske u Grčku. Ove godine pristiglo ih je 132.000. Desetine hiljada trenutno ih je zaglavljeno u Grčkoj zbog blokade "balkanske rute".\nIzbeglice u "malom Idomeniju": Pogled iz blata ka Briselu


Ljimaju produžen kućni pritvor\nOkružni sud u Prištini odlučio je da produži kućni pritvor za još dva meseca poslaniku u kosovskoj skupštini Fatmiru Ljimaju, izjavila je danas Tanjugu portparol Euleksa Irina Gudeljević.\nFatmir Ljimaj (Foto Tanjug)\nLjimaj, koji je i visoki funkcioner vladajuće Demokratske partije Kosova, kao i još devet pripadnika bivše Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) optuženi su da su počinili ratne zločine protiv Srba i Albanaca u logoru Klečka 1999. godine.\nLjimaj je u to vreme bio komandant OVK.\nGudeljevićeva je dodala da je Okružni sud u Prištini odlučio da od sada Ljimaj na relaciji sud - stan bude prevožen vozilom kosovske policije a ne privatnim automobilom kako je to do sada bio slučaj.\nOkružni sud u Prištini nije prihvatio zahtev tužioca Euleksa Maurcija Salustra da se Ljimaju odredi, umesto kućnog, zatvorski pritvor, dodala je portparolka misije EU na Kosovu.\nU obrazloženju suda je rečeno da "Ljimaj nije prekršio uslove za aktulenu meru koja je na snazi", dodala je Gudeljevićeva.\nPredsednik sudskog tela Džonatan Karol izjavio je da je tokom kućnog pritvora Ljimaj prekršio tu meru, ali, kako je kazao, to su bila tehnička kršenja pa je odlučio da umesto pritvora Ljimaju bude na dva meseca produžen kućni pritvor.\nLimaj i ostali su se izjasnili da se ne osećaju krivim prema optužbi da su u logoru Klečka 1999. godine izdavali naređenja za mučenje i ubistvo najmanje osam zatvorenika, uglavnom Srba.\nSlučaj je izgrađen između ostalog na ključnom svedočenju Agima Zogaja, poznatijeg kao Svedok Iks, koji je septembra prošle godine, pre nego što je suđenje počelo, izvršio samoubistvo u Nemačkoj.\nLjimajeva odbrana zatražila je 1. februara da se tužilac Euleksa izuzme iz slučaja da bi mogao da svedoči i odgovori na optužbe da je prisiljavao Zogaja na svedočenje.\nOkružni sud u Prištini nije prihvatio ovaj zahtev odbrane osumnjičenog, potvrdila je Gudeljevićeva.


Budi eko fin-a :: Re/8 Design Park\nNaslovna >> Novosti >> Re/8 Design Park\nRe/8 Design Park\nNedelja eko dizajna\nDešavanje je predviđeno u periodu od 9. jula do 15. jula 2012. godine, na sledećim lokacijama u Novom Sadu:\nKlub“Tribina mladih“ u Kulturnom centru Novog Sada\nExitov Eko kamp\nZbog obima programa i raznolikosti sadržaja manifestacija će se održavati na više različitih gradskih lokacija.\nRE/8 Design Park je zamišljen kao multimedijalno izražavanje domaćih i inostranih dizajnera u Nedelji posvećenoj eko dizajnu. Manifestacija podrazumeva više platformi koje, rukovođene od stane stručnih ljudi u ovoj oblasti, imaju za cilj da edukuju i informišu građane o novom pravcu u umetnosti, ali i privole što veći broj mladih da razmišljaju i deluju u humanom stvaralaštvu u pravcu održivog razvoja. Posebno interesantni seminari, radionice i interaktivne tribine biće najbolji način da mladi dobiju tačne i prave informacije o svetskim tendencijama i kretanju dizajna i umetnosti ka eko dizajnu. Inspirativno treba da utiče na domaće dizajnere, mlade umetnike, kao i studente i učenike da se prijave na konkurs za grupnu izložbu, gde će tridesetak dizajnera svoje radove na temu „RE8 - redesign, reconstraction, recycle, remake, review, reproduction, restoring, reanimation. Tridesetak radova na zadatu temu sa primenom redizajna, reciklaže i rekonstrukcije iz oblasti grafičkog, industrijskog, tekstilnog i drugih oblasti dizajna biće izloženI i predstavljaće deo projekta RE8 Park. Radovi treba da funkcionišu samostalno kao celina, ali i da zajedničkim porukama i idejom formiraju simbiozu i budu deo jednog velikog grupnog rada.\nTim koji realizuje program podeljen je u 5 grupa koje su zadužene za 5 različitih oblasti u smislu organizacije (radionice, predavanja, izložbe, projekcije filmova, prodajna izložba).\nPlaniran je i rad na dokumentarnom filmu, kojim će biti obuhvaćeni najzanimljiviji sadržaji na Nedelji posvećenoj ekologiji i reciklaži kroz prizmu kreativnog izražavanja. Ceo događaj, svih 7 dana Nedelje eko dizajna, biće zabeleženo, a kasnije prezentovano u formi kratkog dokumentarnog filma kojim se odživost projekta popularisati na drugim manifestacijama i kulturnim događajima, do sledećeg RE/8 Design Parka.\nOve godine projekat ima međunarodni karakter. U nedelji eko dizajna koja se održava u Novom Sadu radionice će vodti radionice, izlagati svoje instalacije i izvoditi performanse gosti iz Rumunije i Mađarske.\nViše informacija: http://re8designpark.com/


Skupština Zrenjanina odobrila projekat za prečišćavanje otpadnih voda\nBeta 7. novembra 2020. 12:30\nOdbornici Skupštine grada Zrenjanina usvojili su na današnjoj, vanrednoj sednici, većinom glasova predlog projekta tretmana otpadnih voda u Zrenjaninu.\nTim projektom bi trebao da bude rešen veliki problem, budući da Zrenjanin nema sistem za prečišćavanje i da se sva otpadna voda izliva u Begej.\nOdlukom je gradonačelnik Zrenjanina ovlašćen da sa kompanijom Metito Utilities Limited iz Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE) zaključi ugovor o realizaciji projekta, koji obuhvata inženjering, nabavku, izgradnju, finansiranje, upravljanje, održavanje i prenos.\nIzvestilac po toj tački Goran Rakić rekao je danas da je reč o projektu koji je od velikog značaja za Zrenjanin, a da potreba za prečistačem otpadnih voda postoji već dugo.\nRakić je kazao da je ovaj projekat deo većeg državnog i medjunarodnog projekta i podsetio da je Srbija zaključila Sporazum o saradnji sa UAE, na osnovu koga je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede zaključilo memorandum o razumevanju, a koji se odnosi na tretman otpadnih voda sa kompanijom Metito Utilitis, koja je i nosilac tog projekta.\n„Ugovorom bi se investitor obavezao da obezbedi finansiranje, izgradi i upravlja postrojenjem, ugovor vredi više od 20 miliona evra, a realizacijom investicije otvorila bi se nova radna mesta u gradu, dakle, pored nesumnjivog ekološkog interesa i gradjani će imati veliku korist“, kazao je Rakić.\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura govoreći o značaju projekta ukazao je i na pitanje koje Zrenjaninci često postavljaju, a to je „kada će Begej biti čist?“ i ukazao da je realizacija projekta jedno od rešenja i korak ka zaštiti životne sredine.\n„Ukoliko se vodimo činjenicom da se svega deset odsto otpadnih voda u Srbiji tretira u skladu sa pravilnikom i tehnologijom, onda možemo biti ponosni što će izgradnja prečistača u Zrenjaninu podići taj procenat i što će Zrenajninci imati odredjene benefite kada je zaštita životne sredine u pitanju“, rekao je Salapura.\nOn je naglasio da iza tog projekta stoji država Srbija i pokrajinska Vlada, a da je projekat u državnoj strategiji razvoja i deo je strategije održivog razvoja grada Zrenjanina.\nSalapura je ranije rekao da će prečistač biti izgradjen na lokaciji pored industrijske zone Jugoistok Ečka, predvidjeno je da bi najkasnije za dvanaest meseci trebalo da počne izgradnja prečistača, a nakon toga, da za najkasnije dvadeset meseci, izgradnja bude i završena.\nDanašnjoj sednici nisu prisustvovali odbornici Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV), a protiv usvajanja bili su odbornici Demokratske stranke Srbije (DSS) i „Dosta je bilo“ (DJB) koji su, izmedju ostalog, negodovali što se donošenje odluka od velikog značaja za grad obavlja na vanrednim sednicama.\nTakodje navode i da sumnjaju da li će ugovor biti „na korist Zrenjaninaca“.\nMetito Utilities Limited (MUL) je kompanija koja je registrovana u Dubaiju, UAE.\nOsnovana je 1958. godine, kao prva kompanija za preradu voda na Bliskom istoku.\nZa ponedeljak je najavljeno potpisivanje ugovora izmedju Grada Zrenjanina i te kompanije.\nInteraktivni panel na rekonstruisanom Savskom trgu\nU BG 500 dece sa smetnjama u razvoju ima ličnog pratioca\nOd planiranih ograda za pešake u opasnosti su biciklisti u…\nPaketići za đake OŠ „Miloje Pavlović“ na…


Šarović: Radimo na izvozu 13.000 tona mesa u Tursku - BIGportal.ba\nŠarović: Radimo na izvozu 13.000 tona mesa u Tursku\n7 Maja, 2019 175\nU prisustvu zvaničnika, predstavnika poslovne zajednice i investitora iz BiH, regije i svijeta, danas je, sastankom donatora ove međunarodne finansijske institucije pristiglih sa 3 kontinenta, počeo program Godišnjeg sastanka Odbora guvernera Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\nU naredna tri dana, u Sarajevu će boraviti 3.000 predstavnika međunarodne poslovne zajednice, investitora, visokih vladinih zvaničnika (guverneri EBRD, ministri finansija, ekonomije, trezora ili Centralne banke), te predstavnika organizacija civilnog društva, gdje će se, kroz više od 40 događaja, govoriti o brojnim temama, kao što je poslovanje malih i srednjih preduzeća, digitalizacija, uticaj migracija i zeleni gradovi.\nSvoje potencijale i strateške industrije, BiH će predstaviti u četvrtak, 9. maja, na Sesiji o potencijalima za investiranje u BiH, pod nazivom „Investirajte u BiH – Investirajte u profitabilne projekte.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Mirko Šarović, koji se obratio na panelu o malim i srednjim preduzećima na godišnjem forumu Evropske banke za obnovu i razvoj novinarima je nakon toga rekao da su mala i srednja preduzeća područje kojem se ne posvećuje dovoljno pažnje u BiH, iako može biti značajan faktor ekonomskog rasta.\nŠarović ističe da od ukupnog broja zaposlenih, mala i srednja preduzeća zapošljavaju oko 64 posto i čine više od 90 posto poslovnih kompanija u BiH, a većim dijelom su iz trgovačke i uslužne djelatnosti.\nOn je izjavio da će u dva naredna dana poslovog foruma EBRD biti potpisana dva ugovora u vrijednosti od 220 miliona KM, koji se odnose na izgradnju dvije dionice Koridora 5-C, jedne u Federaciji BiH, a druge u Republici Srpskoj.\n– Idućih sedmica će se raditi na proceduralnim poslovima za izvoz 13.000 tona mesa iz BiH u Tursku, od toga 8.000 tona goveđeg i 5.000 tona pilećeg, najavio je ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Mirko Šarović.\nZemlje zapadnog Balkana i Turska ostvaruju napredak u korištenju potencijala preduzeća manje i srednje veličine, ali u toj oblasti predstoji još posla, navodi se u studiji koja je predstavljena na godišnjem sastanku Evropske banke za obnovu i razvoj u Sarajevu.\nU izvještaju se navodi da predstoje “značajni koraci” u izgradnji okruženja koje je pogodnije za mala i srednja preduzeća u ekonomijama Albanije, BiH, samoproglašenog Kosova, Crne Gore, Sjeverne Makedonije, Srbije i Turske u poređenju sa procjenom iz 2016. godine.\nDanas je rečeno da je najveći napredak postignut u oblasti javnih servisa koji su dostupni malim i srednjim preduzećima, uključujući aktiviranje državnih elektronskih servisa i olakšanu registraciju, izdavanje dozvola i poreske procedure.\nZa sutra je najavljen dolazak predsjednice Vlade Srbije Ane Brnabić, koja će boraviti u jednodnevnoj posjeti Sarajevu gdje će učestvovati na Godišnjem sastanku Evropske banke za obnovu i razvoj.\nAbcghgv 7 Maja, 2019 at 7:57 pm\nJos malo pa ce super minister izvozit svinjetinu u Iran I saudijsku arabiju. Nije ovo sa turskom nista mala sica . Samo sto sto bosnua cijelaa nema toliko Mesa koliko ministar izveze.


Božović podneo žalbu Senatu Univerziteta u NS zbog Martinovića - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Božović podneo žalbu Senatu Univerziteta u NS zbog Martinovića\nBožović je u pisanoj izjavi naveo da su „desetine stranica sa Martinovićevim „plagiranim radovima izbrisane iz elektronskih izdanja Zbornika radova Pravnog fakulteta“.\nOn tvrdi da se to dogodilo dan nakon što je objavio da je Etička komisija Pravnog fakulteta u Novom Sadu zaključila „da je u redu što je Martinović plagirao svoje radove, jer je to učinio pre 2010. godine, kada nije postojao Kodeks o akademskom integritetu na tom fakultetu“.\nOsim žalbe, Božović je zatražio od uredništva Zbornika radova da mu dostavi odluku kojom su „Martinovićevi plagirani radovi izbrisani iz elektronskog izdanja Zbornika“.\nBožović je istakao da postoje dve mogućnosti kada je u pitanju „brisanje Martinovićevih radova“ – ili je „neko falsifikovao jedan od najrenomiranijih časopisa u Srbiiji da bi zaštitio Martinovića“ ili je „vođen nekakav tajni postupak, daleko od očiju javnosti, nakon kog je zaključeno da je Martinović ipak plagirao radove i doneta odluka da se njegovi radovi uklone“.\nAleksandar MartinovićBalša Božovićžalba