PORESKA UPRAVA: UVODI SE NOVIH šEST ELEKTRONSKIH PORESKIH PRIJAVA\nPočetkom 2016. godine će biti uvedeno novih šest elektronskih poreskih prijava, najavila je direktorka Poreske uprave, Dragana Marković.\nReč je o prijavama za porez na:\npremije neživotnih osiguranja,\ndoprinose za osnivače, odnosno članove privrednih društava,\nsamooporezivanje fizičkih lica,\nispunjavanje obaveze zapošljavanja lica sa invaliditetom,\ndobit po odbitku i\ndobit po odbitku koji ostvaruju nerezidentna lica.\nOna je navela da sada Poreska uprava primi u proseku oko 15.000 elektronskih prijava dnevno, a od 2016. godine oko 95 odsto javnih prihoda za čiju naplatu je zadužena ta služba biće ostvareno na osnovu elektronskih prijava.\nU 2016. godini biće uvedena i nova aplikativna rešenja za poreske prijave preduzetnika koji vode poslovne knjige, kao i za administraciju poreskih prijava za nasleđe ili poklon.\n"Pretpostavke da Srbija i naredne godine napreduje na Duing biznis listi Svetske banke, kada je o porezima reč, već postoje, jer očekujemo da sledeće godine izveštaj Svetske banke obuhvati i elektronske prijave za porez na dobit, kao i godišnji porez na dohodak građana, uvedene ove godine", navela je Markovićeva.\nNavela ja i da je u cilju suzbijanja sive ekonomije, 2015. godine Poreska uprava podnela više od 1.500 krivičnih prijava, kao i da je potrebno još vremena i truda da bi se siva ekonomija svela na najmanju moguću meru.\n"Moramo biti svesni da siva ekonomija nije problem samo Poreske uprave i drugih državnih organa, već problem našeg celog društva. Svi zajedno moramo učiniti napore na njenom suzbijanju, svako u svom domenu. U sivoj ekonomiji nema sigurnosti, nema budućnosti, postoji samo jednokratna zarada pojedinaca zbog koje trpe svi budžetski korisnici i ostali građani, i nastavnici sa đacima, i medicinari sa pacijentima, i vojnici i policajci", navela je Marković.\nNavodi i da PU ima nedovoljan broj radnika za obavljanje osnovnih funkcija kontrole i naplate javnih prihoda. "Poreskoj upravi su potrebni mladi inspektori koji će proći zahtevnu obuku kako bi bili spremni za obavljanje uskostručnih i specifičnih poslova. Poseban izazov biće kako te školovane mlade ljude zadržati kod nas, jer je poznato da je prosek zarada u Poreskoj upravi niži od proseka u drugim upravama, dok su zarade u privatnom sektoru, u takozvanom poreskom konsaltingu, enormne. Obrazovanim i stručnim ljudima sve to predstavlja značajan izazov", navela je Dragana Marković.\nDirektorka PU kaže i da je Odlukom o maksimalnom broju zaposlenih na neodređeno vreme u sistemu državnih organa, sistemu javnih službi, sistemu Autonomne pokrajine Vojvodine i sistemu lokalne samouprave za 2015. godinu ("Sl. glasnik RS", br. 101/2015), broj zaposlenih u Poreskoj upravi je smanjen za 999, odnosno ukupan broj sistematizovanih radnih mesta u toj službi je 6.458, a prema Odluci maksimalan broj je 5.459.\nIzvor: Vebsajt Politika, 27.12.2015.


Srbija – Page 543 – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome Vesti BlogSrbija (Page 543)\nBanatska asocijacija poljoprivrednika podržava odluku da se od naredne godine rade analize sastava poljoprivrednog zemljišta kako bi se ostvarilo pravo na podsticaje za đubrivo.\nŠtrajk u Žitopeku\nIzvršni odbor Sindikata Žitopek A.D. Niš Sloga, doneo je odluku da u krugu preduzeća održi jednosatni štrajk upozorenja zbog namere poslovodstva da ovo najveće niško preduzeće za proizvodnju hleba i peciva odvede u stečaj.\nDokument bez konkretnih rešenja\nDok ministar poljoprivrede Dragan Glamočić uveliko obilazi gradove Srbije predstavljajući Nacrt strategije poljoprivrede i ruralnog razvoja Srbije, stručna javnost smatra da je taj dokument potrebno doraditi i konkretizovati.\nVratio se iz Pariza u Srbiju da obrađuje zemlju\nKupe za 15, a prodaju za 100 dinara\nProizvođači voća žale se da nakupci i preprodavci podižu cene i po nekoliko puta\nNe obrađuje se svaki osmi hektar\nU Srbiji se ne koristi oko 400.000 hektara, odnosno 10 odsto ukupnih obradivih površina.\nČak 60.000 zahteva za vraćanje dedovine\nDirektor Agencije za restituciju Strahinja Sekulić podsetio je na to da rok za podnošenje zahteva za vraćanje oduzete imovine i obeštećenje traje do 3. marta, i poručio da se on neće produžavati.\nNS Produktna berza: Bez trgovine pšenicom i sojom\nTokom protekle nedelje na ”Produktnoj berzi“ u Novom Sadu zabeležen je vrlo skroman obim prometa. Količinski, on je iznosio 666 tona, što je dva i po puta manje nego prethodne nedelje. Vrednosni obim je tri puta manji u odnosu na prethodnu nedelju i iznosio je samo 13.562.400,00 dinara. Pšenicom i sojom nije se trgovano u […]\n”Mala i srednja poljoprivredna gazdinstva će morati da unaprede svoju proizvodnju, jer jedino tako mogu da izađu na kraj sa konkurencijom iz Evropske unije, a Nacrtom Strategije definisan je predlog reformi koje treba uraditi u ovom sektoru“, izjavio je juče Ministar poljoprivrede Dragan Glamočić u Kruševcu posle predstavljanja Nacrta strategije razvoja poljoprivrede.\nStranci da, korporacije ne\nKada je Srbija pre šest godina potpisala Sporazum o stabiliazaciji sa EU, prihvatila je da od 2017. poljoprivredno zemljište mogu da kupe i stranci. Verovalo se da će Srbija da uđe u EU već 2016. godine. Sada znamo da to ni u teoriji nije moguće, ali obaveza prema Sporazmu o stabilizaciji i pridruživanju je ostala.


Od visokog rejtinga do dubokog pada - Istinomer\nPolitičar se zvao Vojislav Koštunica, a sve se dešavalo krajem 2002, nepune dve godine nakon što su istraživanja javnog mnenja ustanovila da se njegova popularnost može meriti samo sa onom koju je svojevremeno imao Josip Broz Tito, idol današnjeg premijera Srbije sa predsedničkim ambicijama, Aleksandra Vučića.\nVojislav Koštunica (arhivska fotografija) / Foto: FoNet, Nenad Đorđević\nKoštuničina popularnost zabeležila je dramatičan rast nakon dolaska na vlast: u mesecima nakon što je, na saveznim predsedničkim izborima 24. septembra 2000, kao kandidat Demokratske opozicije Srbije (DOS) sa osvojenih 2.470.304, odnosno 50,24 posto glasova pobedio Slobodana Miloševića (1.826.799, tj 37,15 posto glasova) dostizao je rejting između 70 i čak 86 procenata građana koji su tvrdili da baš u njega imaju najveće poverenje.\nVremena su, međutim, bila teška, a vlast nije bila apsolutna. Kada se, 2002, približavao kraj mandata predsednika Srbije Milana Milutonovića, „političkog fikusa“ sa članskom knjižicom Socijalističke partije Srbije, uveliko je bila u toku borba za premoć između dvojice ključnih ljudi petooktobarskog prevrata – Koštunice, kao saveznog predsednika i nosioca pobedničke liste DOS na izborima 2000. i Zorana Đinđića, republičkog premijera i glavnog motora i mozga operacije koja je Miloševićev režim poslala u istoriju.\n„Deset godina je trut spavao u toploj košnici, mudar je, nikom se nije zamerio, krila nije pokvasio, i onda je odlučio da se kandiduje“ – tim rečima Đinđić je propratio Koštuničinu predsedničku kandidaturu uoči izbora 29. septembra 2002, nakon kojih se, u drugom krugu našao „oči u oči“ sa Miroljubom Labusom, funkcionerom G 17 plus (takmičili su se i Vojislav Šešelj, Vuk Drašković, Borislav Pelević, Velimir Bata živojinović, Nebojša Pavković, Branislav Ivković, Vuk Obradović…). Koštunica jeste bio uspešniji od Labusa u drugom krugu glasanja, osvojivši 66,86 odsto glasova (1.991.947), ali uzalud – izbori nisu bili validni zato što je glasalo manje od zakonom propisane kvote od 50 odsto plus jedan birač.\nNakon izmene Zakona o izboru predsednika Republike (ukinut je cenzus u drugom krugu, ostao u prvom) izbori su ponovljeni 8. decembra. Koštunica je još jednom uzalud pobedio: osvojio je 1.699.098 glasova, Šešelj je bio drugi sa 1.063.296, a Borislav Pelević treći sa 103.926 glasova. Izbori su, međutim, ponovo poništeni jer sa 45,16 posto izašlih birača nije ostvaren cenzus, ovoga puta u prvom krugu.\nUbrzo nakon propasti izbora, uslovljene, između ostalog i tihim bojkotom vlade koja nije imala svog kandidata, Koštunica je najavio da će njegov prioritet biti obaranje Đinđićeve vlade i raspisivanje vanrednih parlametarnih izbora. Time su, i pre nego što je, 12. marta 2013, ubijen premijer Đinđić, potopljeni i poslednji snovi da će šarolika koalicija okupljena s ciljem suprotstavljanja Miloševiću, imati snage za sve one hirurške rezove koje je trebalo napraviti kako bi temeljno razrušena i očerupana država zaista ozdravila i postala ono što je Koštunica obećao u jednom od prvih predsedničkih nastupa – dosadna zemlja.\nA počelo je gotovo spektakularno – osim ogromne unutrašnje energije demonstrirane na protestima kojima je branjena septembarska izborna pobeda DOS-a i jednako velikih i odgovarajuće opasnih očekivanja od novih vlasti, sezonu jesen/zima 2000/2001 karakterisala je i blistava popularnost „mlade demokratije“ iznikle nakon krvave decenije u kojoj je Srbija bila obeležena kao parija, neka vrsta evropskog otpadnika.\nOdmah nakon što je, 7. oktobra 2000, konstituisana Skupština SRJ a Koštunica položio zakletvu pred oba doma saveznog parlamenta, počela je brza normalizacija odnosa sa međunarodnom zajednicom i susednim zemljama, trasirane su prve reforme i započeta izgradnja pravne države. Ređale su se vesti o članstvu u UN, OEBS, Savetu Evrope, Međunarodnom monetarnom fondu, razmenjivane su državne posete…\nPobeda nad Miloševićem donela je ozbljnu svetsku slavu: američki nedeljnik Tajm je za ličnost godine proglasio predsednike SAD i SRJ Džordža Buša i Vojislava Koštunice.\nParalelno sa otvaranjem ka svetu i krpljenjem najvećih rupa nasleđenih od prethodne vlasti, počele su da stižu i vesti o unutrašnjoj borbi za kontrolu tranzicije. Tenzije između privremenih saradnika i dugotrajnih suparnika postale su javne već pre 23. decembra 2000, kada su održani republički parlamentarni izbori i dovršena velika petooktobarska „revolucija“.\nPrema preovlađujućim tumačenjima, Đinđićeva namera odmah posle rušenja Miloševića bila je da postane premijer Srbije i potom oslabi poziciju predsednika SRJ, sve u saradnji sa režimom Mila Đukanovića, koji je već duboko bio zagazio u proces osamostaljenja Crne Gore od SRJ (Đukanovićeva partija nije ni učestvovala na saveznim izborima na kojima je srušen Milošević). To ne bi bilo previše komplikovano i zahtevalo bi samo povrataku ustavna ovlašćenja. Posle 5. oktobra, naime, Koštunica kao predsednik SRJ je, zapravo, bio daleko jači nego što nalaže Ustav – zahvaljujući imidžu pobednika nad Miloševićem, ali i činjenici da je u Srbiji postojao slab predsednik „nasleđen“ od prethodnog režima (Milan Milutinović) i jednako slaba privremena vlada formirana u dogovoru DOS-a, socijalista i Srpskog pokreta obnove.\nBiće da je i Koštunica verovao u to tumačenje kada je ispostavio svoju listu uslova da bude nosilac liste DOS i na republičkim izborima 2000, koja je rečito govorila o odnosima u koaliciji i najavila njen razdor daleko pre postavljanja ozbiljnih temelja nove, demokratske države. Prvi Koštuničin uslov bio je da o budućim odnosima Srbije i Crne Gore i donošenju novog Ustava ne mogu razgovarati samo federalne jedinice, već i savezne vlasti postojeće i priznate SRJ. Drugi uslov bio je da se preispitaju svi nezakoniti postupci „pre, ali i posle 5. oktobra“, a treći da odlika o mandataru buduće vlade Srbije bude doneta tek po konstituisanju novog republičkog parlamenta, i to uz njegovu saglasnost (iako je javna tajna bila da je postignut džentlmenski dogovor da premijer bude Đinđić).\nVojislav Koštunica (arhivska fotografija) / Foto: FoNet, Aleksandar Levajković\nČinjenicu da je trećim Koštuničinim zahtevom prekoračen ustavni mandat predsednika savezne države, na čijem spisku ovlašćenja nije bio uticaj na izbor republičkog premijera, Koštuničina DSS pokušala je naknadno da objasni tvrdnjom da taj zahtev nije poticao od saveznog predsednika, već od nosioca izborne liste. Samo slučajno, valjda, obojica – i predsednik stranke i predsednik države – zvali su se isto, Vojislav Koštunica. U vreme velikog postpetooktobarskog optimizma, međutim, gotovo da nikome nije padalo na pamet da od predsednika države traži ostavku na mesto predsednika stranke.\nTenzije između Koštunice i Đinđića naročito su se videle, recimo, na slučaju generala Nebojše Pavkovića, koji zahvaljujući predsedniku SRJ, nije odmah smenjen sa pozicije načelnika generalštaba Vojske, baš kao što ni Rade Marković nije smenjen sa mesta šefa resora Resora državne bezbednosti. Žarko Korać, lider Socijaldemokratske unije, bliske Đinđiću, Koštunici je već tada otvoreno zamerao da je, zahvaljujući njemu, Srbija bila jedina država koja u promene ulazi sa nepromenjenim aparatom represije. Koštunica i njegovi poštovaoci, s druge strane, odgovarali su pozivanjem na legalizam, odnosno potrebom da se izbegne nova „partizanština“ i situacija „u kojoj bi se sa prljavom vodom iz kolevke izbacilo i dete“.\nIz ta dva pristupa – jednog baziranog na zalaganju za brze i efikasne reforme i drugog, zasnovanog na zalaganju za legalitet – nastavili su da rastu i umnožavaju se sukobi koji su sve više ličili na rat.Ima mišljenja i da su na podsticanju sukoba ozbiljno radile nevidljive sile i delovi vojnih i policijskih službi.\nSukob je kulminirao nakon 28. juna 2001, kada je, odlukom Đinđićeve vlade da direktno primeni Statut Haškog tribunala, Milošević izručen tom sudu. Dva dana kasnije, Koštunica se formalno ogradio od tog čina, tvrdeći da nije bio obavešten o njemu, dok je Đinđić govorio da je Koštunica morao znati za odluku o izručenju bivšeg predsednika. Koštuinica je optuživao srpsku vladu da derogira saveznu državu, a ova njega da opstruira saradnju sa Haškim sudom i ugrožava rezultat briselske Donatorske konferencije.\nBorba bivših saradnika vodila se na brojnim frontovima – nakon izručenja Miloševića, DSS je napustio republičku vlast, a iz Koštuničinog kabineta krenule su optužbe o povezanosti Đinđićeve vlade sa kriminalom. Vladajuća (bitno stanjena) većina uzvratila je izbacivanjem poslanika DSS iz Skupštine, što je Ustavni sud ubrzo oborio (zabeležen je i kratak period kada je u skupštini sedelo čak 295, umesto 250 poslanika, jer je DOS ubacio „zamenu“ za Koštuničine predstavnike). U jesen 2002, poslanici DSS bojkotuju sednice Skupštine, pa su one, zbog nedostatka kvoruma, često prekidane.\nNevolje u pregovorima sa Crnom Gorom, koje organizuje Koštunica kao savezni predsednik, ostaju u senci sve učestalijih vesti o ratu kriminalaca i delova tajnih službi na ulicama…U novembru 2001, od 9. do 17, dolazi do oružane pobune Jedinice za specijalne operacije („Crvene beretke“) tokom koje specijalci, predvođeni Miloradom Ulemekom Legijom blokiraju auto put kod Vrbasa i Sava centra u Beogradu. Navodni povod bilo je hapšenje haških optuženika braće Banović, a nezvanično se tvrdilo da je Ulemek želeo da izbegne eventualno hapšenje prilikom svedočenja na suđenju za ubistva na Ibarskoj magistrali, koje je bilo zakazano za 12. novembar (za šta je kasnije osuđen na 40 godina zatvora).\nPobuna JSO, koju je Koštunica podržao, u optužnici za ubistvo premijera Đinđića četiri meseca kasnije, 12. marta 2003, označena je kao „početak stvaranja političkog ambijenta za atentat“. Uprkos brojnim inicijativama, politička pozadina ubistva nikad nije otkrivena. Koštunica nikad nije pozvan da svedoči pred istražnim organima, uprkos činjenici da je advokat majke i sestre Zorana Đinđića, Srđa Popović, 2010. podneo krivičnu prijavu protiv njega, Aca Tomića i još sedam lica zbog organizivanja oružane pobune JSO.\nZa jedan deo javnosti uverljive, za drugi ispolitizovane i smešne, optužbe o povezanosti sa ubistvom premijera, nisu dovele o kraja političke karijere Vojislava Koštunice. Naprotiv – nakon što mu se 7. marta 2003. završio mandat predsednika SRJ (posle ustavnih promena i stvaranja Srbije i Crne Gore) posle vanrednih parlamentarnih izbora održanih u decembru te godine, postao je premijer Srbije (izabran 3. marta 2004). Njegovu prvu vladu, u kojoj su, osim DSS, činili G 17 plus, Srpski pokret obnove i Nova Srbija, manjinski je podržavala SPS. Posle vanrednih izbora januara 2007, po drugi put je postao premijer, a u koaliciji sa DSS bili su Demokratska stranka Borisa Tadića i G17 plus. Na vlasti je bio do jula 2008, posle čega se još šest godina bavio opozicionim radom. Čovek koji je, došavši na vlast, poveo Srbiju putem evropskih integracija, vremenom se uspešno transformisao u evroskeptika, ali to, kao što su tačno shvatili bivši radikali Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić, više nije bila profitabilna politička roba.\nIz politike ga je ispratila vlast sastavljena od stranaka „Miloševićevog režima“ , čijoj se lustraciji oštro suprotstavljao u godinama nakon 5. oktobra. Najpopularniji političar u Srbiji posle Josipa Broza, na parlamentarnim izborima 2014. „izveo“ je DSS iz parlamenta (stranka nije uspela da pređe cenzus). „Oskara popularnosti“ zgrabio je Vučić, a Koštunica se, reklo bi se nepovratno, povukao iz politike.\npredsednički izbori SviSrpskiPredsednici Vojislav Koštunica Zoran Đinđić


Vujanović za 7. februar zakazao sjednicu parlamenta o referendumu\n19 decembar, 2005\nCrnogorski predsjednik Filip Vujanović zakazao je za 7. februar naredne godine vanrednu sjednicu parlamenta, na kojoj bi tgrebalo da se odluči o raspisivanju referenduma o državnom statusu Crne Gore.\nVujanović nije predložio datum za održavanje referenduma, navodeći da tu mogućnost ostavlja dijalogu vlasti i opozicije.\nIstovremeno je predložio predsjedniku Srbije i Crne Gore Svetozaru Maroviću da organizuje sastanak sa najvišim funkcionerima članica kako bi se vidio stav zvaničnika Srbije o odnosima dvije članice kao nezavisnih država.\nVujanović je napomenuo da preporukom Evropske unije (EU), koju je evropska trojka prezentirala Crnoj Gori 9. novembra ove godine, sugerisano da se referendum ne zakazuje prije nego što Venecijanska komisija ocijeni demokratske standarde referenduma.\n»Venecijanska komisija je svoj nalaz sa preporukama usvojila 16. decembra ove godine tako da sam uvažio navedenu sugestiju EU«, rekao je Vujanović na konferenciji za novinare na Cetinju, ističući da je preporukom EU ukazano na potrebu dijaloga vlasti i opozicije u Crnoj Gori i dijaloga vlasti Crne Gore i Srbije koju takođe treba uvažiti.\n”Dan održavanja referenduma ne može biti prije proteka 45 dana od donošenja odluke o održavanju referenduma niti nakon kraja aprila 2006. godine kada je obavezno održavanje lokalnih izbora«, precizirao je Vujanović.\nU Crnoj Gori je inače u ponedjeljak obilježena 100-ta godišnjica donosenja prvog Ustava . Šef parlamenta Ranko Krivokapić tim je povodom izjavio “da je došlo vrijeme da Crna Gora bude "potpuno svoja" i da se vrati u porodicu evropskih naroda”.\nU Podgorici, na otkrivanju spomenika Kralju nikoli, sedmom crnogorskom vladaru iz dinastije Petrovića, premije Milo đukanović je rekao kako je “Crna Gora odlučna da obnovi državnicko djelo Knjaza i Kralja Nikole - crnogorsku državu i njen medunarodni suverenitet”.


Ljudski faktor uzrok eksplozija u ruskoj fabrici eksploziva – Radio Televizija 022 – Stara Pazova\nRuski istražni komitet saopštio je danas da je ljudski faktor uzrok eksplozija u fabrici “Kristal” u ruskom gradu Džeržinsku u kojima je, prema najnovijim podacima vlade regiona Nižnji Novgorod, povređeno 89 osoba.\n“Prema ažuriranim podacima, ukupno je 89 osoba zatražilo medicinsku pomoć nakon hitnog slučaja u Džeržinsku”, navodi se u saopštenju vlade regiona Nižnji Novgorod.\nepa05318498 A car accident with explosion is simulated during a nationwide anti-terrorism and terror response drilll at the COEX convention center in Seoul, South Korea, 20 May 2016. South Korean firemen, soldiers and policemen, along with ordinary people, took part in the five-day exercise. EPA/KIM HEE-CHUL\nIlustracija EPA (Kim Hee-chul)\nKako se precizira, 44 povređenih su zaposleni u fabrici, dok su 45 žitelji obližnjih teritorija.\nTASS dodaje da je do sada u bolnicama zadržano 16 osoba i da je stanje jedne od njih ozbiljno.\nNekoliko eksplozija odjeknulo je u subotu ujutru u postrojenju za proizvodnju TNT-a u regionu Nižnji Novgorod.\nBroj povređenih u eksploziji u fabrici povećan na 79\nTageksplozija fabrika povredjeni zaposleni


Stilski saveti iz kompanije Sony za uređenje malih stanova – Personal magazin\nOvaj pristup našao je svoju primenu i u tehnologiji, pa je jedno od novih rešenja u ponudi Sonysoundbar sistemHT-MT300 koji se elegantno uklapa u male prostore. Praktični niskotonac i bioskopski kvalitet zvuka pružaju impresivno audio iskustvo, dok zahvaljujući mogućnosti povezivanja preko Bluetooth veze, ovaj uređaj funkcioniše i kao samostalni zvučnik.\n„Smanjenje veličine domova utiče i na proizvodnju tehnike i primetili smo da potrošači sve više traže racionalizaciju i višenamenske uređaje. Soundbar sistem HT-MT300 elegantnog dizajna i kompaktnih dimenzija pruža odličan kvalitet zvuka i zauzima malo prostora. Bioskopski kvalitet ozvučenja omogućava korisnicima da uživaju u impresivnom surround zvuku, čime je unapređeno iskustvo gledanja filmova. Osim što ovaj soundbar sistem pospešuje kvalitet zvuka televizora, on se može povezati i sa drugim uređajima preko Bluetooth veze, čime ostvaruje i funkciju zasebnog zvučnika”, navodi Entoni Kostelos, koji je na čelu Odeljenja za sisteme za kućnu zabavu kompanije Sony za područje Ujedinjenog Kraljevstva i Irske.\n„Veoma je važno da prilagodimo svoj stil i nameštaj životnom prostoru, koji je često u procesu promene. Kako domovi postaju sve manji, došla sam do zaključka da i moj stil mora donekle da se izmeni. Ovi saveti pružaju dobru osnovu za one koji žele da njihov prostor, uprkos dimenzijama, bude lepo uređen”, ističe dizajnerka enterijera Kejt St. Hil.\nStilski saveti iz kompanije Sony za uređenje malih stanova was last modified: August 25th, 2017 by Redakcija


Odbornici Skupštine grada Vranja usvojili rebalans budžeta\nNa 4. sednici Skupštine grada kojom predsedava predsednik dr Dejan Tričković odbornici su usvojili Nacrt odluke o izmeni i dopuni Odluke o budžetu grada Vranja za 2020. godinu.\nGradski većnik za budžet i finansije Bojan Kostić, obrazložio je ovu tačku dnevnog reda. On je istakao da projekcija ukupnog budžeta nije imala značajnije izmene, odnosno da je razlika oko 2 procenta, odnosno 58 miliona dinara više nego što je bila projekcija inicijalnog budžeta, kao i da je struktura finansiranja pretrpela izvesne izmene.\n,,Početkom godine planirali smo da od viška sredstva iz prethodne godine od 230 miliona dinara utrošimo samo 50 miliona dinara. Plan je bio da od ostatka suficita iz prethodne godine formiramo budžetsku rezervu upravo za ovakve nepredvidive situacije koje bi u narednom periodu mogle da naprave problem u funkcionisanju grada.\nNismo znali da će se desiti pandemija, tako da nam je budžetska rezerva dobro došla da ne zaustavimo investicije, da nam sistem ne upadne u blokadu i da održimo javni dug na stabilnom nivou sa početka godine, u iznosu od 650 miliona dinara’’, rekao je Kostić u obraćanju .\nOn je dodao da smo i ove, kao i prethodne godine ostvarili zadovoljavajuća sredstava iz republičkog budžeta u iznosu od 94 miliona dinara.\n,,Ukupne investicije u ovom rebalansu budžeta planirali smo u iznosu od 531 milion dinara, ili 19 % u odnosu na celokupan budžet, što je prihvatljiva cifra, imajući u vidu okolnosti’’, istakao je Kostić.


Fajon, Varheji, Bilički 6. i 7. februara u Beogradu\nTanjug 23. januara 2020. 15:34\nPRAG – Poslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon najavila je da će 6. i 7. februara sa evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varheijem i izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimirom Bilčikom posetiti Beograd.\nTo će, kako je saopštila za Radio Slobodna Evropa (RSE), biti prilika da se „detaljno razmotre sva aktuelna politička dešavanja”.\n“Imala sam uvid u Predlog zakona o smanjenju izbornog praga i svakodnevno pratim političku raspravu o toj temi“, navela je Fajon u pisanom odgovoru za RSE podom predloga da se izborni cenzus spusti sa pet na tri procenta.\nFajon, koja je i predsednica Odbora Evropskog parlamenta za stabilizaciju i pridruživanje Srbije i EU kaže da će parlamentarni izbori u Srbiji značajno obeležiti dalji proces proširenja EU na zemlje Zapadnog Balkana.\n„Želim da Srbija i njeni građani napreduju na konstruktivan i smiren način bez negativne ili nacionalističke retorike, kako bismo postigli najbolje moguće rezultate za dobrobit svih u našim razgovorima kojima posreduje Evropska unija“, zaključila je Fajon.\nŠvajcarska odobrila kapsulu za eutanaziju: „Umire se…\nUhapšen Faćineti zbog izvlačenja para iz Crne Gore\nHR državljanstvo najviše tražili Srbi, slede iz BiH


Učesnici konferencije "Bregzit - izazovi za EU i Zapadni Balkan" u beogradskom Aero klubu, 25. marta 2019.\nIzlazak Velike Britanije iz Evropske unije predstavlja najveći događaj od pada Berlinskog zida i kraja Hladnog rata, i on, uz dolazak Donalda Trampa na vlast u Sjedinjenim Državama, predstavlja kraj jedne ere nakon koje ništa više neće biti kao što je bilo do sada, rečeno je na tribini "Bregzit - izazovi za EU i Zapadni Balkan" koju su u ponedeljak u Beogradu organizovali Centar za spoljnu politiku i Fondacija Konrad Adenauer.\nDirektor predstavništva te fondacije za Srbiju i Crnu Goru Norbert Bekman Dirkes rekao je u pozdravnom govoru da je Velika Britanija moćna i značajna država koji ima veliki značaj za EU, Zapadni Balkan i Srbiju i da kada takva država reši da nešto promeni, to ne može ostati bez diskusije.\nBivši ambasador Srbije u Londonu i Berlinu i predavač na brojnim univerzitetima u Evropi i svetu, Ognjen Pribićević, primetio je da sada u Evropi po prvi put imamo proces razdvajanja i razjedinjavanja, podsećajući da je Velika Britanija peta najjača ekonomija sveta, stalna članica Saveta bezbednosti UN, važna članica NATO-a i jedna od ključnih punilaca budžeta EU.\nDolazi novo vreme i najvažnije - nema povratka na staro, na stara dobra vremena koja su označavala vrh civizilacije sa državom blagostanja i multikultulturalnosti, rekao je on.\n"Neki autori govore da je sama demokratija iscrpla svoje mogućnosti", rekao je Pribićević i podsetio na istraživanje sprovedeno među studentima britanskog Stenforda prema kome se dve trećine njih izjašnjava za neki drugi sistem, a ne za demokratiju.\nPreko milion Britanaca na ulicama Londona demonstriralo je protiv Bregzita, 23. marta 2019.\nBivši diplomata je ocenio da će uticaj Bregzita na Zapadni Balkan i Srbiju biti velik. Sve što je ovde učinjeno pozitivno nakon 2000. godine, učinjeno je zahvaljujući Evropskoj uniji i Sjedinjenim Državama, rekao je on naglašavajući da ne govori o donacijama, već o evropskom sistemu vrednosti.\n"Budućnost je krajnje neizvesna i veliki svetki tektonski poremećaji kao što su pobeda Trampa i Bregzit će ovde odlučivati šta se dešava. Gledati u kontekstu starih kategogija je potpuno pogrešno, dolazi potpuno novo vreme", zaključio je Pribićević.\nPredsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike Srđan Majstorović upotrebio je slogan kultne TV serije "Igra prestola" - "Zima dolazi" kako bi opisao ono što ovog proleća čeka Veliku Britaniju, ali i Zapadni Balkan, nakon Bregzita i izbora za Evropski parlament. Rekao je da će doći do pada interesovanja za proširenje EU i do zahlađenja i pada interesovanja unutar EU za Zapadni Balkan.\nMajstorović je rekao da "nije sve tako crno" i da su Bregzit i Trampov izbor učinili da među desničarima i populistima u Evropi splasnu zalaganja za izlazak njihovih zemalja iz EU, kao i da su ta dva događaja doprinela mobilizaciji evropskog intelektualnog prostora o budućnosti EU.\nJedna od parola zagovaraoca Bregzita bila je "Da povratimo suverenitet i kontrolu", a sada je kao hladan tuš došla turneja britanskog ministra trgovine koji je putovao svetom pokušavajući da izdejstvuje pojedinčane ugovore o slobodnoj trgovini, za šta je dobio podršku samo nekih malih i siromašnih zemalja. Tek će se videti kako će Britanija "plivati" dalje sama uz velike svetske igrače poput Indije, Kine ili Brazila, kazao je on.\nMajstorović je procenio da će Britanija sigurno želeti da bude prisutna u regionu Zapadnog Balkana i dalje i da će težiti daljem širenju vladavine prava, kao štitu od uyticaja Kine, Rusije, Turske i nekih bliskoistočnih zemalja.\nDirektor predstavništva Fondacije Konrad Adenauer u Velikoj Britaniji Feliks Dane rekao je da je do Bregzita doveo engleski nacionalnizam i populizam i dodao da građani Severne Irske nisu glasali za izlazak iz Unije.\nPrema njegovim rečima, Bregzit je složen sa više aspekata, ekonomskog, ali i bezbednonog, jer Britanija neće moći da koristi evropol i evropske poternice, zbog ćega će bezbednost posle Bregzita biti najveći izazov i za EU i za Veliku Britaniju.\nSrbija mora da veruje u evropsku budućnost\n"Zapadni Balkan u EU ili rizik od reprize devedesetih"\nRumunija preuzima predsedavanje Savetom EU: Zapadni Balkan jedan od najvećih prioriteta\nDesnica u Evropi ruši Uniju, strah je instrument politike


Novo izdanje u serijalu Belgrade Coffee Shop, sublimirajući muzičke trendove prisutne u emisiji Stereo Freeze autore Vlade Janjića (četvrtkom od 22h na Radiju B92), predstavlja nastavak istraživanja i prezentacije domaćeg i svetskog elektronskog andergraund zvuka.\nNakon nepuna tri meseca od kako je Jugotonova prodavnica u Beogradu (Nušićeva 27) ponovo počela sa radom, od 1. septembra počela je sa radom i radnja u Kragujevcu (Zorana Đinđića 9). U ovoj radnji, kao i u beogradskoj, svi ljubitelji muzike će moći da uživaju u novim albumima Josipe Lisac, Arsena Dedića, Prljavog kazališta, u raznim klapama, kompilacijama..\nMadonna je sa turnejom ‘Sticky and Sweet’ postavila novi rekord. Sa zaradom od 408 miliona dolara ovo je najuspešnija turneja jednog solo umetnika, saopštila je koncertna kompanija Live Nation. Madonna je turneju okončala prošlog vikenda koncertom u Izraelu čime je ukupno održala 85 koncerata na turneji.\nStrana 299 od 302


Prva reakcija Igora Jurića na najavu uvođenja doživotnog zatvora\nM. K. 12. januara 2019. 14:18\nFoto: meesh - CC BY 2.0\nIgor Jurić, otac ubijene devojčice Tijane Jurić kaže za Sputnjik da je iznenađen najavom predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će maksimalna kazna za najteža krivična dela biti doživotna robija.\nFondacija „Tijana Jurić“ na čijem je čelu Igor Jurić, predala je prošle godine inicijativu Skupštini Srbije, podržanu potpisima 160.000 građana, kojom se traži izmena Krivičnog zakonika da se za najteža krivična dela počinjena nad decom, trudnicama i nemoćnim licima, uvede kazna doživotnog zatvora.\n„Želim da se zahvalim, pre svega građanima naše zemlje na velikoj podršci od prvog dana koju ima Fondacija ‘Tija Jurić’u obavljanju svojih aktivnosti, a naročito kad je u pitanju ova inicijativa. Moram da se zahvalim i predsedniku Vučiću, potpredsedniku Vlade i ministru Nebojši Stefanoviću i ministarki Neli Kuburović na razumevanju građana i što su shvatili poruku nas građana da je ovo vrlo važno i da se mora promeniti u nekoj bliskoj budućnosti“, rekao je Jurić.\nDoživotna robija za pijane vozače koji izazovu smrt?\ndoživotnaIgor Jurićkaznena politika


od branko » 11 Apr 2019, 19:58\nod branko » 13 Maj 2019, 16:14\nBeograd -- Srbija sledeće godine dobija prve stručnjake sa završenim kratkim programom studija u trajanju do 18 meseci, izjavio pomoćnik ministra za visoko obrazovanje.\nNacionalni savet za visoko obrazovanje doneo je krajem marta Pravilnik o organizaciji, sprovođenju i izdavanju sertifikata za kratke programe studija, ali je on stupio na snagu tek sada posle objavljivanja u Službenom glasniku.\n"Zakon je predvideo kratke programe studija koji bi povezali visoko obrazovanje i tržište rada. Oni ne bi imali obavezu da se akredituju već se uvode smernice koje donosi upravo ovaj pravilnik. Kratki program studija može da upiše svako ko ima završenu četvorogodišnju srednju školu i želi da se usavrši u nekoj oblasti", rekao je Bojan Tubić za "Novosti".\nKratki programi organizuju se u obimu 300 do 600 časova aktivne nastave i mogu da traju od tri do 18 meseci, a polaznik stiče sertifikat sa opisom posla za koji je osposobljen i kompetencijama.\nCilj uvođenja kratkih programa u obrazovni sistem je, kako kažu u Nacionalnom savetu za visoko obrazovanje, da se u kratkom periodu omogući efektno i efikasno obrazovanje i obuka stručnjaka za konkretan posao koji po nivou kompetencija i složenosti odgovara visokom obrazovanju a na osnovu iskazane potrebe poslodavca.


Besplatni savetodavni kurs o prijemu na studije u SAD za srednjoškolce - ELTA\nHome Blog 2020 Besplatni savetodavni kurs o prijemu na studije u SAD za srednjoškolce\nupdated on October 19, 2020 May 15, 2020\nMeđunarodni akademski centar – EducationUSA Srbija od 19. maja 2020. godine pokreće online savetodavni kurs „Future Perfect“, u trajanju od 12 nedelja, namenjen srednjoškolcima u Srbiji koji razmatraju prijavljivanje na studije u Sjedinjenim Američkim Državama. Kurs je besplatan zahvaljujući podršci Ambasade SAD u Beogradu i Birou za obrazovanje i kulturu Državnog sekretarijata SAD.\nKurs će srednjoškolcima biti vodič kroz proces apliciranja, istraživanja institucija daljeg obrazovanja, mogućnosti finansiranja studija i još mnogo toga. Program sadrži video i pisane materijale i nedeljne diskusije sa savetnicima iz EducationUSA Srbija. Polaznicima je, takođe, obezbeđeno online savetovanje sa gostima koji će biti fokusirani na prijem na koledže, kao i besplatno članstvo u grupi za podršku, koje se obavlja putem programa Slack.\nRegistracija za besplatni savetodavni kurs je otvorena na sajtu Međunarodnog akademskog centra: bit.ly/2L1ciGg\nUkoliko imate nedoumica ili dodatnih pitanja, pišite na office@iacbg.org ili pozovite broj +381 65 334 9639.


"Na turniru će učestvovati šest ekipa sa četiri kontinenta, među kojima je i Srbija. Ovo je značajan turnir za naš grad i Beograd će ponovo biti "dobar domaćin. Učesnici turnira biće reprezentacije Srbije, Dominikanske Republike, Portorika, Senegala, Italije i Filipina. Takođe, ne treba propustiti priliku da se iskoristi i turistička promocija Beograda. Nažalost, već godinu dana imamo borbu sa pandemijom, ali se nadamo da će u narednom periodu situacija biti znatno bolja", istakao je Radojičić.\n"U skladu sa epidemiološkim merama ćemo organizovati i prisustvo publike, ali ćemo obratiti pažnju i na vakcinisane građane. Verujem da će se situacija smiriti i da će prisustvovati optimalan broj ljudi u publici", zaključio je Radojičić.\n"Mislim da ćemo naći zajedničko rešenje i da će turnir biti organizovan kako treba, te da ćemo od njega svi imati koristi, mi rezultatski, ali i Grad i država kao domaćin turnira. Olimpijski kvalifikacioni turnir je velika manifestacija, pored svih ostalih, koja nas očekuje ovog leta, ali verovatno i najbitnija jer samo pobednik ide na Olimpijske igre. Imaćemo šest ekipa koje će biti podeljene u dve grupe, a pobednik grupe ide dalje. Nadamo se da će epidemiološka situacija dozvoliti da bude do 50 odsto publike prisutno i da imamo pravi ambijent domaćeg terena", rekao je Bolić.\n"U slučaju da se neki igrač zarazi, ulazi u kovid protokol i određen period provodi u izolaciji, a pri povratku na teren mora da prođe rigorozne medicinske kontrole. Takođe, svi reprezentativci moraju da prođu medicinski test i kovid protokole. Očekujemo da će u terminu odigravanja olimpijskog kvalifikacionog turnira za muškarce u Beogradu biti većina igrača iz NBA, osim igrača iz Evrolige i da će to biti najjača reprezentacija koja će se okupiti u tom momentu", zaključio je Bolić.\nPodsetimo, reprezentacija Srbije je nedavno saznala da je jedan njen rival odustao od kvalifikacionog turnira u Beogradu, ali je saznala i s kim će se nadmetati u prvoj fazi u Tokiju, ako se "orlovi" tamo plasiraju.


Aleksej Nešović ostaje u Pazaru, stižu Meklur i Karter iz SAD - SPORTSKI ŽURNAL\nKošarkaš Aleksej Nešović nastavio je saradnju sa Novim Pazarom, koji su pojačali i igrači iz SAD Kajran Meklur i Simion Karter, rečeno je u klubu koji će se i treću godinu zaredom takmičiti u Košarkaškoj ligi Srbije (KLS)\nNešović (35) je nekadašnji bek reprezentacije Bosne i Hercegovine, visok je 189 centimetara i nosio je dres Novog Pazara u prethodne dve godine.\nOn je prošle sezone u KLS beležio prosečno 9,7 poena, 2,8 skokova i 3,1 asistenciju, a u regionalnoj ABA 2 ligi imao je učinak od 8,3 poena, 3,2 uhvaćene lopte i 3,8 uspešnih dodavanja po utakmici.\nMeklur (21) je visok 188 centimetara, igra na poziciji beka i tokom 2019/2020 je kao diplomac univerziteta Sent Leo iz SAD ostvario prosek od 20,8 koševa, 1,8 skokova i 3,1 asistencije.\nKrilni košarkaš Karter (24) ima 203 centimetra i dolazi sa koledža Južna Džordžija iz američkog grada Stejtsboroa, za koji je minule sezone prosečno postizao 7,7 poena, uz 5,4 skokova.\nNovopazarci su pre nešto više od mesec dana za novog trenera imenovali Darka Kostića, koji je zamenio Olivera Popovića.\nBanjaluka domaćin drugog „balona“ ABA 2 lige


Aeromiting za pamćenje – Nadlanu.com\nObjavljeno 13. sep 2009. / 20:40:23\nVojni aerodrom u Batajnici 13. septembra biće domaćin međunarodnog aeromitinga, najvećeg u poslednjih deset godina.\nEkipa B92 bila je na vežbi sa vojnim pilotima koji će, zajedno sa kolegama iz 15 prijavljenih zemalja, pokazati mogućnosti najboljih vojnih letelica, ali i svoje umeće u vazduhu. "Eurofajter", "gripen", "miraž" i F16 samo su neki od aviona koji će leteti vazdušnim prostorom iznad aerodroma Batajnica na aeromitingu. Ovakve letelice ljubitelji vazduhoplovstva nisu imali prilike da vide na jednom mestu u Srbiji.\nNaši piloti koji su se pokazali u inostranstvu, godinama su čekali priliku da pred publiikom u Srbiji pokažu šta sve mogu.\nMože se reći čak da ih od detinjstva ta želja vodi i svoju ljubav prema avionima apsolutno ne kriju.\n"Posebnim ga čini sama činjenica da je to "orao", avion u koji sam ja zaljubljen, posebnim ga čini i ova neka specijalna boja kojom smo ga ofarbali prošle godine. To je izbor zaljubljenika u vazduhoplovtsvo", kaže potpukovnik Miodrag Ristić.\nAli nije dovoljno samo voleti avione i letenje. Tamo, na nekoliko hijada metara, odvija se borba sa zakonima fizike, što je izazov za pilote, ali i za letelice.\n"Ljudi koji nastupaju na ovakvim manifestacijama svoj program izvode na granici mogućnosti čoveka i letelice na kojoj nastupaju. Svrha ovakvog aeromitinga je i jedno viteško nadmetanje pilota koji nastupaju i koji prikazuju dostignuća svog vazduhoplovstva i svoje vazduhoplovne industrije", kaže rukovodilac letačkog dela programa na aeromitingu, pukovnik Predrag Bandić.\nVeliku pažnju svakako će izazvati manevrisanje MIG-om 29. Taj avion pri letu dostiže visinu i do 18.000 metara, što je najveća visina na kojoj se leti.\nJedan je od retkih aviona koji pri vertikalnom letu probija zvučni zid, a brzina od 2.450 kilometara na sat kojom se kreće čak 10 puta veća je od maksimalne brzine koju možete da postignete na autoputu.\nAeromiting će biti i prilika i da se premijerno predstavi domaća letelica "lasta", kao poslednje dostignuće srpskog vazduhoplovstva.


Energetska zajednica upozorila delegate u FBiH: Ne odobravajte garanciju za Blok 7 TE Tuzla - Klix.ba\n27.9.2018. u 15:17\nEnergetska zajednica sa sjedištem u Beču pozvala je Parlament Federacije BiH da ne odobri garanciju za kreditno zaduženje za izgradnju Bloka 7 Termoelektrane Tuzla, saznaje Klix.ba.\nSekretarijatu Energetske zajednice dostavljena je odluka Vijeća za državnu pomoć BiH od 23. jula 2018. godine, a na osnovu koje je utvrđeno kako garancija Federacije BiH na kredit između JP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo i Izvozno-uvozne banke Narodne Republike Kine ne predstavlja reprezentativnu državnu podršku.\nEnergetska zajednica primila je žalbe Aarhus centra i CEE Bankwatch mreže zbog neslaganja s pravnom stečevinom Evropske unije.\nKao neke od razloga naveli su da garancija prelazi više od 80 posto vrijednosti kredita, zatim da garancija ne pokriva samo kredit i kamate, već i "ostale povezane troškove" te da nije do kraja jasno šta zapravo znače "ostali povezani troškovi".\nKako navode, Elektroprivreda BiH koristila se "benchmarkom" koji ne predstavlja reprezentativnu garanciju za podizanje kredita u kontekstu iznosa novca i tehnologije koja će biti korištena prilikom izgradnje.\n"S toga pozivamo Parlament Federacije Bosne i Hercegovine da ne odobri\ngaranciju koja može biti nezakonita. Takvo odobrenje moglo bi dovesti do dugoročnog i skupog oporavka. Pored toga, Sekretarijat Energetske zajednice možda će morati pokrenuti postupak protiv Bosne i Hercegovine zbog kršenja zakona", piše u dopisu Eneregetske zajednice.\nPodsjećamo, premijer Federacije BiH Fadil Novalić uputio je jučer urgenciju predsjedavajućoj Doma naroda Parlamenta FBiH Lidiji Bradari da na današnjoj vanrednoj sjednici na dnevni red uvrsti Prijedlog odluke o izdavanju garancije za gradnju Bloka 7 Termoelektrane u Tuzli.\nNovalić je tražio da se hitno donese odluka za kreditno zaduženje Elektroprivrede BiH kod Izvozno-uvozne banke Kine za gradnju ovog bloka koji predstavlja kapitalnu investiciju vrijednu 1,4 miljarde KM.\nParlament FBiH Fadil Novalić Termoelektrana Tuzla Energetska zajednica Blok 7


Lešek Kolakovski - O Heraklitu Istaknut\nSve teče - Heraklitovi fragmenti\nTe sentence, koje prerastaju u poslovice, doprinele su skiciranju lika filozofa kao zastupnika večite promene, večite nestalnosti stvari. Da, on je zastupao teoriju o večitom menjanju, ali sa značajnim ograničenjima. Nije govorio, poput njegovog kasnijeg sledbenika Kratila, da nijednom ne možemo ući u istu reku s obzirom na to da ona oko nas neprestano teče i da se, pošto ništa nije stalno, ne treba služiti običnim jezikom, već isključivo gestovima, jer je znanje nešto nerealno. Iz očite činjenice da se sve menja, iako različitom brzinom, ne znači uopšte, prema Heraklitu, da stvari, onakve kakve ih primećujemo, predstavljaju iluziju, jer iako su, kako je govorio, "oči i uši loši svedoci" (oči, ipak, bolji od ušiju), i iako samo Bog poseduje potpunu mudrost, ipak i nama ili nekima od izabranih, ne svetini, dostupan je poneki deo mudrosti. Mudrost se, međutim, zasniva na tome da se razume Logos.\nPročitano 1424 puta\tPoslednji put izmenjeno Ponedeljak, 11 Novembar 2019 11:42\nViše iz ove kategorije « Fridrih Niče - "Prostitucija intelekta"\tStanoje Stanojević - Savin duh se mogao slobodno podizati u više sfere »\nVi ste ovde: Home Društvo Lešek Kolakovski - O Heraklitu


Useljenje u stanove u Obrenovcu iz donacije “Dejan Stanković” 8. jula - BGnekretnine blog\nUseljenje u stanove u Obrenovcu iz donacije “Dejan Stanković” 8. jula\ncena zakupa, građevinsko zemljište, kuće, novogradnja, Obrenovac\nLokacije, Novosti 004 Jul 2016\nPredsednik opštine Obrenovac Miroslav Čučković saopštio je danas da je rok za useljenje u stanove izgradjene iz donacije "Dejan Stanković" pomeren na 8. jul zbog pravilnog sprovodjenja procedure.\nKako se navodi u saopštenju, primopredaja zgrade sa 28 stanova u opštini Obrenovac izvršena je 15. juna, ali je zbog prigovora na rang listu dodeljenih stanova i žalbi na osnovu pravilnika koje je pet porodica podnelo, rok za useljenje pomeren.\nČučković je objasnio da je prilikom dodele stanova formirana rang lista od strane Komisije u kojoj je bio i ovlašćeni predstavnik stanara.\n"Nijedno pravo stanara nije narušeno u skladu sa onim što su imali kao pravo u barakama "Termoelektra"‚ koje su uništene u poplavi 2014. godine. Zgrada je donacija gradu Beogradu i izgradjena je na zemljištvu Grada", rekao je Čučković.\nProslavljeni srpski fudbaler Dejan Stanković rekao je da ne želi da komentariše spornu situaciju.\n"To je odnos gradjana i opštine Obrenovac", rekao je Stanković.\nFondacija "Dejan Stanković" prikupila je 500.000 dolara za izgradnju doma za 28 porodica radnika firme "Termoelektro" u stečaju koji su pre poplava živeli u barkama tog preduzeća u Četvrtoj ulici koje su u nepogodama uništene.\nPrimopredaja ključeva izvršena je 15. juna 2016. godine, a prema pisanju pojedinih medija, odmah su i oduzeti stanarima, uz obrazoženje da mora da se nabavi dodatna dokumentacija na osnovu koje će se odrediti rang lista.\nMediji su pisali i da stanovi neće biti poklonjeni, već davani u zakup, jer prema rečima Čučkovića, "ne mogu se donirati domovi onima koji su bili zakupci".\nCena zakupa iznosiće od 1.200 do 8.000 dinara mesečno, u zavisnosti od socijalnog stanja stanara.


Kako navodi RTCG, sumnja se da je M. R. kao službeno lice zaduženo za podatke o obolelima od Kovid-19, putem aplikacije Vajber, prosledio te podatke drugim osobama.\nCDM dodaje, pozivajući se na nezvanične informacije, da je M. R. zaposlen u Domu zdravlja Podgorica.\n"Prema podacima kojima raspolažemo, ovo lice je kao službeno lice zaduženo da podatke o obolelima od Kovid-19 objavi putem 'IDO' sistema, iste putem aplikacije Vajber prosledio i drugim licima koja, iako su mu kolege, nisu ovlašćena da raspolažu ovim podacima", navode u Tužilaštvu.\nKako dodaju, osumnjičeni će u zakonskom roku biti priveden državnom tužiocu radi saslušanja i daljeg postupanja.\n"Naglašavamo da će Osnovno državno tužilaštvo u Podgorici i dalje preduzimati radnje radi utvrđivanja činjenica i okolnosti da li je još neko službeno lice učestvovalo u neovlašćenom korišćenju ovih ličnih podataka", navodi se u saopštenju.\nZa 24 sata - više od 2.600 obolelih: Od virusa u Kini UMRLO 1.523, zaraženo 66.492 ljudi


Evropska komisija zadovoljna napretkom Srbije u oblasti zaštite životne sredine | Energetski portal Srbije\nEvropska komisija zadovoljna napretkom Srbije u oblasti zaštite životne sredine\n04.03. 2016 Srbija | Održivi razvoj\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine saopštilo je da je 3. marta 2016. godine u Briselu, u okviru drugog dana zasedanja Pododbora za saobraćaj, energetiku, životnu sredinu, klimatske promene i regionalni razvoj, Pregovaračka grupa za Poglavlje 27 predstavila stanje životne sredine u Republici Srbiji.\nDržavni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine gospođa Stana Božović izjavila je da Republika Srbija ima jasne ciljeve i planove kada je reč o oblasti zaštite životne sredine. Ona je istakla da je nedavno usvojen set zakona iz oblasti zaštite životne sredine koji reguliše ovu oblast, a predviđa i osnivanje Zelenog fonda koji bi trebalo da obezbedi stabilan sistem finansiranja životne sredine. Dodala je da je procenjeno da je samo za finansiranje razvoja infrastrukture vezanog za deponije, otpad, pijaću vodu i tretman otpadnih voda potrebno oko 7,88 milijardi evra.\nGospođa Božović je istakla da je resorno ministarstvo napravilo značajan napredak kada je reč o pogledu pripreme infrastrukturnih projekata u oblasti upravljanja otpadom i otpadnim vodama, pa će gradski centri poput Kragujevca, Niša, Novog Sada imati prednost u izradi dokumentacije i finansiranju projekata. Dodala je da je rešeno oko 80 odsto problematičnih projekata koji su nasleđeni, a finansirali su se iz evropskih fondova. Dodala je i da su pripremljena strateška dokumenta za osnivanje Implementacione agencije za projekte u oblasti životne sredine kao krovne agencije za planiranje, projektovanje, finansiranje, implementaciju i nadzor projekata iz ove oblasti.\nU saopštenju resornog ministarstva istaknuto je da je Evropska komisija pozdravila dobar napredak Republike Srbije u oblasti zaštite životne sredine i klimatskih promena, usvajanje izmena i dopuna zakona koji reguliše ovu oblast, donošenje nacionalnog plana za investiranje i stvaranje preduslova za osnivanje Zelenog fonda.


Hondin CR-V „Black Edition“ stigao u Srbiju u sportskom izdanju – radiosabac.com\nHondin CR-V „Black Edition“ stigao u Srbiju u sportskom izdanju\nUzbudljivi model „Honda CR-V Black Edition“ sa sportskim karakteristikama, od sada je na raspolaganju i vozačima u Srbiji koji će izvesno uživati u svakoj posebnosti ovog sofisticiranog hibrida, navedeno je u saopštenju.\nNajprodavaniji Hondin SUV na svetu sada je dostupan sa paketom opreme „Black Edition“kod verziji sa hibridnim pogonom. Ovaj prostrani i aerodinamični model jedinstvenog dizajna odlukuje komforan, relaksirajući ambijent kombinovan sa praktičnoąću i pogodnostima velike kabine.\nLjubitelji hibrida na raspolaganju će imati inteligentnu Multi-Mode Drive (i-MMD) efikasnu tehnologiju koja automatski bira između električnog, hibridnog ili klasičnog pogona smanjujući potroąnju goriva i emisiju CO2 i čineći da automobil uvek koristi energiju na najoptimalniji način, navodi se u saopštenju Delta Motors.\nIzvor : Delta motors\n„Honda CR-V Black Edition“, kako dodaju, obiluje pametnim rešenjima i korisnisnim inovacijama koji čine ovu petu generaciju CR-V-a pravim vozačkim SUV-om. Kreiran je za one koji znaju da uživaju u sofisticiranom enterijeru sa modernim infotainmentom uz udobnost i svestranost po kojoj je CR-V poznat.\nNjegov markantni izgled odlikuju tamne definicije sastavnih komponenti: od crnih, sportskih 18-inčnih aluminijumskih točkova, crno-hromiranih lajsni i ukrasa koji naglaąavaju dinamični oblik, do svih paľljivo kreiranih elemenata enterijera i sediąta presvučenih crnom luksuznom koľom.\n„Honda CR-V Black Edition“ je pouzdan partner, jer poseduje SENSING paket sigurnosne opreme, koji je dizajniran tako da putnicima pruľi maksimalnu sigurnost tokom vožnje, stoji u saopštenju.\nKako se dodaje, inteligentni sistemi za prevenciju sudara i izletanje sa puta, kao i oni za praćenje situacije u saobraćaju predstavljaju alate koji ulivaju poverenje i pružaju oslonac putnicima, jer ovaj Hondin SUV samostalno ukazuje i bira najoptimalnija bezbednosna rešenja.\nCena ovog modela je od 39.490 evra, dodaje se u saopštenju.


PRIJEDLOG MINISTARSTVA PRAVDE BIH: Tužilaštvo BiH zatražilo izručenje Osmana Osmanovića pravosuđu BiH - E-index\nTužilaštvo BiH zatražilo je izručenje Osmana Osmanovića pravosuđu BiH, koji je uhapšen 23. novembra na Graničnom prelazu Sremska Rača zbog sumnje da je počinio krivična djela ratni zločin protiv civilnog stanovništva i ratni zločin protiv ratnih zarobljenika.\nIz Tužilaštva BiH saopštili su da je postupajući tužitelj Posebnog odjela za ratne zločine uputio prema Ministarstvu pravde BiH prijedlog za upućivanje zamolbe pravosudnim institucijama Rerpublike Srbije za izručenje Osmanović Osmana pravosuđu Bosne i Hercegovine.\nTužilaštvo BiH, navelo je da Posebni odjel za ratne zločine radi na predmetu koji se odnosi na navedenog osumnjičenog. Također, razlozi zbog kojih se traži izručenje u BiH su što su navedeni zločini počinjeni na teritoriji Bosne i Hercegovine, gdje su žrtve državljani Bosne i Hercegovine, kao i da se dokazi i svjedoci nalaze u BiH, te je Osmanović Osman državljanin BiH.\nPrijedlog je danas upućen prema Ministarstvu pravde Bosne i Hercegovine na dalje postupanje.


BRNABIĆ: Licemeri dali dozvole Rio Tintu, a sada protestuju, nemaju plan! - Naša Borba\nBRNABIĆ: Licemeri dali dozvole Rio Tintu, a sada protestuju, nemaju plan!\n„Nemaju agendu i plan pa se hvataju za ovo”, rekla je Brnabić u Skupštini Srbije.\nBrnabić je ponovila da sprovođenje projekta Rio Tinta zavisi od studije o proceni uticaja na životnu sredinu, kao i od toga šta će građani reći.\n„Bez toga projekta nema”, poručila je premijerka.\nBrnabić je odbacila kritike da zakoni o referendumu i izmene i dopune Zakona o eksproprijaciji imaju veze sa stranim investitorima.\n„Zakon o referendumu ima veze sa našom obavezom da taj zakon uskladimo sa Ustavom. Zakon je trebalo da bude promenjen do 2009. Nažalost nije, i u tom smislu nismo poštovali Ustav. U ovom trenutku moramo da menjamo zakon da bismo poštovali Ustav”, ukazala je premijerka.\nZakon o eksproprojaciji, takođe, kaže Brnanbić, nikakve veze nema sa investitorima, već sa kapitalnim investicionim projektima, ali pre svega sa onim koje sprovodi Vlada.\nGovoreći o boljem privrednom ambijentu, Brnabić je podsetila da u Srbiji od 2015.godine ne postoji razlika između domaćih i stranih investitora.\n„U prvoj deceniji 2000. strani investitori su bili povlašćeni. Kada je promenjen Zakon o investicijama 2015. ili 2016. godine. Po tom novom zakonu mi smo izjednačili domaće i stane investitore”, rekla je Brnabić, prenosi Tanjug.\nPrethodni tekstVULIN: Očekuju se neredi u Srbiji, organizovana ugrožavanja javnog reda i mira na dnevnom nivou!\nSledeći tekstLUKAŠENKO PORUČIO MIGRANTIMA: Ovde vas niko neće dirati, ali ne možemo da započnemo rat kako bi vam očistili koridor!


Beganović dao ostavku! - SportSport.ba\nBeganović dao ostavku!\nČelik bez trenera\nElvedin Beganović dao je neopozivu ostavku na mjesto šefa stručnog štaba NK Čelik.\nZbog nesuglasica i tuče dvojice nogometaša na treningu, Beganović je dao ostavku jer smatra da nema kontrolu nad njima. Klub će u narednoj utakmici voditi Amir Japaur.\n"Jučer na treningu desila se nezgoda koja se događa u većini klubova, da su se potukla naša dva igrača, Aldin Šišić i Haris Hećo, nakon čega su njih dvojica suspendovana, a Elvedin Beganović dao je ostavku zbog pritiska", izjavio je direktor kluba Alija Porča.


Srbija će zbog nepogoda imati štetu od pola milijarde evra - Bizlife.rs\nSrbija će zbog nepogoda imati štetu od pola milijarde evra\n07:11 Beograd, 09.02.2012.\nVremenske nepogode koje su zadesile Srbiju ove zime papreno će koštati domaću privredu, koja će zbog toga pretrpeti štetu od čak 500 miliona evra, piše današnji Press.\nNezapamćeno loše u Srbiji „udariće” na ekonomiju, i to u dva smera, smanjiće bruto domaći proizvod i naneće veliku imovinsku štetu.\nHladni talas, koji je „okovao” našu zemlju snegom i ledom i otežao rad velikog broja firmi imaće svoj epilog, pa stručnjaci upozoravaju da nakon otopljavanja snega slede poplave, a moguć je i pad roda žitarica.\nUrednik portala Makroekonomija Miroslav Zdravković kaže da će Srbija zbog toga imati manji izvoz i uvoz. On dodaje da će industrijska proizvodnja takođe biti smanjena, pošto se isključuju mnoge fabrike kako bi se redukovala potrošnja struje. Najavljeno je i da će Železara Smederevo privremeno prestati s radom. “Slabiji promet treba da očekuje i sektor ugostiteljstva, kao i nekretnina. Uz sve ove probleme, imaćemo i neradne praznike sledeće nedelje. Prosveta i zdravstvo ne rade u punom kapacitetu i to neće moći da nadoknade povećanim radom kad se normalizuju vremenski uslovi”, navodi Zdravković.\nZbog rušenja krovova na kućama i prokišnjavanja, predviđa se i velika materijalna šteta, naročito nakon otapanja snega i bujanja potoka i manjih reka. “Srbija će zbog nepogoda imati direktnu štetu od 300 do 500 miliona evra“, izračunao je Zdravković.\nProcene Unije poslodavaca Srbije, na osnovu informacije koje pristižu iz južne, istočne i zapadne Srbije, Šumadije i Vojvodine, govore da je zbog veoma niskih temperatura gotovo svako treće proizvodno preduzeće obustavilo rad ili redukovalo proizvodnju. “Preduzeća ne mogu da zagreju prostorije za rad, imaju probleme u snabdevanju energentima i održavanju proizvodnje, dopremanju sirovina po zavejanim putevima… Dnevni gubitak privrede, samo u užoj Srbiji, jeste između tri i pet miliona evra. Situacija je nešto bolja u Vojvodini, tako da je tamo do prekida rada došlo samo u pet odsto proizvodnih firmi”, kaže portparol Unije Dragoljub Rajić. On podseća da firme u oblasti transporta zbog čestih kvarova na vozilima imaju dvostruko veće troškove.\nViši naučni savetnik evropske istraživačke grupe „Cushman and Wakefield” Saša Milojević kaže da je šteta u Srbiji zbog vremenskih nepogoda, prema gruboj proceni, od 400 do 500 milion evra. Milojević je rekao da je ova suma uglavnom kombinacija direktnih šteta po potrošnju, poljoprivredu, industriju i ponovo pokretanje proizvodnje.\n“Biće interesantno videti u kojoj meri će loše vreme i hladnoća imati efekat po potrošnju i trgovinu na malo. S obzirom na to da je izborna godina u Srbiji, argumentom lošeg vremena može se beskrajno manipulisati, tako da ako BDP podbaci, očiti krivac biće sneg”, kaže Milojević.


Gavrilović jetrena pašteta 150g tuba cena akcija Srbija\nEPonuda > Hrana > Konzervirana hrana > Paštete > Gavrilović Paštete\nGavrilović jetrena pašteta 150g tuba cene\ncena 148,00 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za Gavrilović jetrena pašteta 150g tuba\nCarnex jetrena pašteta 150g limenka\nGavrilović pileća pašteta 150g tuba\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gavrilović jetrena pašteta 150g tuba po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gavrilović jetrena pašteta 150g tuba na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Paštete cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gavrilović Paštete, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gavrilović jetrena pašteta 150g tuba sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gavrilović jetrena pašteta 150g tuba. Pre kupovine, podatke za Gavrilović jetrena pašteta 150g tuba proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nGavrilović pileća paštetaGavrilović čajna pašteta 150g tubaGavrilović jetrena pašteta 150g tubaGavrilović pileća pašteta 150g tuba


Hazirovići: Vrhovni sud časti vratio dignitet lekarskoj profesiji\nBeta 1. decembra 2015. 15:10\nSupružnici Lidija i Almin Hazirović ocenili su danas da je presudom Vrhovnog suda časti Lekarske komore Srbije (LKS) o izricanju šestomesečne zabrane obavljanja specijalističkih poslova doktorki Ajši Hajrović i javne opomene njenom kolegi Muameru Škrijelju, „vraćen dignitet lekarskoj profesiji“.\nNjima je dostavljena odluka suda kojom su obavešteni da je dvoje lekara proglašeno odgovornim zbog propusta u lečenju Lidije Hazirović, čime je preinačena odluka Suda časti regionalne LKS u Kragujevcu kojom su bili oslobođeni krivice.\n„Ne radujemo se ničijoj nevolji i napominjemo da protiv okrivljenih lekara nemamo ništa lično. Ono na šta smo od početka ukazivali su njihovi veliki propusti i greške koje su ostavile nepopravljive posledice na Lidiju koje će je pratiti do kraja života“, naveli su Hazirovići u pisanom saopštenju.\nOni očekuju da će nakon presude Vrhovnog Suda časti LKS adekvatno reagovati tužilaštva i nadležni organi i najavljuju da će, ukoliko reakcija izostane, „biti primorani da se obrate Sudu za ljudska prava u Strazburu“.\nPresudom Vrhovnog Suda časti LKS doktorka Hajrović je oglašena odgovornom jer je 8. decembra 2013. godine „postupila neprofesionalno prema Lidiji Hazirović, te da je propuštanjem dužne pažnje i propustima da joj pruži adekvatnu medicinsku zaštitu postupila suprotno lekarskoj etici“.\nTakodje, u obrazloženju odluke ovog organa navodi se da je ona „usled nepravovremenog dijagnostifikovanja pucanja materice, sa uginućem fetusa, zbog čega je bila neophodna histerektomija, dovela u opasnost život pacijentkinje“.\nOdluka Vrhovnog suda časti je konačna, a u tih šest meseci suspenzije doktorka Ajša Hajrović će moći da obavlja ambulantno-poliklinički rad sa pacijentima.\nDoktoru Muameru Škrijelju izrečena je javna opomena zbog „neprofesionalnog ponašanja prema pacijentkinji i propusta u predočavanju Lidiji i njenom suprugu neophodnosti neodložnog zbrinjavanja u zdravstvenoj ustanovi u Novom Pazaru“.\nŠkrijelju je na teret stavljeno i to što u otpusnoj listi „nije naveo dijagnozu pacijentkinje čime joj nije pružio adekvatnu medicinsku zaštitu, postupivši suprotno pravilima dobre lekarske prakse i etike“.\nTakodje, on u medicinskoj dokumentaciji nije naveo da su Hazirovići odbili da se Lidija smesti u novopazarsku bolnicu, insistirajući da bude transportovana u Kragujevac.\nOkrivljeni lekari su ranije rekli novinarima da su preduzeli sve neophodne dijagnostičke mere i postupke kako bi pomogli pacijentkinji, a doktorka Hajrović je najavila da će se povodom presude Vrhovnog suda časti sutra obratiti medijima.\nTeška noć u Beogradu, sedam saobraćajnih nezgoda\nObolelima od multiplog mieloma u Srbiji delimično dostupne…


Grad Pirot - Neophodna ozbiljnija ulaganja u stočarstvo\nNeophodna ozbiljnija ulaganja u stočarstvo\nGoran Popović, pomoćnik predsednika opštine za poljoprivredu kaže da je prisustvovao otvaranju devetog Etno sajma hrane i pića, na kome je jedan od izlagača Uduženje preduzetnika Pirot.\n- Na štandu, koji je ove godine zahvaljujući sredstvima koje su za te namene izdvojena iz Fonda za razvoj poljoprivrede u iznosu od 260.000 dinara na blizu 100 kvadrata, izloženi su najznačajniji proizvodi pirotskog kraja.\nIzložen je veliki broj proizvoda od peglane kobasice, preko meda i proizvoda od meda, ali i kozmetike od kozijeg mleka i mnogi drugi, kaže Popović.\nNaši proizvodi učestvovaće u oceni kvaliteta za robnu marku “Najbolje iz Srbije” koju dodeljuje stručni žiri beogradskog Sajma za najbolje proizvode, koje je udruženje preduzetnika ranijih godina sa svojim izlagačima osvojilo 10 puta.\n- To je ona lepa strana priče, ono što je zabrinjavajuće da bez obzira koliko mi ulažemo u promociju našeg kraja, i svih ovih izuzetnih proizvoda, neophodna su ozbiljnija ulaganja u revitalizaciju poljoprivrede, posebno stočarske proizvodnje. Mi kao lokalna samouprava, ulažemo, ali neohodna su mnogo ozbiljnija sredstva koja se očekuju od Ministarstva poljoprivrede ili stranih investitora. Neophodno je prvo da se poveća broj ovaca i koza, koji je za pedeset godina smanjen sa 50.000 na oko 16.000 grla. Takodje, u celoj ovoj priči, posebno oko peglane kobasice, neophodno je uvodjenje odredjenih standarda u prizvodnji a zatim i pokretanje inicijative za zaštitu geografskog porekla peglane kobasice, s obzirom da se pojavljuju plagijati.


NUNS i NDNV: Veoma opasne izjave Parezanovića i Vučića - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo NUNS i NDNV: Veoma opasne izjave Parezanovića i Vučića\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV)\nBeograd/ Novi Sad, 8. oktobar 2018. – Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) ocenili su da su izjave funkcionera BIA Marka Parezanovića i predsednika Srbije Aleksandra Vučića o tome da u pojedinim medijima, nevladinim organizacijama i opozicionim partijama aktivno deluju strani agenti – izuzetno opasne i da mogu da se čitaju kao ozbiljna pretnja slobodi izražavanja i kritičkoj misli.\n“Vlast i mediji bliski vlasti poslednjih godina su potpuno revitalizovali retoriku devedesetih, kojom se svako ko iznosi kritički stav proglašava za ‘stranog agenta’ ili ‘izdajnika’. U atmosferi promocije mržnje i nasilja, u kojoj živimo, to etiketiranje na najozbiljniji način ugrožava bezbednost prozvanih”, navela su ta novinarska udruženja.\nParezanović je nedavno izjavio da su najveća pretnja Srbiji strani agenti koji deluju u medijima, nevladinim organizacijama i opozicionim strankama, a Vučić je potvrdio navode o delovanju agenata, uz konstataciju da oni “nemaju uticaj u srpskom društvu”.\n“NUNS i NDNV podsećaju da su pojedine organizacije i pojedinci bliski vlasti već pokretali inicijativu da se, po ugledu na ruski model, prave registri ‘stranih plaćenika’, sa jasnim ciljem da ti registri postanu spiskovi za odstrel”, dodaje se u saopštenju.\nPredhodno Otvorena javna rasprava o Nacrtu zakona o javnim nabavkama\nSledeće Inicijativa mladih: Napad na albanske mladiće u Novom Sadu zahteva hitnu istragu i osudu države\nTop Tags konkurs Evropska komisija OCD Civilno društvo Pravosuđe Politika Srbija i Evropska unija vladavina prava lokalna samouprava evropske integracije Evropska unija Društvo mediji Vlada Republike Srbije mladi


Đurić: Vojvodina i Srbija bliži EU\nU Konzulatu Hrvatske u Subotici priređen prijem povodom Dana državnosti susedne zemlje\nGeneralni konzul Republike Hrvatske u Subotici Dragan Đurić ocenio je na prijemu, koji je priređen u Konzulatu u Subotici povodom Dana državnosti susedne države - 25. juna, da su odnosi između Srbije i Hrvatske na uzlaznoj liniji i da se Vojvodina i Srbija, preko svojih suseda, približavaju Evropskoj uniji.\nPrijemu je prisustvovao veliki broj gostiju, među kojima i državni sekretari u Vladi Srbije, pokrajinski funkcioneri, gradonačelnik i predsednik Skupštine Grada Subotica, predstavnici diplomatskog kora, kao i hrvatske nacionalne zajednice u Srbiji.\n– Svesni smo da su odnosi dve države u uzlaznoj liniji a otvorena pitanja su tu da bi ih rešavali. Kao partneri pod zajedničkim krovom Evropske unije rešićemo sve što je sporno, rekao je Đurić.\nDan državnosti Hrvatske je praznik koji se obeležava u Hrvatskoj svakog 25. juna, od kada je 1991. godine Hrvatski sabor ustavno proglasio Hrvatsku samostalnom i nezavisnom državom.\nPotpredsednik Vlade Vojvodine i funkcioner Demokratske stranke Dragoslav Petrović izjavio je da se dogovori oko rekonstrukcije pokrajinske Vlade očekuju početkom jula, ali nije naveo i konkretna rešenja koja se očekuju.


KADA ĆE DOĆI KOD NAS? Predsednik Sudijske organizacije FSS: VAR u Srbiji je DALEKA BUDUĆNOST\nB. O. / Alo\nPredsednik Sudijske komisije Fudbalskog saveza Srbije Zoran Petrović smatra da je VAR tehnologija u ovom trenutku daleko od srpskih stadiona.\nOn je za list “Alo” govorio o tome u čemu je problem da VAR dođe u Srbiju, ali i najavama iz Hrvatske da će oni ovu tehnologiju uvesti sledeće sezone.\n- Ne postoje tehnički uslovi da se to sprovede kod nas. Da bi se VAR koristio, svaka utakmica mora da bude pokrivena velikim brojem kamera, a ne vidim ko to može da plati. Klubovi sigurno ne mogu, a ni Savez nije u takvoj situaciji. Kada će doći kod nas? Možda za dve, možda i za 10 godina - rekao je Petrović.\nAnalizirao je bivši sudija ideju Hrvata koji su aplicirali za program “FIFA Forward” koji pokriva 80 odsto od ukupnih troškova koji iznose milion i po dolara.\n- To nije karta na koju Srbija može da igra. FIFA ne omogućuje prenos utakmice sa 26 kamera, ne obezbeđuje dva reportažna vozila. To je u ovom trenutku, sa aktuelnom infrastrukturom i interesovanjem za TV prenose, daleko od nas - jasan je bio Petrović.\nArbitar Igor Radojčić za “Blic” o prednostima uvođenja video-tehnologije: Samo obuka za VAR sudije traje duže od pola godine


Ivanović odbranio titulu u Kupu SSS - KRAGUJEVAČKI SPORT\nNova sezona nacionalnih takmičenja vazdušnim oružjem otvorena je ovog vikenda u Smederevu, gde se oko 90 mladih strelaca nadmetalo u okviru Kupa Streljačkog saveza Srbije (B program). Član streljačkog kluba „Čika Mata“ Marko Ivanović još jednom je potvrdio svoj primat u konkurenciji mlađih juniora vazdušnom puškom, a zapažene rezultate ostvarili su i ostali takmičari kragujevačkog kluba.\nIvanović je do zlata došao sa skoro tri kruga prednosti u odnosu na drugoplasiranog Petra Erdeija (Novi Sad 1790), dok je treće mesto pripalo još jednom članu „Čika Mate“ Urošu Aleksiću, koji je takmičenje okončao sa dve osvojene medalje, budući da je u konkurenciji kadeta prigrabio srebrno odličje.\nZa razliku od Marka Ivanovića, njegova klupska koleginica Teodora Vukojević nije uspela da odbrani titulu u konkurenciji mlađih juniorki. Bolja od nje u finalu bila je Aleksandra Havran, članica staropazovačkog „Jedinstva“, dok je treće mesto pripalo Jovani Ljuboji (Partizan).\nPrevious Stefanović objedinio titule u trostavu\nNext Sjaj „Čika Matinih“ nada


Izvor: JUGpress.com, 28.Okt.2020, 19:01\nNa onlajn konferenciji Osmog međunarodnog kongresa “Sankt Petersburg i slovenski svet”, u sredu, su učestvovale zamenica gradonačelnika Zorica Jović i predstavnica Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj Jasmina Petrović u Vranju.\nNa konferenciji je bilo reči o uticaju koronavirusa na lokalnu zajednicu, aktivnostima u vanrednim situacijama i institucionalnoj koordinaciji.\n„U Vranju >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << je trenutno na snazi puna primena epidemioloških mera, a lokalna samouprava je omogućila redovno servisiranje potreba građana i privrede. Gradski štab za vanredne situacije koordiniše rad različitih institucija, a sve u cilju ublažavanja efekata epidemije na zdravlje ljudi. Sa posebnom pažnjom se prati i analizira situacija i pruža podrška radu vaspitno-obrazovnih institucija. Sa druge strane lokalna samouprava preduzima različite aktivnosti kako bi se nastavio i unapredio život lokalne zajednice. Veoma je važno obezbediti i nesmetano funkcionisanje privrede i javnog sektora. Samo stabilno i održivo, ali i solidarno društvo može da okonča pandemiju“, rekla je Jović.\nO uticaju i posledicama pandemije koronavirusa na lokalne zajednice, sa posebnim osvrtom na ljudsko zdravlje, govorila je Petrović.\nGlavne teme ovogodišnjeg Kongresa su borba protiv širenja koronavirusa i negativne konsekvence pandemije u oblasti zdravstvene zaštite.\nNa onlajn konferenciji govorili su predstavnici lokalnih samouprava iz Srbije, Crne Gore, Hrvatske, Slovenije, Poljske i Rusije.\nVranje na onlajn konferenciji kongresa Sankt Peterzburg i slovenski svet\nIzvor: OkRadio.rs, 29.Okt.2020, 11:17\nZamenica gradonačelnika Zorica Jović i predstavnica Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj Jasmina Petrović, govorile su danas na onlajn konferenciji Osmog međunarodnog kongresa “Sankt Petersburg i slovenski svet”. Na konferenciji je bilo reči o uticaju koronavirusa na lokalnu zajednicu,...


Fanovi su ovo željno iščekivali: Kristina Agilera predstavila novu pesmu! VIDEO - Muzika - Svet - Vesti - Svet Plus\nFanovi su ovo željno iščekivali: Kristina Agilera predstavila novu pesmu! VIDEO\n12:34 5. NOV 2017.\nUprkos tome što Kristina Agilera još nije spremila naslednika za album "Lotus" iz 2012. godine, publika može da vidi u kom pravcu se kreće njen muzički razvoj na osnovu pesme "America", napravljene za potrebe dokumentarca "Served Like a Girl".\nSaradnja sa Lindom Peri, s kojom je američka pevačka zvezda snimila više hitova tokom karijere poput "Beautiful", "Candyman", "Lift Me Up", ovog puta kao rezultat ima patriotski obojenu numeru, piše muzički portal Idolator.\n- Ljudi dolaze i prolaze kroz ove hotelske sobe tražeći šansu da ostvare svoje snove u Americi - uvodni su stihovi nove Kristinine pesme.\nMeđu izvođačima čije pesme se nalaze na albumu sa muzikom iz dokumentarnog filma "Served Like a Girl" su i Pink, Gven Stefani, Nataša Bedingfild, Pet Benatar.


Centar za istraživačko novinarstvo 28.12.2018.\nU februaru 2017. Uprava za zajedničke poslove republičkih organa raspisala je konkurs za dvogodišnje obezbeđenje 10 državnih institucija, koji je podelila u 26 partija, vrednosti skoro 890 miliona dinara.\nMeđu institucijama za koje su tražili obezbeđenje su i Uprava carina, Uprava za trezor, Uprava za sprečavanje pranja novca, Fond za razvoj i druge.\nNa 21 partiju, vrednosti između četiri i 120 miliona dinara, sa prihvatljivom ponudom prijavio se samo po jedan ponuđač. Skoro svi ponuđači ponudili su cene malo niže od maksimalne procenjene vrednosti partije za koju konkurišu.\nZa dve partije se niko nije prijavio, dok se za tri preostale partije, vrednosti između 4,5 i 5,3 miliona dinara, prijavilo dva do četiri ponuđača.\nU čak 14 partija, odnosno u svim u kojima su učestvovale, pobedile su beogradske firme Dobergard i Dobergard plus u vlasništvu Dušana Đukića – same ili u konzorcijumu. Sem njih, za ove partije nije se prijavio niko drugi.\nSa još četiri firme – V.I.P. security, G4S secure solutions, Securitas SE, Inter Safe Business – dobili su na čuvanje prostorije Uprave za zajedničke poslove, dok su obezbeđenje objekata Poreske uprave i Uprave za trezor počeli da rade samostalno. Krajem novembra 2018. su, u skladu sa okvirnim sporazumom iz prethodne godine, potpisali 11 ugovora, ukupne vrednosti 16.8 miliona dinara.\nNa osnovu tih ugovora od požara i nasilnih ulazaka štite ispostave Poreske uprave u Subotici, Beloj Crkvi, Zrenjaninu, na nekoliko lokacija u Novom Sadu i drugim vojvođanskim mestima.\nIako je način na koji su ovi poslovi dodeljeni u skladu sa zakonom, skoro da nije bilo konkurencije.\nRade Đurić, pravnik koji se bavi javnim nabavkama, kaže za Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) da su uslovi konkursa na koji su se prijavile firme postavljeni tako da su ponuđači praktično naterani da se međusobno dogovaraju.\n„Na taj način smanjuje se konkurencija, s obzirom na lošije odnose u sektoru obezbeđenja”, rekao je Đurić, dodajući da tako najveću štetu snose građani, a smanjuje se i kvalitet usluge.\nU Uputstvu za otkrivanje nameštenih ponuda u postupku javnih nabavki na sajtu Komisije za zaštitu konkurencije navodi se da „učesnici na tržištu često nastupaju na javnim tenderima zajednički, odnosno tajno dogovaraju nastup pre podnošenja ponude, čiji je cilj da se poveća cena usluge, odnosno smanji kvalitet usluge, u zavisnosti od toga šta je predmet nabavke”.\nOvakva praksa je teško dokaziva, a predstavlja najteži oblik narušavanja konkurencije.\nDušan Đukić negira da je na ovoj javnoj nabavci bilo dogovora. „Mi jesmo grupa ponuđača koja je našla zajednički interes da nastupi kao konzorcijum, to nije zabranjeno Zakonom o javnim nabavkama”, izjavio je Đukić za CINS.\nMila Sašić, načelnik Odeljenja za javne nabavke Uprave za zajedničke poslove republičkih organa za CINS je navela da Uprava nema uticaja na to ko će da podnese ponudu, ali isključuje mogućnost nameštanja nabavke jer ponuđači uz ponudu predaju dokument kojim to negiraju:\n„Sastavni deo konkursne dokumentacije koju potpisuju svi ponuđači je Izjava o nezavisnoj ponudi tako da ne postoji mogućnost dogovora između ponuđača“.\nIz Uprave za javne nabavke, koja formalno rukovodi sistemom javnih nabavki, odgovorili su objašnjavanjem zakonskih procedura, između ostalog da su ponuđači obavezni da dostave navedenu izjavu, koju potpisuju pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću.\nDa li je povređena zakonska obaveza omogućavanja konkurencije ispituje Komisija za zaštitu konkurencije. Na internet stranici Komisije nema podataka o ovoj nabavci.\nUprava za zajedničke poslove republičkih organa pokreće centralizovane javne nabavke za najviše državne i pravosudne organe. Među njima su Narodna skupština, Vlada i njene službe, sva ministarstva osim odbrane i Ministarstva unutrašnjih poslova, neki od sudova i tužilaštava najvišeg stepena, ali i nezavisni organi poput Zaštitnika građana, Državne revizorske institucije, Agencije za borbu protiv korupcije i sličnih.\nMeđu nabavkama koje Uprava sprovodi su i usluge obezbeđenja. Postupci se sprovode kroz otvoreni i restriktivni postupak, a Uprava je dužna da nabavke oblikuje po partijama kad god je moguće.\nTako je bilo i sa nabavkom iz 2017. godine, koju je Uprava sprovela na osnovu planova nabavki pojedinačnih organa, koji o svojim potrebama prethodno obaveštavaju Upravu.\nU nabavci su primetni uslovi koji mogu da se tumače i kao diskriminatorni, zaključio je pravnik Rade Đurić analizirajući nabavku iz 2017.\nZa pojedinačne partije naručilac, odnosno Uprava, navodi konkretan broj ljudi koji je potrebno da bude zaposlen kod ponuđača kako bi se realizovala nabavka, uz napomenu da jedan radnik može biti naveden samo za jednu partiju.\n„Ovakva postavka faktički odbija male da učestvuju, ali ih sa druge strane može naterati i da se udruže. Međutim, u sistemu u kojem postoji relativno loš odnos između većine preduzeća koja se bave ovom uslugom, pre deluje da ih odbija da učestvuju. U realnosti, ovo nikakve veze nema, navedeni ljudi najverovatnije neće taj posao ni raditi, već će ih angažovati shodno dogovoru i potrebama“, rekao je Đurić.\nU pet partija čija je procenjena vrednost veća od 60 miliona dinara, Uprava je tražila ponuđačima dokaz da su bar godinu dana u kontinuitetu najmanje jednom naručiocu pružali usluge u istoj vrednosti.\n„Ovo ozbiljno razbija konkurenciju, pa najverovatnije da su morali da se udruže i podele ili su jednostavno otpali svi koji ne ispunjavaju. Potpuno nepotrebno, čini mi se da velika većina preduzeća ovo može bez problema da ostvari. Dajte im šansu, sklopiće ugovore sa novim ljudima i sutra će i oni imati referencu“, objasnio je Đurić.\nMila Sašić iz Uprave za zajedničke poslove republičkih organa negirala je da je ovakav uslov diskriminatorski, uz objašnjenje da Uprava „propisuje uslove koji odgovaraju potrebama svih naručilaca za koje sprovodi postupak i u vezi su sa predmetom javne nabavke”.\nCilj zadržati stara mesta\nNa javnu nabavku Uprave se 2017. prijavilo devet ponuđača i grupa ponuđača, odnosno ukupno 13 firmi. Jedna grupa od dve firme je dala neprihvatljivu ponudu, dok je 11 firmi na čuvanje dobilo objekte iz nabavke. Tako su Sion gard i TAS security pobedili u nadmetanju za Poresku upravu – Centar za velike poreske obveznike, u odnosu na Semiotik i Semiotik Velimirović, čija ponuda je bila neprihvatljiva. Iste firme su dobile da čuvaju Upravu za sprečavanje pranja novca, za koju nije bilo drugog ponuđača, a Komisiju za zaštitu konkurencije su dobili u nadmetanju sa tri druge firme.\nStevan Brusin, direktor TAS security izjavio je da, do razgovora s novinarkom CINS-a, ni on ni vlasnik firme nisu bili svesni da su učestvovali na ovoj nabavci, a prethodni direktor nije ostavio dokumentaciju s tim u vezi. Nakon uvida u dokumentaciju, naveo je da je drugi ponuđač u grupi – Sion gard – „suštinski sam nastupio”, dok je TAS security bio potreban zbog licence koju je imao, a koja je bila uslov za učešće na tenderu.\n„TAS security od ove javne nabavke i zajedničkog nastupa sa Sion gardom nije imao ama baš nikakve koristi”, dodao je Brusin.\nInter safe business bio je član grupe ponuđača, zajedno sa Dobergard i Dobergard plus, V.I.P. security, G4S secure solutions i Securitas SE, koja se jedina javila za pet partija obezbeđenja prostorija Uprave za zajedničke poslove republičkih organa. Na svih pet su pobedili. Ista firma učestvovala je i u grupi ponuđača sa Protecta group, Zaštita sigurnosti Revnost, kako bi obezbedili Upravu carina. Zaštita sigurnost je jedini učesnik – i pobednik – u delu nabavke propisane za čuvanje Poreske uprave u Kragujevcu.\n„Na Upravi carina smo morali da se udružimo, jer sami nemamo ljude da bi mogli da ih pokrijemo kompletno, od Dimitrovgrada do Subotice, i tu se odmah traži neko udruživanje – neko ko ima radnike na određenim lokacijama”, odgovorili su CINS-u iz Zaštite sigurnost, uz objašnjenje da se saradnja sa drugim firmama svodila samo na pravljenje zajedničke ponude.\nDodaju da su konkurisali za objekte koje su čuvali i pre nego što je postupak objedinjen pod nadležnost Uprave: „Republički seizmološki zavod držimo oko deset godina, Poresku upravu preko šest godina, Upravu carine isto tako, a izlaziti na objekte gde su tuđi radnici je teško, jer poslodavac povlači svoje ljude sa sobom”.\nSecuritas services su nastupili kao član konzorcijuma u ponudi jer nisu imali zahtevani broj službenika obezbeđenja sa licencama.\nDušan Đukić, vlasnik Dobergarda i Dobegarda plus, za CINS je rekao da se iz istog razloga – manjka ljudi koji su školovani za poslove privatnog obezbeđenja – nije prijavio na više od 14 partija. U pet partija je podneo ponudu u konzorcijumu, kako bi obezbedio da njegovi čuvari ostanu na objektima Uprave za zajedničke poslove koje su i ranije čuvali:\n„Jedino realno rešenje je da se udružimo u konzorcijum, što nam zakon i dozvoljava, i da putem zajedničke ponude svako zadrži one objekte koje je radio u tom trenutku”.\nFirma G4S se prijavila samostalno na dve partije, od kojih je dobila da čuva Direkciju za vodne puteve, za koju se jedina i prijavila. Protecta group je takođe dala dve ponude samostalno, a čuvanje nekih objekata Uprave za trezor dobila je uprkos ceni koja je bila viša od planirane. Naime, procenjena vrednost za ovu partiju bila je 26,4 miliona dinara, a Protecta je ponudila da posao obavi za 33,9 miliona dinara. Ipak, pozivajući se na Zakon o javnim nabavkama, Uprava za zajedničke poslove je ponudu prihvatila jer „nije veća od uporedive tržišne cene”.\nGoran Ivković, generalni direktor Protecta group,za CINS kaže da su uslovi na konkursima postavljeni tako da je za neke poslove nemoguće konkurisati sam, ali da, gde god je moguće, nastupaju samostalno.\nZa veću cenu, koja je prema Ivkovićevim rečima takođe ispod realne, izborili su se jer se sem njih niko nije prijavio za tu partiju.\n„S obzirom na to da je ovo bila jedina ponuda, oni su doneli odluku da prihvate, pozvali nas i pitali da li možemo da spustimo tu cenu, mi smo im obrazložili i da ta cena što je data je nenormalna, ali hoćemo da radimo. I onda su oni doneli odluku da prihvate cenu i naprave rebalans budžeta”, objasnio je Ivković.\nIz G4S, Sion garda, Revnosti i VIP security nisu odgovorili na pitanja do objavljivanja teksta. Iz firme Inter safe business nisu želeli da komentarišu nabavku.\nSledeća nabavka usluga fizičko-tehničkog i protivpožarnog obezbeđenja objekata, na period od dve godine, Uprava planira za januar-februar 2019.


IZGLED KREDITNOG REJTINGA PROMIJENJEN SA STABILNOG U NEGATIVNI\nDržava pregovara o kreditima od oko 455 miliona, od čega ima garanciju SB za pozajmicu od 250 miliona\n7925 pregleda\t18 komentar(a)\nFiskalna pozicija zemlje je slaba: Članovi Vlade, Foto: Savo Prelević\nAgencija “Standard and Poor’s” (S&P) promijenila je u novom izvještaju izglede kreditnog rejtinga Crne Gore sa stabilnog u negativni, uz potvrdu ocjene “B+/B”.\nOcjena kreditnog rejtinga države je važna za procjenu kreditne sposobnosti, a negativan rejting znači teže i skuplje zaduživanje.\nOvo bi, prema porcjeni stručnjaka, značilo da je Crna Gora samo jednu stepenicu do pada u šestu - najgoru kategoriju kreditnog rejtinga. S&P je početkom marta potvrdio stabilni kreditni rejting države.\nPremijer Duško Marković je rekao u Skupštini da država pregovara za obezbjeđivanje 508 miliona eura koliko fali državnoj kasi, od čega će 455 miliona eura obezbijediti kroz kreditne aranžmane, dok je oko 53 miliona eura obezbijeđeno iz donacija.\nS&P u izvještaju za Crnu Goru objašnjava da očekuje da će pandemija kovid-19 poslati crnogorsku ekonomiju, koja zavisi od turizma, u duboku recesiju 2020.\n“Iako pretpostavljamo da će se rast oporaviti u 2021. godini, dugotrajni zastoj u ekonomskim aktivnostima mogao bi nanijeti trajnu štetu proizvodnom kapacitetu Crne Gore, značajno oslabiti njenu fiskalnu poziciju i negativno uticati na njen domaći bankarski sektor. Ranije aktivnosti Vlade na prefinansiranju i uspostavljeni odnosi sa međunarodnim finansijskim institucijama (IFI) ublažavaju kratkoročne rizike refinansiranja. Stoga mi revidiramo naše izglede o Crnoj Gori na negativne iz stabilnih i potvrđujemo naše „B +/B“ ocjene”, istakao je S&P u izvještaju od 1. maja.\nVlada je prije pandemije obezbijedila garanciju Svjetske banke (SB) za zaduženje od 250 miliona eura, a u septembru prošle godine kroz emisiju obveznica oko 500 miliona i od toga je dio potrošen početkom marta za vraćanje starih dugova.\nS&P objašnjava da su izgledi za Crnu Goru negativni, jer vide zastoj u crnogorskom turističkom sektoru i široj privredi, a ako to bude dugotrajno, može narušiti ionako slabu fiskalnu poziciju zemlje, smanjiti potencijal rasta i /ili negativno uticati na bankarski sektor kroz, na primjer, pogoršanje kvaliteta imovine.\nS&P je novu prognozu o rejtingu države najavio za 4. septembar ove godine.\nTa kreditna agencija objašnjava da bi mogla da snizi svoje rejting za Crnu Goru u narednih 12 mjeseci ako ekonomski pad pandemije koronavirusa postane ozbiljniji nego što to trenutno očekuju.\n“To bi onda dovelo do erozije fiskalnih performansi ili rezultiralo značajnim pogoršanjem kvaliteta imovine ili povećanja ograničenja likvidnosti u bankarskom sektoru. Mogli bismo revidirati izglede na stabilne, ako se ekonomski i fiskalni izgledi Crne Gore stabilizuju, vraćajući njenu putanju fiskalnog duga na silazni put”, navodi se u izvještaju.\nS&P pojašnjava da primjećuju da je Crna Gora i dalje posebno izložena dugotrajnom zastoju i ograničenjima putovanja s obzirom na to da njen turistički sektor igra ključnu ulogu u domaćoj ekonomskoj aktivnosti.\n“Dugotrajan oporavak od kovid-19 rizikuje da naruši ionako slabu fiskalnu poziciju Crne Gore. Takođe, smatramo da bi pandemija mogla predstavljati rizik za banke u zemlji, na primjer, ako se kvalitet imovine značajno pogorša”, navodi se u izvještaju.\nOva agencija procjenjuje da će pandemija imati značajne posljedice na globalnom nivou kod svih zemalja koje zavise od turizma. “Očekujemo da će pandemija zajedno sa ograničenjem putovanja kako unutar Crne Gore, tako i na ostalim tržištima turističkih izvora imati značajan uticaj na BDP, fiskalne račune i devizni priliv u 2020”, piše u izvještaju.\nTuristi iz Srbije mogu popraviti stanje ako se uskoro otvore granice\nS&P naglašava da su prihodi od turizma u Crnoj Gori vrlo sezonski, jer su jul i avgust činili gotovo 80 odsto turističke aktivnosti, što sugeriše da još ima vremena da se stvari poboljšaju.\n“Napominjemo da turisti iz Rusije i Srbije zajedno čine otprilike dvije trećine turističkih dolazaka u Crnu Goru. S obzirom na geografsku blizinu, turizam iz Srbije mogao bi se pokazati dostupnijim, ako se granice uskoro otvore. Vjerujemo, da čak i ako se uklone ograničenja putovanja, važna komponenta odnosiće se na efekte ponašanja koje će pandemija imati na sklonosti putovanju. Zato, smatramo da bi značajni djelovi turističke sezone Crne Gore 2020. mogli biti izgubljeni, a čvršći oporavak počinje tek 2021. godine”, naglašeno je u izvještaju.\nSBSvjetska bankazaduživanjerecesijaRusijaSrbijaturizamDuško MarkovićS&Pkreditni rejtingkoronavirusCrnogorska ekonomija"Standard and Poor’s"Vlada Crne Gore


⇐ 1830 – U Srbiji je objavljen hatišerif turskog sultana Mahmuda II o autonomiji Srbije u okviru Otomanskog carstva. Krajem septembra sultan je izdao berat kojim je knezu Milošu Obrenoviću priznato nasledno kneževsko dostojanstvo, pod turskim suverenitetom i ruskom zaštitom.\n⇐1864 – U Beču je umro Vuk Stefanović Karadžić, reformator srpskog jezika i pravopisa. Izdao je više zbirki narodnih pesama i pripovedaka, prvu srpsku gramatiku (“Pismenica”) i rečnik (1818). Njegovi posmrtni ostaci su 1897. preneti iz Beča i sahranjeni uz Dositeja Obradovića ispred Saborne crkve u Beogradu.\n⇐ 1876 – U Srbiji je osnovano Društvo Crvenog krsta, nepunih 13 godina posle prve Međunarodne konferencije Crvenog krsta u Ženevi. Inicijator je bio vojni lekar Vladan Đorđević, a za prvog predsednika je izabran mitropolit Mihajlo.\n⇐ 1958 – U avionskoj nesreći na minhenskom aerodromu poginula su 23 putnika, među kojima osam igrača engleskog fudbalskog kluba “Mančester junajted”. Nesreća se dogodila pri povratku iz Beograda gde je engleski tim igrao utakmicu evropskog Kupa šampiona s “Crvenom zvezdom”.\n⇐ ⇐1993 – Predstavnici tri zaraćene strane u Bosni odbili su na pregovorima u Njujorku mirovni plan kopredsednika Konferencije o bivšoj Jugoslaviji. Kopredsednici Vens i Oven zatražili su od Saveta bezbednosti UN da obavezujućom rezolucijom podrži taj plan, a predsednik SAD Bil Klinton najavio je alternativni plan za rešavanje bosanske krize.\n⇐ 1999 – U zamku Rambuje kod Pariza predsednik Francuske Žak Širak otvorio je mirovnu konferenciju o Kosovu. Jugoslovensku delegaciju predvodio je potpredsednik vlade Srbije Ratko Marković, a albansku jedan od lidera Oslobodilačke vojske Kosova Hašim Tači.\n⇐ 2007 – U 79. godini umro je Slavko Mihalić, hrvatski pesnik i akademik, nosilac brojnih književnih nagrada i priznanja (“Put u nepostojanje”, “Početak zaborava”, “Darežljivo progonstvo”, “Ljubav za stvarnu zemlju”, “Vrt crnih jabuka”, “Prognana balada”).\n⇐ 2012 – Teniser Srbije Novak Đoković dobitnik je nagrade Svetske sportske akademije “Laureus” za najboljeg sportistu u 2011. godini.\nTags6. februar Na današnji dan


HP Photosmart e-All-in-One štampač omogućava štampanje putem e-maila HP Photosmart e-All-in-One štampač omogućava štampanje putem e-maila – Personal magazin\nHP Photosmart e-All-in-One je prvi u novoj liniji štampača sa internet konekcijom koji poseduje funkciju ePrint, uz pomoć koje je moguće poslati priključeni dokument štampaču putem email poruke. Štampač podržava…\nHP Photosmart e-All-in-One je prvi u novoj liniji štampača sa internet konekcijom koji poseduje funkciju ePrint, uz pomoć koje je moguće poslati priključeni dokument štampaču putem email poruke. Štampač podržava različite formate poput Microsoft Office dokumenata, PDF fajlova ili JPEG slika, sa bilo kog uređaja uključujući i pametne telefone i tablet računare, bez instaliranja dodatnih drajvera ili aplikacija. Ovi štampači će se uskoro naći i na srpskom tržištu.\nOvaj štampač sa bežičnom vezom po standardu 802.11n ima ugrađeni ekran osetljiv na dodir veličine 2,36 inča i štampa brzinom od 29 strana u minuti crno (do 600dpi) i 23 strane u minuti u boji sa veličinom od 4800x 1200 dpi na foto papiru. Skeniranje se može obaviti u rezolucijama do 1200dpi (optički).\nTakođe, ovaj multifunkcionalni uređaj pruža mogućnost štampe direktno sa interneta ili preko USB i SD / MemoryStick Duo memorijskih kartica, ukoliko je to potrebno. HP Photosmart e-All-in-One nema ugrađeni faks. Kompatibilan je sa PC i Mac računarima i radiće sa budućim servisom kompanije Google Cloud Print koji bi kompanija Google trebalo da pokrene ove jeseni.\nHP Photosmart e-All-in-One štampač omogućava štampanje putem e-maila was last modified: July 31st, 2010 by Redakcija\nePrintHPHP ePrintHP Photosmart e-All-in-One