NEDIMOVIĆ: PRVI PUT EVROPSKE PARE IDU DIREKTNO POLJOPRIVREDI | Agroservis\n> NEDIMOVIĆ: PRVI PUT EVROPSKE PARE IDU DIREKTNO POLJOPRIVREDI\nU naredne tri godine srpskim poljoprivrednicima će na raspolaganju biti 400 miliona evra bespovratne pomoći, a kako je Nedimović rekao za RTS, to je prekretnica u poljoprivredi, jer prvi put „evropske pare idu direktno u ruke srpskih poljoprivrednika”.\n„Ako je išta u Evropskoj uniji primamljivo, to je zajednička evropska politika i politika finansijskih sredstava i podrške poljoprivrednicima za njihov rad”, rekao je Nedimović.\n„Imali smo tri konkursa u prethodnih nekoliko meseci, još četiri do kraja godine. Novi traktori, mehanizacija, prerađivački kapaciteti, oprema za to. Ja se nadam da će srpska poljoprivreda mnogo bolje izgledati posle ovoga, jer će 400 miliona evra biti uloženo u srpsku poljoprivredu”, rekao je Nedimović.\n„Nadam se da ćemo ove godine imati mnogo veći broj prijavljenih. Prošle godine smo imali oko 740 prijavljenih - 667 projekta smo odobrili sa grantom od 10.000 evra. Ove godine smo povećali ta sredstva”, rekao je Nedimović.\n„To su tri grane poljoprivrede gde je potrebna fizička snaga - gde su potrebni mladi ljudi, i tu može mnogo da se zaradi”, rekao je on i dodao da je preduzetništvo u poljoprivredi neophodno, a kako kaže - mladi su tu nasušno neophodni.\n„Prvi program za objekte za - kuće, stambene objekte koji su oštećeni je donet, to je od 120.000 do 600.000 dinara u zavisnosti od stepena oštećenja, držžava će dati podršku. Sad ćemo izaći sa poljoprivrednim zemljištem, objektima javne infrastrukture”, rekao je Nedimović.\n„Država mora mnogo više da uradi na edukaciji i promovisanju svih mera. Država daje 40 odsto premije osiguranja, a sada će da ide korak dalje. Za ona područja za koja sa RHMZ procenimo da je bilo mnogo štete u poslednjih nekoliko godina, mi ćemo da povećamo tu subvenciju na 70 odsto”, rekao je ministar poljoprivrede.\nGovoreći o najavljenoj poseti Liberiji, Nedimović je rekao da je Srbiji jako važno što je ta zemlja dala podršku po pitanju KiM, kao i da je jako bitno da se Srbija vrati na tržište Afrike. (Tanjug)


Sve dublje ukopavanje ministra - Dnevni list Danas\nPočetna » Pisma » Čitaoci » Sve dublje ukopavanje ministra\nOtvoreno pismo Vojnog sindikata Aleksandru Vulinu\nSve dublje ukopavanje ministra\nKrenućemo od dva postulata.\n3Piše: Vojni sindikat Srbije 08. februara 2019. 17.30\n„Neznanje ne oslobađa odgovornosti.“\n„Nije viteški boriti se protiv slabijeg.“\nU proteklih više od godinu dana ministrovanja Aleksandra Vulina bili smo svedoci da nepoznavanje elementarnih pojmova iz domena ministarstva koje vodi bez sumnje ugrožava ugled Vojske Srbije u društvu i iritira zaposlene u Vojsci Srbije koji odlično poznaju materiju o kojoj ministar nevešto natuca.\nVojni sindikat Srbije u duhu viteštva nudi da ministru objasni šta je vojska, kako funkcioniše, pa ako je zainteresovan i ostale detalje.\nMeđutim nažalost svedoci smo da pre toga ministar mora ozbiljno da se posveti učenju elementarnih matematičkih operacija, a s obzirom da su dobre matematičke sposobnosti uslov za rad u vojsci, nudimo mu pomoć i u toj oblasti.\nNe želimo da se ministar više bruka sa izjavama kako što je ova, citiramo:\n„Potporučnik, najmlađi oficir sa prvim činom i prvim dužnostima dobiće 480 evra, dok je 2011. godine za to dobijao 425 evra.“\nS obzirom da je taj isti ministar odbrane u januaru 2019. godine obavestio Vojni sindikat Srbije da je od 2014. godine do januara 2019. godine uvećanje plate iznosilo 28,4 odsto. Kada se na platu potporučnika iz 2011. godine uračuna povećanje od 28,4 odsto, dobija se da plata treba da bude 546 evra, a ne kako se ministar hvali 480 evra.\nNa ovom prostom primeru dolazimo do zaključka da je usled nespornog nepoznavanja osnovnih aritmetičkih radnji potporučnik oštećen bar za 66 evra. Za potporučnika znamo koliko je pogrešeno, ali s obzirom da u Vojsci Srbije postoji 16 činova, odnosno kategorija, pitamo se koliko su oštećeni podoficiri, profesionalni vojnici i civilna lica jer ne možemo biti sigurni da su greške ministra linearne.\nAko se nekom bez pristanka uzme novac koji mu pripada, isto se kvalifikuje kao krađa, a zakon je jasan da neznanje ne oslobađa odgovornosti.\nVojni sindikat Srbije još jednom poziva ministra odbrane da se ne ukopava dublje, jer će mu glib kad tad doći preko ušiju, a tada mu ni mi nećemo moći pomoći.\n08. februara 2019. u 18.57\nNemoralno je da čovek koji nije služio vojsku bude ministar vojni\n08. februara 2019. u 20.22\nVulin mora da ući dok je živ !\n12. marta 2019. u 13.55\npa sad ce da nauci kako se jede iz vojnicke porcije-manjerke


Veliko iznenađenje, Hofer izgubio, novi predsednik Austrije, Aleksander van der Belen | WebTribune\nHome U FOKUSU Veliko iznenađenje, Hofer izgubio, novi predsednik Austrije, Aleksander van der Belen\nOsim toga, oni prenose da je “tužni kandidat ekstremne desnice” čestitao pobedu svom rivalu.\nPrema prvim preliminarnim rezultatima, na osnovu 60 odsto izbrojanih glasova, Van der Belen je osvojio 53,6 odsto glasova, a kandidat desničarske Slobodarske partije (FPO) Hofer 46,4 procenata.\n„Želeo bih da iskoristim ovu priliku da čestitam gospodinu Van der Belenu“, izjavio je glavni strateg FPO Herbert Kikl za austrijske medije. BBC piše da je austrijski predsednik ima uglavnom ceremonijalnu ulogu, ali da su ovi izbori viđeni kao mera toga kako bi populistički kandidati mogli da prođu na izborima u Evropi naredne godine – u Francuskoj, Holandiji i Nemačkoj.\nHoferov glavni „adut“ tokom kampanje bila je antiimigracija, a predložio je i da Austrija učini što i Britanija i glasa o izlasku iz EU, naglašavaju oni. Inače, kladionice su tokom dana veću šansu davale upravo Hoferu.\nOvo je treći put ove godine da Austrijanci izlaze na predsedničke izbore, a 22. maja je sa 31.000 glasova razlike u drugom krugu pobedio Van der Belen. Međutim, ti su izbori poništeni jer je sud prihvatio prigovor FPO o nepravilnostima s izbornim listićima pristiglima poštom.\nBirališta su zatvorena tačno u 17 časova. Ministarstvo unutaršnjih poslova Austrije polako objavljuje rezultate iz opština u kojima je glasanje završeno ranije.


Kineski festival svetlosti otvoren na Kalemegdanu - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Kineski festival svetlosti otvoren na Kalemegdanu\n0Piše: Beta 04. februara 2019. 20.27\nOna je povodom kineske Nove godine poželela srpskom i kineskom narodu prosperitet, sreću i mir.\n„I da naše tradicionalno prijateljstvo poput ovih lampiona isijava veličanstvenu svetlost“, poručila je Čen Bo.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izrazila je želju da nova ambasadorka Kine još više učvrsti prijateljstvo Srbije i Kine i izrazila očekivanje da će uskoro u Beogradu biti otvoren Kineski kulturni centar.\n„Izložba je plod naše saradnje u okviru mehanizma 16 plus 1 čije rezultate već vidimo. To su Pupinov most, autoputevi, rekonstrukcija naših termoelektrana, ugradjivanje filtera za čistiji vazduh, rekonstrukcija brze pruge Beograd – Budimpešta i mnogi drugi projekti“, rekla je Brnabić.\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević izjavio je da je kineska kultura raskošna i bogata.\n„Očekujem da će kroz složenu, bogatu i raznovrsnu kulturnu razmenu Srbija imati šta da nauči, doživi i vidi i čemu da se raduje, ali verujem da će i naši prijatelji u Kini imati priliku da se upoznaju sa kulturnim nasledjem Srbije i onim savremenim što Srbija stvara“, rekao je Vukosavljević.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić je kazao da je plan da srpska prestonica ove godine organizuje svoje dane u Pekingu i učestvuje na skupu hortikulture.\n„Iza prijateljstva Srbije i Kine stoje prošlost, sadašnjost, ali i budućnost“, rekao je Radojičić i dodao da Srbija i Kina rade na projektu za industrijsko tehnološki centar u Borči čija izgradnja predstoji.\nSvetlosne instalacije u parku na Kalemegdanu biće postavljene do 24. februara, a svakog dana od 17 sati uključivaće se lampioni.\nKina, kineski festival svetlosti, VatrometBeograd


Javni radovi u organizaciji Saveta mesne zajednice Azanja – Palanačke novine\nby Palanačke · 1 februara, 2016\nU Domu kulture u Azanji održan je sastanak Saveta mesne zajednice i građana na kome je formiran Građevinski odbor koji će biti zadužen za upravljanje i nadgledanje radova na uređenju sela.\nPredsednik Saveta mesne zajednice, Rodoljub Stanimirović, naglasio je da predstoji uređenje javnih površina u centru Azanje, a da je u planu i sanacija nekategorisanih puteva na teritoriji te mesne zajednice.\nU akciju su uključeni i Osnovna škola „Radomir Lazić“, kao i crkvena opština Azanja.\nOvom sastanku su prisustvovali Petar Jelić, zamenik predsednika Opštine i Živko Petrović, zamenik predsednika Skupštine opštine i koji su izrazili zadovoljstvo zbog inicijative koja postoji u ovom selu.\nPetar Jelić najavio je nastavak izgradnje kapele u Azanji koja je ranije započeta, ali je zbog nedostatka sredstava zaustavljena.\nOtvoreno pismo novinara „Palanačkih“ predsedniku Srpske napredne stranke Aleksandru Vučiću\nUskršnja poslanica patrijarha Irineja\nIzložba šarplaninaca na Kiseljaku\nNext story KRIK otkrio još jednu ofšor kompaniju povezanu sa Sinišom Malim\nPrevious story U Palanci osnovan ogranak Levice Srbije


SEEbiz.eu / Banjalučka berza ne odustaje od produktne berze\nBanjalučka berza BLSE produktna berza Milan Božić Stevo Mirjanić\nDatum objave: 26.03.2013. - 10:54:29\nBANJA LUKA - Banjalučka berza će ponovo Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS predložiti osnivanje berze za trgovinu poljoprivrednim proizvodima, očekujući da će novi ministar, za razliku od njegovog prethodnika, imati više razumijevanja za taj projekat.\nIako je Banjalučka berza još prije više od godinu dana inicirala formiranje produktne berze, projekat se nije pomjerio sa mrtve tačke, iz razloga što resorno ministarstvo nije pokazalo interes za usvajanje neophodnog zakona o javnim skladištima.\nMilan Božić, direktor Banjalučke berze, kazao je da novom ministru poljoprivrede RS Stevi Mirjaniću namjerava izložiti koncept elektronskog uvezivanja svih registrovanih poljoprivrednih gazdinstava i kupaca njihove robe uz uvođenje kontrolnih institucija koje bi izdavale potrebne sertifikate.\nKako kaže, Banjalučka berza ima gotova rješenja elektronske trgovačke platforme koja bi ukrstila ponudu i tražnju za poljoprivrednim proizvodima, navodeći da bi najbolji model bio ukoliko bi se uvela javna skladišta koja bi služila za izdavanje skladišnica, kao garancije da za berzansku trgovinu postoji roba određene količine i kvaliteta.\nKomentarišući skepticizam bivšeg ministra Miroslava Milovanovića naspram usvajanja zakona o javnim skladištima zbog "loših iskustava u Srbiji", Božić je rekao da su takva podozrenja neosnovana.\n"Nema u Srbiji problema s tim, dok u Mađarskoj sistem sa javnim skladištima odlično funkcioniše, jer nosi prednost toga da se robom može raspolagati bez premještanja zato što postoji treća strana kao garant postojanja robe. Trgovačka platforma bi mogla funkcionisati i bez skladišta, ali bi bila šteta da se ne pokrenu investicije u tom sektoru, jer imamo manjak standardizovanih skladišta", istakao je Božić.\nOn korist formiranja produktne berze vidi u podsticanju sistemske promjena u načinu organizovanja domaće poljoprivredne proizvodnje čija prodaja više ne bi dominantno išla preko trgovačkih lanaca, kao posrednika koji ubiru velike marže, čime poskupljuju cijenu krajnjeg proizvoda.\n"Eliminacijom posrednika bi se omogućio lakši plasman proizvoda i pojeftinila roba. Trgovačke platforme poljoprivrednih proizvoda funkcioništu širom svijeta, pa se na taj način, na primjer, prodaje vuna na Novom Zelandu, dok u grčkim gradovima na hiljade korisnika tako nabavlja sve od krompira do mlijeka", kaže Božić.\nPredstavnici poljoprivrednih proizvođača smatraju da bi bilo korisno ispitati predložene modele formiranja produktne berze i sagledati slična iskustva iz okruženja.\n"Sigurno bi bilo najbolje kada bismo dobili jedno mjesto za plasman robe koju bismo prodavali po jedinstvenoj cijeni. Radi se o sistemskoj promjeni koja zahtijeva analizu tržišta i prikupljanje podataka iz Srbije kako bismo vidjeli da li je moguće da produktna berza zaživi i u RS", kazao je Stojan Marinković, predsjednik Saveza udruženja poljoprivrednih proizvođača RS.


Kompanija Bekament otvorila dva nova pogona i automatizovani magacin - GRENEF\nKompanija Bekament otvorila dva nova pogona i automatizovani magacin\nMinistar Stefanović i porodica Čolović\nBekament, otvaranje fabrike\nKompanija Bekament je domaća kompanija koja proizvodi sve materijale neophodne za završne radove u građevinarstvu. Svoju lidersku poziciju na domaćem i regionalnim tržištima gradi već 25 godina. U segmentu proizvodnje fasadnih termoizolacionih sistema, kompanija Bekament je vodeća na tržištu Srbije. Preko 50 odsto proizvodnje ova kompanija izvozi na tržišta država u regionu i lider je u svojoj grani industrije u Crnoj Gori i Makedoniji, a u prva tri proizvođača u Bosni i Hercegovini. Svoje proizvode kompanija izvozi još u Mađarsku, Bugarsku, Sloveniju, Hrvatsku i Albaniju. Kompanija je počela sa izvozom 2005. godine i svake godine beleži rast od 20 odsto.


Međunarodna saradnja – unitelrs\nGranski sindikat Unitel je član najveće svetske konfederacije slobodnih sindikata, UNI Global www.uniglobalunion.org\nUNI Global Union, sa sedištem u Nion-u, Švajcarska, predstavlja više od 20 miliona radnika iz preko 150 različitih zemalja u najbrže rastućim sektorima na svetu – veštine i usluge. Očekuje se da će u narednih deset godina u tim sektorima biti oko 90% novih radnih mesta. UNI Global i negove podružnice u svim regionima zalažu se da poslovi budu pristojni i prava radnika zaštićena, uključujući pravo na članstvo u sindikatu i kolektivno pregovaranje. Preko svojih sektorskih globalnih sindikata predstavlja radnike u čišćenju i bezbednosti, trgovini, finansijama, igrama, grafičkim i ambalažnim proizvodima, kosi i lepoti, industriji informacija, komunikacija, tehnologije i usluga (ICTS), medijima, zabavi i umetnosti, pošti i logistici, Privatno zbrinjavanje i socijalno osiguranje, sport, radne agencije kao i profesionalci i menadžeri, žene i mladi. UNI-ova strategija govori o promeni pravila igre na globalnom tržištu rada i obezbeđivanju pravde i jednakosti za radne ljude.\nUNI Global sarađuje sa svojim povezanim organizacijama na organizovanju radne snage u globalnom sektoru usluga u vreme neviđenih nesigurnih poslova i evidentiranja nezaposlenosti mladih.\nU junu 2018. godine, UNI Global je održao svoj Svetski kongres u Liverpulu koji se sastao pod temom: „Making it Happen“ i okupio skoro 2.000 učesnika iz 523 organizacija iz 113 zemalja. Na tom kongresu je Unitel imao svoje dve predstavnice, Magdalenu Nikolić, koordinatorku za bankarski sektor i Irenu Tomović, koordinatorku za Call centre.\nKongres je predstavljao najveće jedinstveno globalno okupljanje sindikata u 2018. godini i ojačao je odlučnost radnika širom sveta da se posvete poboljšanju radnih uslova i života radnika u uslužnim i srodnim sektorima.\nUNI Global ima potpisane sporazume sa preko 50 globalnih multinacionalnih kompanijama sa ciljem da se postave fer standardi i uslove za više od 10 miliona radnika širom sveta.\nNaši predstavnici redovno učestvuju na sastancima, seminarima i radionicima u inostranstvu i povezujemo se sa kolegama iz regiona i cele Evrope. Razmenjujemo iskustva i ideje, povezujemo se i medjusobno ohrabrujemo jer se u velikom broju slučajeva suočavamo sa istim ili sličnim izazovima na radnom mestu i u odnosima sa poslodavcima.


Povodom ovogodišnje proslave Svetskog dana turizma Javno preduzeće “Smederevska tvrđava” će pored više od 80 kulturno-turističkih atrakcija u Srbiji omogućiti besplatan ulaz u Mali grad smederevske tvrđave u ponedeljak i utorak, 27. i 28. septembra 2021. godine od 08 do 20 časova.\nSvetski dan turizma - 27. septembar, ustanovila je Svetska turistička organizacija (UNWTO) vodeća međunarodna agencija Ujedinjenih nacija u oblasti turizma. On u svojoj osnovi ima za cilj jačanje svesti o društvenoj, kulturnoj, političkoj i ekonomskoj važnosti turizma i doprinosu koji ovaj sektor daje održivom razvoju. Svake godine Svetski dan turizma nosi određenu poruku a ovogodišnja je: „Ljudska želja za putovanjem i istraživanjem je univerzalna, zato turizam mora biti otvoren da svako može da uživa“.\nPauza u međunarodnim putovanjima uzrokovana pandemijom jasno je pokazala važnost turizma za društvo. Pogođene su i razvijene, i ekonomije u razvoju, a marginalizovane grupe i najugroženiji su najteže pogođeni. Ekonomski i društveni uticaj osetio se daleko izvan samog sektora. Ponovno pokretanje turizma pomoći će pokretanju oporavka i inkluzivnog razvoja. Ovo je prilika da se pogleda dalje od turističkih statistika i shvati da iza svakog broja stoji osoba. Turizam se zasniva na ljudima i iskustvima a Svetski dan turizma odraziće upravo to.\nLista lokaliteta dostupnih za posetu povodom obeležavanja Svetskog dana turizma nalazi se na sajtu Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, na linku https://mtt.gov.rs/svetski-dan-turizma/.


APOTEKE Montefarma: Zbog poništenog tendera NESTAŠICA 57 vrsta ljekova - PV Informer\nAPOTEKE Montefarma: Zbog poništenog tendera NESTAŠICA 57 vrsta ljekova\nTender koji je Montefarm raspisao u aprilu ove godine čija je vrijednost oko 2.500.000 eura i dalje nije u potpunosti realizovan. Montefarm je u julu ove godine obustavio postupak javne nabavke, jer za neke ljekove nije dostavljena nijedna ponuda, a za druge nije dostavljena nijedna ispravna ponuda.\nDirektor zdravstvene apotekarske ustanove Montefarm Radoman Dragaš kazao je za Dan da će se ponoviti postupak nabavke ljekova na tenderu koji je poništen i da se suočavaju sa problemima da dođu do pojedinih terapija jer ih proizvođači nemaju.\n“Prilikom nabavke ljekova problem nastaje ako ni u postupku hitne nabavke ne mogu da kupe medikamente jer ih nema kod proizvođača. Pored apoteka Montefarma, građani na raspolaganju imaju 150 privatnih apoteka sa kojima su sklopljeni ugovori i u kojima bi trebalo da nađu sve terapije. Niko ne obraća pažnju ako neki medikamenti nedostaju u Montefarmu. Očekujemo da sjutra dođe lijek „klonozepam”, a očekujemo i nabavku „rivonotrila”. Trenutno pripremamo i planiramo nabavku ljekova za narednu godinu”, istakao je Dragaš.


Evropa je sa vama svaki dan: Poruka Fabricija sa Trga Nikole Pašića (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n11. maj 2019 | 13:40 » 21:11\nEvropa je sa vama svaki dan: Poruka Fabricija sa Trga Nikole Pašića (FOTO)\nŽelimo da građani Srbije razumeju šta je EU, da Evropu čini raznolikost ljudi koji žive u njoj i nadamo se da će i Srbija doprineti evropskoj raznolikosti kad postane članica EU - dodao je Fabrici\nManifestacija Grad Evrope, kojom Delegacija EU u Srbiji obeležava 9. maj, Dan Evrope, otvorena je danas na Trgu Nikola Pašić u Beogradu, uz poruku da je suština Evrope u različitosti i da je EU sa Srbijom svaki dan.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici rekao je, obraćajući se prisutnim građanima, da danas Delegacija EU proslavlja Dan Evrope, ali da žele da u Beogradu svaki dan bude upravo takav.\n- Evropa je sa vama svaki dan - poručio je Fabrici.\nOn je istakao da je suština Evrope u raznolikosti koja se spaja u jedinstv i da EU ne čine institucije, već ljudi koji žive u zemljama članicama.\n- Želimo da građani Srbije razumeju šta je EU, da Evropu čini raznolikost ljudi koji žive u njoj i nadamo se da će i Srbija doprineti evropskoj raznolikosti kad postane članica EU - dodao je Fabrici.\nFabrici - Foto: Tanjug/Sava Radovanović\nOn je ukazao da je suština današnje manifestacije da se EU približi građanima Srbije.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić rekao je da mu je veliko zadovoljstvo što je danas Trg Nikole Pašića na simboličan način postao Evropska unija.\nOn je naveo da su Srbija, Beograd i srpski narod na putu ka EU, da je to strateški cilj, da građani i država poštuju evropske vrednosti i standarde i da je cilj da se Srbija i Beograd razvijaju u tom pravcu.\n- Ljudska prava, raznolikosti su nam veoma značajne, ali i razvoj Beograda u pravcu zelenih i pametnih gradova nam je prioritet - rekao je Radojičić.\nRadojičić - Foto: Tanjug/Sava Radovanović\nOn je naglasio da EU pomaže Srbiji na tom putu i da je Srbija na tome zahvalna, te naglasio da će Beoograd s kancelarijom EU i resornim ministarstvom pokrenuti prvi projekat iz IPA fondova koji je u vezi sa energetski efikasnim zgradama.\n- Sportski i kulturni događaji govore o tome koliko grad Beograd i Srbija, kao i predstavnici EU, dobro rade svoj posao, jer što više budemo imali ovakvih događaja, a manje političkih, radimo više za našu zemlju, Evropu i ceo svet - istakao je gradonačelnik Beograda.\nRumunska ambasadorka Oana Kristina Popa rekla je da je moto predsedavanja Rumunije Savetu EU kohezija i promovisanje vrednosti EU i dodala da zemlje EU i danas, uz pomoć sporta, tradicije i kulture, približavaju građanima Srbije evropske vrednosti.\nGrad Evrope na Trgu Nikole Pašića - Foto: Tanjug/Sava Radovanović\nPopa je podsetila da je pre dva dana održan samit lidera EU u Rumuniji, na kome je potvrđeno da EU želi snažnu Evropu koja će biti spremna da primi Srbiju u svoje članstvo.\n- Nastavite s reformama i nastavite evropski put - rekla je Popa.\nKošarkašica Nataša Kovačević rekla je da države Evrope jedino zajedno mogu da naprave svet boljim mestom za život i pozvala građane da prate Evropsko košarkaško prvenstvo za žene koje će ovog leta biti održano i u Srbiji.\nDržave članice EU, uz moto “Ujedinjeni u različitosti”, predstavile su posetiocima svoju kulturu, kuhinju i istoriju na štandovima na Trgu Nikole Pašića.\nRaznolikost Evrope predstavljena je kroz zanimljive muzičke i scenske nastupe, a u dečjem kutku su organizovane zabavne i edukativne aktivnosti za decu.\nBudući da će Srbija ovog leta organizovati Evropsko košarkaško prvenstvo za žene s Letonijom, Grad Evrope ima i teren za košarku na kojem posetioci mogu da se takmiče u bacanju na koš i osvoje vredne nagrade, uključujući i bicikl koji je dizajniran i proizveden u Srbiji.\nPatrijarh Irinej pozvao predsednika Vučića na Sabor SPC\nMladić iz kafića u Novom Sadu gađao kriglom kolonu protesta "Jedan od pet miliona", umalo pogodio dete\nVesić uz oštar komentar objavio snimak pristalica Obradovića kako blokiraju saobraćaj (VIDEO)\nTagovi: Dan Evrope, Delegacija EU, Delegacija Evropske Unije, EU, Evropska unija, Šef delegacije EU u Srbiji, Sem Fabrici\nKlimt-Bec 11.05.2019 20:15\nSrbija je u Evrpopi, ali politicka clanica 2099` godine mozda???\nEra 11.05.2019 15:47\nFrazeologija na delu.\nmihailovic 11.05.2019 14:58\nSRBIJA SRBIMA NETRREBA NAM EVROPSKA UNIJA!


Francuski vojni ataše posjetio kurs francuskog jezika\nU Odjeljenju za učenje stranih jezika Komande za obuku i doktrinu OS BiH na lokaciji Rajlovac, 5. septembra 2011. godine, počeo je kurs francuskog jezika - napredni nivo. Polaznici kursa, njih deset, su savladali početni nivo francuskog jezika i nakon ljetne pauze, edukacija je nastavljena.\nPolaznike kursa je 08.09.2011. godine posjetio francuski vojni ataše u Bosni i Hercegovini, brigadir Eric Brigent sa saradnicima. Brigadir Brigent se upoznao sa dosadašnjim radom i rezultatima postignutim na ovom kursu, te polaznicima i instruktorima poželio uspješan rad.\nPlanirano je da kurs bude završen 23. decembra ove godine.


Mali: Rebalans budžeta neće uvećati javni dug preko 60 odsto BDP-a - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mali: Rebalans budžeta neće uvećati javni dug preko 60 odsto BDP-a\nSkupština danas o rebalansu budžeta po hitnom postupku\nForo: FoNet/Zoran Mrđa\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je danas da će predloženi rebalans ovogodišnjeg budžeta omogućiti da se uspešno nastavi borba protiv pandemije korona virusa, poveća životni standard građana i pospeši privredni rast, čime javni dug neće biti uvećan preko 60 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nOn je na sednici Skupštine Srbije na kojoj se po hitnom postupku raspravlja o predloženom rebalansu budžeta rekao da su predviđena rekordno visoka izdvajanja za kapitalne investicije i ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu.\n„Rebalans budžeta za 2021. godinu uključuje treći paket pomoći privredi i građanima u iznosu od 257 milijardi dinara. Zajedno sa prošlogodišnja dva paketa pomoći u iznosu od 704 milijarde dinara ukupno će privredi i građanima biti obezbeđena podrška od osam milijardi evra, odnosno 17,2 odsto BDP-a“, istakao je Mali.\nDodao je da će za kapitalne investicije biti izdvojeno 7,2 odsto BDP-a, ili 430 milijardi dinara, što će obezbediti da privredni rast ove godine bude šest odsto, kao što je planirano originalnim budžetom.\nKako je objasnio, u budžetu ima novca za izgradnju četiri nova autoputa, tako da će do kraja godine osam autoputeva biti u izgradnji.\n„Za ekologiju je povećan budžet za 50 odsto, a 3,4 milijarde evra su planirane investicije u narednim godinama u kanalizacionu mrežu i postrojenja za prečišćavanje otpadndih voda u lokalnim samouprava“, rekao je Mali.\nNovac u budžetu je obezbeđen, kako je naveo i za nabavku vakcina protiv korona virusa i lekova u slučaju najgoreg scenarija, kao i za izgradnju fabrike vakcina.\n„Za poljoprivredu su povećani budžetski rashodi za 5,5 milijardi dinara, tako da se približavamo cilju da ukupna izdvajanja za tu privrednu granu budu pet odsto budžeta“, rekao je Mali i dodao će za dodatne vaučere biti izdvojeno 100 milijardi dinara, a za filmsku idnstriju još 300 milijardi dinara.\nPo oceni ministra i pored povećanih troškova budžeta javni dug ove godine neće premašiti 60 odsto BDP-a.\nMali je kazao da su u ovoj godini izuzetno dobri ekonomski pokazatelji, uprkos pandemiji, i da budžetski deficit u prvom kvartalu umesto planiranih 80,9 milijardi dinara iznosi 23,5 milijardi.\n„Iako je bilo planirano da u prvom kvaratalu pad BDP-a bude 1,3 odsto, taj pad je iznosio 0,5 odsto“, kazao je Mali.\nNaveo je da je Srbija jedna od retkih zemalja koja i u vreme pandemije je ulaže novac u povećanje plata u javnom sektoru i penzija.\nPredlogom rebalansa budžeta predviđeni su ukupni prihodi od 1.356,2 milijarde dinara, što je za 19,9 milijardi dinara više nego što je bilo planirano originalnim budžetom za ovu godinu.\nRashodi budžeta su povećani za 253,6 milijardi dinara, na 1.768,4 milijardi, tako da će deficit iznositi 381,7 milijardi dinara, što je 6,9 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), umesto ranije planiranih tri odsto.\nVlada je procenila da će inflacija, usled poskupljenja struje i očekivanog rasta cena naftnih derivata, ove godine iznositi 2,4 odsto, što je za 0,4 procentna poena više nego što je bilo prognozirano.\nU ekologiju će biti uložene 24 milijarde dinara\nSiniša Mali je u raspravi o rebalansu Budžeta da su ulaganja u ekologiju uvećana u odnosu na inicijalni budžet za 16 milijardi dinara i sada iznose 24 milijarde dinara.\n„Tri puta su veće ulaganja u ekologiju, tri puta veća ulaganja u zelenu ekonomiju, u zaštitu životne sredine. Od tih 16 milijardi četiri milijarde nalazi se kod Ministarstva za zaštitu životne sredine, a dodatnih 12,1 milijarda kod Ministartsva građevine, saobraćaja i infrastrukture i odnosi se na izgradnju deponija u 28 lokalnih samouprava, pogona za prečišćevanje otpadnih voda u 65 lokalnih samouprava“, rekao je ministar.\nPoslanici Skupštine Srbije podržali su danas predlog rebalansa Budžeta za 2021. godinu i najavili da će glasati za predložene izmene.\nPoslanik Stranke pravde i pomirenja Muamer Zukorlić rekao je da je prioritet rebalansa zdravstveni sektor, zaštita građana i uspešna borba protiv kovida.\n„Očekuje nas i izgradnja kliničko-bolničkog centra u Novom Pazaru ili dogradnja zato što su se već ozbiljne investicije desile u zdravstvenom sektoru i kapitalnim projektima“, rekao je Zukorlić.\nOn je naveo da očekuje i nastavak projekta gasovoda, izgradnju pruge i boljih puteva u Sandžaku jer „rupa na putu lomi točak automobila, ona ne zna da li ću nju da upadne srpski automobil ili bošnjački“.\nPoslanik Socijaldemokratske partije Srbije (SDPS) Milorad Mijatović rekao je da se u novembru, kada je usvajan budžet, nije moglo znati u kojem će pravcu ići pandemija kovida-19 i da se zato danas razmatra rebalans.\n„O Budžetu za 2021. godinu sam rekao da je realan, stabilan, predstavlja kontinuitet i ima izraženu razvojnu komponentu i sve te komponente stoje i danas. Budžet je pravljen konzervativnom metodom i sve ono što je predvidjeno ostvaruje se“, rekao je Mijatović.\nPosebno je, dodao je, zadovoljan zbog nove kovid bolnice koja se gradi u Novom Sadu koja će, kada prodje kovid, postati gradska bolnica.\nZoltan Pek iz Saveza vojvođanskih Madjara pohvalio je što će država nositi sav teret ove krize i dati punu pomoć privredi i gradjanima.\n„Ulaganje u kapitalne investicije na nivou države će biti 7,2 odsto BDP-a što je 430 milijardi dinara koje će biti uložene u infrastrukturu. Kao što smo čuli grade se četiri autoputa a u ovom rebalansu predvidjena je gradnja još četiri“, rekao je Pek i naveo da je reč o deonici Beograd-Zrenjanin, Surčin – Novi Beograd, Fruškogorski koridor, obilaznica oko Gornjeg Milanovca.\nPek je istakao i važnost ulaganja u projekat madjarsko-srpske železnice kao i dodatnih ulaganja u zdravstvo.\nDa će i socijalisti glasati za rebalans, najavio je šef poslaničke grupe Đorđe Milićević koji je istakao da Srbija ulazi u 2021. godinu jaka i ekonomski stabilna.\n„Kroz budžet su definisani stubovi razvoja, ciljevi koji se žele postići i ovaj rebalans zapravo je realizacija tog puta“, rekao je Milićević.\nOn je dodao da su prva dva paketa pomoći pokazala rezultate, a treći paket ima za cilj da sačuva ekonomiju i obezbedi dobar period posle pandemije.\nPoslanica SNS Aleksandra Tomić rekla je da su se opozicioni predstavnici poput Dragana Đilasa, Vuka Jeremića i Boška Obradovića smejali što Srbija ima četiri godine suficit u budžetu i govorili da država ne zna da projektuje budžet, a da tog suficita nije bilo „mi sada ne bismo mogli da pričamo o dobrim rezultatima u vreme pandemije“.\nTomić je dodala da država želi da ublaži krizu podjednako svim gradjanima i da je zato svaki gradjanin koji se prijavi dobiti pomoć od 60 evra.\nI ona je pomenula ulaganja u zdravstvo, kovid bolnice, ali i infrastrukturu i zaštitu životne sredine.\nposlanicirebalans budzetaSiniša MaliSkupština SrbijeBeograd\nSrednjovekovni spomenici na KiM ostaju na Uneskovoj listi svetske baštine u opasnosti\nKrivokapić pozvao sve partije većine u Crnoj Gori da izaberu nepolitički Tužilački savet\nNedelja • danas 16:10\nSimpatično strip izdanje za dvanaestogodišnjake i…


17.05.2014 | Kragujevac\nRomski edukativno kreativni centar vas poziva na nastavak edukativne radionice u koja će se održati u Kragujevcu 17. maja 2014.\nRadionica REKC-a u Novom Sadu, 2014. godina: Foto: Nikola Radic Lucati\nTema radionice u Kragujevcu je Zajednička romska sociopolitička platforma, kao i etika političke borbe u medijskom polju, tj. upotreba platforme u medijaciji političke akcije. Radiće se u situaciono orijentisanim radnim grupama po oblastima: kreiranje dogadjaja, umrežena projekcija dogadjaja kroz medijsko polje, i izgradnja reaktivne kampanje.\nProgram ovih radionica je namenjen romskim i drugim aktivistima, i osmišljen je da pruži teorijska i konkretna znanja i tehnike kroz analizu istorije uticaja vlasničke strukture na regulativu i delovanje medija, te izbor stavova koje zastupaju prema etničkim i/ili socijalnim manjinama. Rad će biti fokusiran na edukaciju potrebnu za sticanje znanja potrebnih za pokretanje decentralizovanih, nezavisnih medijskih i pravnih mreža aktivista i organizacija koji će se baviti praćenjem rada medija, zastupanjem prava manjina, anti-defamacionim delovanjem i povezivanjem sa partnerskim organizacijama. Produkcija kampanja kroz sve vrste medijskih kanala i organizovano delovanje direktnim akcijama će biti prezentirani u sklopu etičkih principa i zahteva Zajedničke sociopolitičke platforme romskih organizacija usvojene u Beogradu decembra 2013. Nadamo se da će ova inicijativa doprineti razgovoru i razmeni ideja o sprečavanju dalje erozije društvenog položaja Roma u zemljama u tranziciji.\nDnevni red edukativne radionice:\n10:00h - Prezentacija zajedničke romske društveno-političke platforme, Dejan Marković\n10:30h - Odgovori na ekonomsku deregulaciju i medijsku liberalizaciju - zasnovani na principima društveno-političke platforme, Miloš Jadžić\n11:30h - Istorija medijske politizacije Roma i mehanizmi nasleđivanja stereotipa, Nikola Radić Lucati\nMožete pogledati video izveštaj sa radionice ovde.


FSS: Marko Pantelić mijenja Kokezu - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske i BIH\nNaslovna Sport FSS: Marko Pantelić mijenja Kokezu\nFSS: Marko Pantelić mijenja Kokezu\nFudbalski savez Srbije (FSS) saopštio je da će zamjenik predsjednika Marko Pantelić obavljati dužnost predsjednika, nakon što je Slaviša Kokeza podnio ostavku, do izbora novog prvog čovjeka organizacije.\n„FSS obaveštava javnost da je Slaviša Kokeza podneo ostavku na mesto predsednika Saveza. U skladu sa članom 49 i članom 50 Statuta FSS, zamenik predsednika Marko Pantelić obavljaće tu dužnost do izbora novog predsednika FSS“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da će zamjenik predsjednika zakazati sjednicu Izvršnog odbora u prvom raspoloživom terminu, nakon utakmica kvalifikacija za SP 2022, da bi bile donesene odgovarajuće odluke o daljim koracima u radu Fudbalskog saveza Srbije.\nPredsjednik Fudbalskog saveza Srbije Slaviša Kokeza podnio je neopozivu ostavku na tu funkciju, navodeći da je suočen sa optužbama i brutalnim napadima na svoju ličnost.\nOn je nedavno bio priveden na informativni razgovor u Službu za borbu protiv organizovanog kriminala.\nKokeza je na funkciji predsjednika Fudbalskog saveza Srbije proveo gotovo pet godina, odnosno od maja 2016. godine.


PATRIJARH IRINEJ: Hvala Bogu što nam je poslao Vučića!\nJanuar 10, 2018 ŽURNAL\nNadamo se i molimo se gospodu da predsedniku Republike Srbije da snage i moći da se odupre silnim vetrovima našega vremena.\nPatrijarh srpski Irinej se u svom govoru povodom Dana Republike Srpske osvrnuo na ulogu Vučića i Dodika u očuvanju KiM i RS.\n– Ljudi mogu da pričaju ovo ili ono, ali mi vidimo koliko se predsednik Srbije Aleksandar Vučić bori da sačuva Kosovo i Metohiju. Blagodarimo gospodu što nam je podario čoveka koji se lavovski bori za srpski narod, a posebno za mučeničko i stradalno Kosovo i Metohiju – poručio je danas patrijarh srpski Irinej na liturgiji, koju je služio u Banjaluci, povodom Dana Republike Srpske.\n– Nadamo se i molimo se gospodu, dodao je patrijarh srpski, da predsedniku Republike Srbije da “snage i moći da se odupre silnim vetrovima našega vremena, sa nadom i verom i uz pomoć božju da nas gospod neće ostaviti”.


GTA V: Najveća zarada u istoriji prevazišla čak i film\nGTA 5 se pojavio 2013. godine, a igra je zbog popularnosti ostalih naslova u serijalu i postala hit i dostigla istorijske rezultate u prodaji.\nGTA5 je do sada kompaniji Take-Two doneo 6 milijardi dolara profita. Prema tim podacima on je po zaradi premašio sve filmove koji zabeležili najveći uspeh na blagajnama, kao što su Star Wars i Gone With the Wind, koji su prikupili 3 milijardi, a i Avatar ostaje znatno u senci zarade ove igre.\nGTA V je umetničko delo sa najvećom zaradom u istoriji čovečanstva.\nŠto je još interesantnije sa tom zaradom se neće stati, zato što znamo da najveća para dolazi od strane Online komponente, koja redovno dobija nove pakete sadržaja koji vraćaju igrače u igru i samim tim dobijaju još više novca.\nČekamo da vidimo šta nam donosi GTA 6, za koga ne postoje konkretni podaci, već se samo priča o njemu, ali sigurno je da nas čeka novo izenneđenje.\nPrevious articleNa plaži Štrand se sređuju kabine\nNext articleVrši se vanredna kontrola uvoznika voća i povrća u Srbiji


Još jedno uspešno polugođe FAM-a\nBez dinara državnih subvencija ovo kruševačko preduzeće, posle sloma u privatizaciji, beleži rast proizvodnje i izvozi trećinu robe.\nSrbija: Rekordan skok prihoda\nDeficit budžeta Srbije u prvih šest meseci 2014. iznosio je 116,7 milijardi dinara, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nPrema podacima sa sajta Mininistarstva, u junu je ostvaren najniži deficit budžeta od početka ove godine u iznosu od 2,1 mlijarde dinara, zahvaljujući rekordnom iznosu ostvarenih prihoda.\nPrihodi budžeta u junu bili su 87,9 milijardi dinara, a rashodi 90 milijardi dinara, u šta nisu uključeni prihodi i rashodi indirektnih korisnika budžeta. Poreski prihodi iznosili su 80,6 milijardi dinara, što je najviši nivo u 2014. godini, dok su neporeski prihodi iznosili sedam milijardi dinara.\nNa nivou opšte države u periodu januar - jun zabeležen je deficit u iznosu od 103,8 milijardi dinara, pri čemu su delovi centralne države i lokalnog nivoa vlasti trenutno u suficitu. Na nivou lokalnih samouprava suficit je iznosio 7,9 milijardi dinara, kod Vojvodine 3,9 milijardi dinara, a kod Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO) 9,1 milijardi dinara. Istaknuto je da su ti suficiti privremenog karaktera, jer je na primer, grad Beograd do kraja juna bio u statusu privremenog finansiranja, Vojvodina je ostvarila visok prihod po osnovu poreza na dobit, dok je visok suficit kod RFZO posledica dinamike isplate plata, pošto se u januaru u zdravstvu isplaćuje samo pola plate.\nNaglašeno je da je visok nivo prihoda ostvaren zahvaljujući rekordnoj uplati akciza, uplati poreza na dobit prema konačnom obračunu i dobrom prihodu po osnovu poreza na dodatu vrednost (PDV).\nPrihod od akciza u iznosu od 25,6 milijardi dinara rezultat je više faktora.\nKako je precizirano, povećana potrošnja goriva zbog poljoprivrednih radova rezultirala je većim prihodima po osnovu akciza na naftne derivate, dok je istovremeno deo akciza po osnovu obaveza za maj uplaćen početkom juna.\nTreći razlog visokog priliva po osnovu akciza je bilo utvrđivanje novih iznosa akciza na duvanske proizvode u junu, navodi se na sajtu Ministarstva finansija i podseća da je uobičajeno da se u periodu pre utvrdjivanja novih viših iznosa akciza povećava obim uvoza i proizvodnje cigareta, što se odražava na naplatu akciza.\nPrihod po osnovu poreza na dobit iznosio je 16 milijardi dinara.\nPodseća se i na pomeranje roka za uplatu poreza na dobit po konačnom obračunu s marta na kraj juna, a pored toga i da se ove godine porez na dobit prema godišnjem obračunu prvi put uplaćivao po novoj stopi od 15 odsto.\nPDV je naplaćen u iznosu od 32 milijardi dinara čemu je najviše doprineo prihod po osnovu uvoznog PDV.\nRast uvoza, posledično i prihod od PDV na uvoz, usledio je posle poplava koje su sredinom maja zahvatile deo zemlje i uzrokovale manjak ponude domaće robe i sirovina. Kod neporeskih prihoda, posle slabijeg priliva prihoda u maju kao posledice poplava, došlo je do povratka na nivo prihoda pre maja.\nU odnosu na maj, u junu su rashodi bili viši prvenstveno zbog većih obaveza po osnovu kupovine roba i usluga, transfera organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja (OOSO) i subvencija (najviše poljoprivrednih). S druge strane, manje su budžetske pozajmice i kapitalni izdaci.\nNajveći deo rashoda činili su transferi OOSO i plate. Transferi OOSO iznosili su 24,3 milijardi dinara, a najveći deo se odnosio na penzije i iznosio je 22,6 milijardi dinara. Na isplatu plata zaposlenima utrošena je 21 milijarda dinara.\nConsolidated business performance result for the H1 2014 - NIS a.d., Novi Sad - NIIS


U prva četiri meseca 2021. potrošnja nešto veća nego 2019.\nTanjug 2. juna 2021. 16:35\nBEOGRAD – U Srbiji je u prva četiri meseca ove godine zabeležena nešto veća potrošnja derivata nafte nego što je bila 2019. pre kovida 19, što govori da se mnogo toga vratilo u svoje redovne tokove, bar kad je u pitanju saobraćaj i potrošnja goriva, kaže Tomislav Mićović iz Udruženja naftnih kompanija Srbije.\n„U Srbiji za poslednjih šest meseci cena goriva je porasla za oko 14 ili 15 dinara ili oko 10 odsto, a u istom tom periodu je, recimo, sirova nafta poskupela sa 47 dolara po barelu na sadašnjih 70, što je negde oko 50 procenata“, kaže Mićović.\n„Te promene se uvek dovedu na onaj nivo koji je zapravo prihvatljiv i u svim zemljama je smer kretanja cena goriva isti. Kada mi beležimo porast cena u Srbiji potpuno isto se dešava u svim zemljama u okruženju i obrnuto“, rekao je Mićović.\n„One procene koja je urađena aprila da će ove godine doći do porasta od oko šest miliona barela na dan izgleda da se realizuje. Na jučerašnjoj sednici zemalja OPEK-a i pridružnih zemalja koje podržavaju restrikcije prozvodnje ostali su na planiranom povećanju proizvodnje sirove nafte za jul za 840.000 barela na dan“, kaže Mićović.\n„Ekonomija se vraća zaista na ono što je bilo pre kovida. To doprinosi i povećanju potrošnje, a samim tim i povećanje potražnje sirove nafte“, kaže Mićović.\n„Međutim, regionalno i u svakoj zemlji taj secenario se odvija na drugačiji način“, dodaje Mićović.\n„Sigurnost snabdevanja je dobra, pre svega svi energetski subjekti koji posluju na tržištu Srbije u svom interesu, da bi obezbedili dovoljne količine goriva za svoje kupce, obezbeđuju i dovoljne rezreve“, kaže Mićović.\n„Na osnovu pravilnika o planu formiranja obaveznih rezervi vidimo da su državne rezerve negde na nivou 25 dana prosečne potrošnje. Nije malo, ali svakako nije ni dovoljno pošto treba da dostignemo 61 dan prosečne dnevne potrošnje u Srbiji“, kaže Mićović.


Vlada FBiH donijela odluku o dodjeli sredstava "Terminalima Federacije" - Klix.ba\n14.3.2013. u 14:07\nVlada Federacije BiH (FBiH) donijela je danas odluku o davanju prethodne saglasnosti za dodjelu sredstava putem Izvozno-kreditne agencije BiH (IGA) u iznosu od četiri miliona KM privrednom društvu "Terminali Federacije" Sarajevo.\nU saopštenju Vlade FBiH pojašnjava se da je riječ o dijelu sredstava utvrđenih ovogodišnjim budžetom federalnom Ministarstvu energije, rudarstva i industrije na poziciji "Pozajmljivanje i učešće u dionicama - ostala domaća pozajmljivanja".\nDodjela ovih sredstava biće izvršena putem IGA u skladu sa odredbama Ugovora o komisionom poslovnom aranžmanu zaključenom 12. marta između IGA kao komisionara i federalnog Ministarstva energije, rudarstva i industrije kao komitenta.\nFederalna Vlada je na današnjoj telefonskoj sjednici donijela i zaključke kojima IGA daje saglasnost da do dana uplate cjelokupnog iznosa sredstava odobrenih Ugovorom o komisionom poslovnom aranžmanu, može privremeno koristiti dio sredstava od 4.000.000 KM od sredstava ranije odobrenih 5.000.000 maraka po Ugovoru o komisionom poslovnom aranžmanu od 24. decembra prošle godine za privredno društvo “Energoinvest” Sarajevo.\nSredstva će, po uslovima šest komercijalnih banaka za odobrenje kredita i puštanja sredstava na račun “Terminala Federacije” u ukupnom iznosu od 15.000.000 KM biti deponovana kod svake banke učesnice proporcionalno njenom učešću u ukupnom iznosu kredita, a u svrhu isplate banci - korisniku garancije, u slučaju protesta mjenice.\nVlada FBiH danas je dala i saglasnost preduzeću "Elektroprivreda BiH” Sarajevo za dodjelu sponzorskih sredstava Nogometnom savezu BiH od 200.000 KM, Košarkaškom savezu BiH 100.000 KM, te Rukometnom savezu BiH i Asocijaciji sjedeće odbojke BiH po 50.000 KM.\nNazifu Mujiću Vlada TK dodjeljuje 2.000 KM\n14.03.2013. u 14:05


Farmaceutska, kozmetička, biotehnološka i hemijska industrija :: Ecolab Serbia\nFarmaceutska, kozmetička, biotehnološka i hemijska industrija postavlja pred proizvođače veoma specifične izazove u pogledu čišćenja i sanitacije, koji zahtevaju podjednako specifičnu stručnost. Nesvakidašnje nečistoće kao što su organski i neorganski pigmenti i emulzije ulja u vodi i vode u ulju zahtevaju specifične hemikalije za čišćenje i znanje specijalista. Kao i sam proizvodni proces, režimi čišćenja i sanitacije moraju da se legalizuju i zahtevaju dodatne analitičke tehnike.\nEcolab razume ove specifične izazove i obezbeđuje čitav spektar već razrađenih rešenja dobre proizvodne prakse koja osiguravaju usaglašenost sa strogim propisima. Naša podrška u procesu dobijanja dozvola i posvećenost našeg tima zaduženog za prodaju i ružanje podrške klijentima nemaju premca u čitavoj ovoj oblasti. Naši klijenti koriste:\nStručnost u poznavanju oblasti neophodnu za razvijanje optimalnih postupaka čišćenja, ocenjivanje i izmenu postojećih postupaka čišćenja i utvrđivanje uzroka problema\nLaboratorijske probe za čišćenje specifičnih formula kako bi se ponudila najbolja rešenja\nObuku osoblja da koriste specifičnu metodologiju i tehnike čišćenja\nUjednačenost i efikasnost proizvodnog procesa\nKraće prekide proizvodnje


20.12 - 01.01 | www.b92.net\nŠtampaj Beograd -- Početak sednice Skupštine Srbije kasnio je danas jer se čekalo da bude odštampano mišljenje Vlade o amandmanima na izmene Zakona o platama državnih službenika.\nIzmenama Zakona o platama državnih službenika i nameštenika predloženo je da se raspon plata koji je bio utvrđen u odnosu jedan prema 9 smanji na jedan prema 6.\nNa osnovu predloženih izmena bi državni službenici sa najnižim platama dobili povećanja po novim koeficijentima, dok se ostale plate u državnoj upravi ne bi menjale.\nTako bi najniža primanja za one sa osnovnom školom bila oko 16.000 dinara, sa srednjom školom oko 22.000, a sa višom stručnom spremom 30.000 dinara.\nZa sprovođenje tog zakona potrebno je dodatnih 1,6 milijardi dinara iz državnog budžeta, piše u predlogu izmena tog zakona.\nPoslanici Skupštine Srbije su, posle dva odlaganja početka sednice zbog nedolaska predstavnika Vlade, ministra za državnu upravu Milana Markovića, nastavili rad raspravom o amandmanima na Vladin predlog zakona o platama državnih službenika.\nI skupštini veće plate\nPredlogom budžeta Skupštine Srbije za 2011. godinu predviđena su dodatna 44 miliona dinara za povećanje plata zaposlenih u parlamentu, rekao je sekretar Skupštine Veljko Odalović.\nNa sednici Administrativnog odbora, Odalović je kazao da je predviđeno da plate državnih službenika i nameštenika u parlamentu iduće godine budu povećane tri puta i to u januru za dva odsto, u aprilu 2,95 odsto i u oktobru dva odsto.\nPredsednik Administrativnog odbora Nenad Konstantinović najavio je da će do kraja sedmice biti održana sednica tog skupštinskog tela na koju će doći ministarka finansija Diana Dragutinović kako bi se još jednom raspravljalo o skupštinskom budžetu.\nKonstantinović je kazao da je Ministarstsvo finansija dalo pozitivno mišljenje na predlog skupštinskog budžeta za 2011. godinu.\nIzmene Zakona o platama državnih službenika i nameštenika, koje parlament danas treba da razmotri, predviđaju povećanje plata zaposlenih sa najnižim primanjima.\nOpozicija protiv predloga budžeta\nDemokratska stranka Srbije neće glasati za vladin predlog budžeta za 2011. godinu i podneće amandman na svaki član ovog predloga, najavio je danas potpredsednik DSS Nenad Popović.\nPopović je kritikovao Vladu Srbije da je prekšila zakon time što budžet za 2011. godinu nije usvojen do 15. decembra.\nTo pokazuje odnos Vlade Srbije prema najvažnijem zakonu i prema životnom standardu građana, rekao je Popović.\nPrema njegovim rečima, kamate jedu budžet, pa će 2,5 puta više novca biti izdvojeno za plaćanje kamata i vraćanje duga, nego što će biti investirano u kapitalne projekte.\nPrivreda je prepuštena sama sebi, podrška i investicije za privredu i poljoprivredu se ne uvećavaju, rekao je Popović i upozorio da je kurs evra u budžetu projektovan na 110 dinara.\nPopović je naveo da je predviđen rast akciza na cigarete, ali da se samo u Srbiji taj novac, umesto na sprečavanje posledica pušenja ili prevenciju, troši na pokrivanje troškova Vlade.\nOn je kritikovao i povećanje stope poreza na dodatu vrednost sa osam na 18 odsto za južno voće, računarsku opremu i hotelske usluge.\nPošalji komentar Odlaže se isplata akontacije vlasnicima nacionalizovane imovine 06/12/2013 | Danas\nParking servis i naplata kazne 06/12/2013 | Telegraf\nDoplatna karta piše se na vlasnika vozila koji možda uopšte nije upravljao vozilom taj dan, a na sud...\nKo će da popusti? 05/12/2013 | Večernje novosti\nZakon o zaštiti dece, trudnica i porodilja predviđa da lekari obavezno prijave svaki abortus Zdravst...


NOVI KARLOVCI: Savremeni sportski teren u školi "Slobodan Bajić Paja" - Pazova Inđija | Vesti\nPredsednik opštine Inđija Vladimir Gak posetio je OŠ “Slobodan Bajić Paja” u Novim Karlovcima gde je otvoren savremen sportski teren. Predsednik se družio sa mališanima, a povod dolaska je bila donacija u vidu školske opreme (koševi i golovi) za moderni multifunkcionalni teren.\nTeren sada izgleda moderno i deca će imati priliku da se igraju i treniraju na najsavremenijoj podlozi. Nastavljamo da ulažemo u sela i sportsku infrastrukturu u selima“, rekao je prilikom posete školi predsednik opštine Inđija Vladimir Gak.\nOn je dodao da se u poslednje četiri godine u svako selo značajno ulagalo i da će se nastaviti i u narednom periodu kako bi se nadoknadila višedecenijska zapuštenost.\nSekretar Saveza sportova opštine Inđija Ljubomir Kovačević izjavio je da je Savez na raspolaganju školama jer su upravo one „rezervoar“ za regrutovanje uspešnih sportista, te je ulaganje u sportsku infrastrukturu i opremu od velikog značaja.


Tip dana: Lacio – Parma: Ko će do plasmana u četvrtfinale italijanskog Kupa? – Kladjenje.rs\nHomeTip DanaTip dana: Lacio – Parma: Ko će do plasmana u četvrtfinale italijanskog Kupa?\n21 Januara, 2021 Vlajko Tip Dana 0\nU četvrtak nešto slabija ponuda za klađenje nego što je to slučaj bio u prethodnih nekoliko dana, pa smo zbog toga za vas ovog puta analizirali meč osmine finala italijanskog Kupa u kom će Lacio na svom terenu dočekati Parmu, koja ima ogromnih problema u ovoj sezoni.\nLacio: Primarni cilj je već ostvaren, sad sledi napad na 4. mesto!\nProšla sezona je za fudbalere Lacija bila zaista fantastična pošto je ova ekipa posle dosta godina uspela da dođe do plasmana u Ligu šampiona, što je svakako ogroman uspeh, obzirom da je konkurencija u italijanskom fudbalu iz godine u godinu sve jača.\nNaravno, ne treba zaboraviti ni da su Rimljani uspeli da dođu do plasmana u nokaut fazu najkvalitetnijeg evropskog klupskog takmičenja, što bez ikakve sumnje i jeste bio primarni cilj ovog tima kada je prošla godina u pitanju, a utisak je da Lacijali pružaju sve bolje partije i u najkvalitetnijem rangu italijanskog fudbala.\nNaime, ekipa iz Rima se trenutno nalazi na sedmom mestu na tabeli, a u prošlom kolu su ostvarili veliki trijumf u gradskom derbiju protiv Rome, kada su slavili sa više nego ubedljvih 3:0, čime su samo potvrdili da se nalaze u fantastičnoj formi.\nPre toga su Rimljani slavili na jednom poprilično teškom gostovanju kod Parme kada je bilo 0:2, a zanimljivo je da će se sa tom ekipom sastati i u okviru osmine finala italijanskog Kupa, u kom sasvim sigurno izabranici Simonea Inzagija imaju velike ambicije.\nKada su u pitanju mečevi na domaćem terenu, do sada je Lacio odigrao devet mečeva na svom terenu i ostvarili četiri trijumfa, dva remija i tri poraza.\nParma: Katastrofalne partije “krstaša”!\nMalo ko je očekivao da će fudbaleri Parme pružati ovoliko loše partije u ovoj sezoni, a bez ikakve sumnje je najbolji pokazatelj za to i trenutni plasan na očajnom pretposlednjem mestu na tabeli sa samo trinaest osvojenih bodova, što je za bod manje od tima koji se nalazi u bezbednoj zoni.\nRuku na srce, u prošlom kolu su “krstaši” konačno odigrali jedan izuzetno dobar meč i to na gostovanju kod Sasuola, u kom su remizirali, pošto je na kraju bilo 1:1, ali treba napomenuti da su izabranici Roberta D'Averse vodili na tom duelu sve do same završnice, kada su dozvolili sebi da prime gol iz opravdano dosuđenog penala.\nCenu loših rezultata je nedavno platio Fabio Liverani koga je nasledio D'Aversa, koji je sa dosta uspeha nekoliko godina radio u Parmi, koju je između ostalog i doveo do plasmana u Seriju A.\nŠto se tiče gostovanja, do sada je ekipa sa “Enio Tardinija” odigrala devet mečeva van svog terena na kojima su ostvarili samo jedan trijumf, tri remija i čak pet poraza. Ipak, valja napomenuti da je ovaj tim uspeo da odoli na gostovanjima kod Milana i Intera, što nam svakako ukazuje da nisu bez šansi ni na “Olimpiku”.\nOno što ipak treba naglasiti je podatak da je Parma na poslednjih devet međusobnih mečeva sa Lacijom doživela isto toliko poraza, a poslednji trijmf ostvarili su još 2012. godine.\nSvakako da su Rimljani veliki favoriti na ovom duelu, ali je sigurno da ni gosti nemaju šta da izgube, pa vam zbog toga savetujemo da probate sa igrom GG koju kladionica Meridianbet plaća sa fantastičnom kvotom 1.90.\nGeneralno, ovo bi trebalo da bude jedan duel sa dosta golova, zbog čega vam savetujemo da probate sa igrom 4+ koju kladionica Meridianbet plaća sa izuzetno dobrom kvotom 2.29.\nMOŽE SVAKO, UZMI I TI – 1.500 DINARA ZA KLAĐENJE!


Bezbednost, univerziteti i društvene mreže - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tBezbednost, univerziteti i društvene mreže\nby bifadmin 1. avgusta 2014.\nDa li je tvit građanskog bunta ravan terorističkoj pretnji? Londonski “Gardijan” piše o kontroverznom projektu Minerva kroz koji američko Ministarstvo odbrane finansira istraživačke programe na vodećim univerzitetima, ne bi li dobilo bolji uvid u rizike i prognoze vezane za “tačke prevrata” u velikim građanskim nemirima širom sveta, uključujući i SAD. Ovo je ponovo razbuktalo diskusiju o militarizaciji društvenih nauka i upotrebi akademskih građana u razvijanju “operativnih alata” uperenih ka miroljubivim aktivistima i protestnim pokretima.\nDebata nije sasvim nova i pokrenuta je još u aprilu 2008. Tada je Robert Gejts, nekadašnji ministar odbrane i direktor CIA održao govor u Asocijaciji američkih univerziteta, dajući skicu buduće saradnje Pentagona i akademskih krugova.\n“Ono što razmatramo je u izvesnoj meri zasnovano na uspehu koji smo imali u Hladnom ratu. U tom periodu smo izgradili intelektualni kapital Ministarstva odbrane – i nacije – u saradnji sa novim istraživačkim centrima kao što je npr. RAND, ali i zahvaljujući novim mehanizmima poput Zakona o obrazovanju u oblasti bezbednosti. Inicijativa Minerva, podrazumeva konzorcijum univerziteta koji će promovisati istraživanja u određenim oblastima. Ministarstvo odbrane, moglo bi, u saradnji sa drugim državnim organima, da obezbedi sredstva za ove projekte.”\nTako je ova inicijativa, netom po njenoj najavi, i pokrenuta, a u jeku izbijanja svetske finansijske krize, sa početnim finansiranjem od 50 miliona dolara (sada 75 miliona) i sa ciljem da se unapredi razumevanje Ministarstva odbrane (DoD) u vezi sa ponašanjem, društvenim, kulturnim i političkim faktorima koji “formiraju” određene regione od značaja za američku nacionalnu bezbednosnu politiku. Kao prvobitnih pet oblasti određeno je: 1. proučavanje Kine, 2. terorizma, 3. Iraka, 4. Islama i 5. jedne oblasti koja je ostala otvorena, a za koju jedan od sajtova koji prenosi “Gardijanov” tekst uz sopstvene komentare piše da se odnosi na “proučavanje potencijala za građanske nemire u SAD”.\nOvaj pogram je neka vrsta replike prethodnih projekata slične vrste iz perioda rata u Vijetnamu, kada su, na primer, deca iz siromašnih porodica učestvovala u letnjim kampovima čija je tema bilo proučavanje ponašanja “koje bi značajno doprinelo podizanju nacionalne bezbednosti”, a čiji su rezultati – kako tvrde aktivisti civilnog društva – u velikoj meri korišćeni za ispitivanje različitih scenarija za razbuktavanje građanskih nemira u SAD.\nŽivot u mreži\n“Gardijanov” tekst ne razotkriva nekakvu „veliku tajnu”, jer je spisak projekata univerziteta koji su dobili novac dostupan i na sajtu Minerve a i na sajtovima istraživačkih ustanova, uz kratka objašnjenja o prirodi istraživanja i očekivanim rezultatima. Stručnjaci koji su finansirani iz Minerve redovno se pojavljuju u javnosti. Nedavno je jedan od njih, Filip Poter, profesor na Univerzitetu Mičigen, prokomentarisao za Njujork Tajms stanje bezbednosti u zapadnim i istočnim kineskim provincijama, dok je Mia Blum, profesorka sa Univerziteta Masačusets rekla da se njen projekat, finansiran iz Minerve, odnosi na proučavanje dece u terorističkim grupama, i njihovo upoređivanje sa karakteristikama dece koja učestvuju u ratovima i u kriminalnim bandama.\nRazlog zbog kojih je Gardijanov tekst izazvao veoma široko interesovanje je to što je problematizovao učešće velikog broja članova akademske zajednice u projektima koji imaju direktnu primenu u kontraobaveštajnom delovanju, i što je u prvi plan stavio činjenicu da se fokus istraživanja sa konfliktnih područja preneo (i) na studiranje ponašanja građana i nevladinih organizacija uključenih u mirovne inicijative i akcije i njihovu komunikaciju kroz društvene mreže.\nKako navodi Gardijan, a pozivajući se na informacije sa sajta Minerve, jedan od projekata za koji je obezbeđen novac za period 2014-2017 je i studija Univerziteta Kornel, kojom rukovodi kancelarija za istraživanja vazduhoplovnih snaga Sjedinjenih Država. Njen cilj je razvijanje empirijskog modela “dinamike mobilizacije i emotivnog prenošenja poruka u društvenim pokretima”. Projekat će, kako se navodi, “odrediti kritičnu masu (odnosno tačke preokreta) onih koji su društveno motivisani određenim pokretom (ili protestom), proučavajući njihove “digitalne tragove” u slučajevima kao što su “egipatska revolucija 2011, izbori za rusku Dumu 2011, nigerijska kriza oko subvencionisanog goriva 2012. i turski protesti u parku Gezi 2013.”\nTakođe se navodi da će se poruke na tviteru i razmene poruka kroz tvitove ispitivati u cilju identifikovanja pojedinaca koji su se mobilisali u širenju određenih društvenih ideja ili protesta, i da bi se proučili karakteristični trenuci u kojima oni bivaju pokrenuti na akciju.\nVašingtonskom univerzitetu dodeljena su sredstva za projekat koji bi trebalo da omogući otkrivanje uslova pod kojima mogu nastati masovni politički pokreti, ili koji mogu biti plodno tle za pokretanje velikih političkih i ekonomskih promena zajedno sa svojim “karakteristikama i posledicama”. Taj projekat, kojim rukovodi Kancelarija za istraživanje američke vojske, fokusira se na “pokrete velikih razmera koji uključuju više od 1.000 trajno aktivnih učesnika”, i treba da pokrije ukupno 58 zemalja.\nKlimatske promene i bunt\nProšle godine, u okviru inicijative Minerva, američko Ministarstvo odbrane odobrilo je finansiranje projekta čiji je cilj da odgovori na pitanje “Ko ne postaje terorista, i zašto?”, u kojem je fokus na proučavanju ponašanja mirnih aktivista. Projekat, piše Gardijan, eksplicitno navodi da se bavi proučavanjem nenasilnih aktivista, a u obrazloženju se kaže da su studije o terorizmu sve donedavno zanemarivale da sagledaju ovu kontrolnu grupu (ljude koji su skloni protestima ali koji ne upotrebljavaju oružje).\nTaj se projekat zasniva na 14 studija slučajeva koji “podrazumevaju detaljne intervjue sa deset ili više aktivista i militanata iz stranaka i nevladinih organizacija koji su, iako naklonjeni radikalnim principima, odabrali put nenasilja”. Ipak, autor Gardijanovog teksta, dr Nafiz Ahmed, akademik i novinar čija je specijalnost međunarodna bezbednost, nije uspeo da od glavnih istraživača na nekim od pomenutih projekata dobije odgovor na pitanje: zašto bi nenasilne NVO trebalo izjednačiti sa zagovornicima političkog nasilja, i kako to da su “radikalni uzroci”, koje promovišu mirne NVO, počeli da predstavljaju potencijalnu opasnost po nacionalnu bezbednost?\nJedan od odgovora na to pitanje je svakako povezan sa nemirima usled klimatskih promena. U 2013, ‘Minerva’ je finansirala zajednički projekat Univerziteta Merilend i Severozapadne pacifičke nacionalne laboratorije pri američkom Ministarstvu energije, koji razvijaju modele predviđanja događaja u društvima pod uticajem potencijalnih scenarija ekstremnih klimatskih promena.\nPored pomenutih 75 miliona dolara, američki Kongres je, samo za ovu godinu, za Minervu izdvojio ukupan budžet u iznosu od 17.8 miliona dolara.\nUniverzitet u Denveru je takođe na svojim stranicama nedavno obavestio da je njihov ’Centar za istraživanje međunarodnih tokova Frederik S. Pardi’ dobio grant od milion dolara za trogodišnje istraživanje “Ozbiljno tretiranje razvoja (ne)ravnoteža: Korišćenje novih pristupa pri merenju i modelovanju nestabilnosti u državama”. Rezultat ove studije treba da bude razvijanje sveobuhvatnijeg i preciznijeg indeksa za merenje i posmatranje potencijalnih konfliktnih stanja u državama u budućnosti. Potreba za takvim indeksom pojavila se pošto su se postojeći indeksi – posebno dizajnirani da signaliziraju iznenadne društveno političke promene kao što su Arapsko proleće ili sadašnja kriza u Ukrajini – pokazali nepreciznim, time limitirajući strateške opcije nacionalne bezbednosti i odbrane SAD. Novi merni instrument trebalo bi da omogući predviđanja iznenadnih društvenih preokreta do 2035. godine, navodi se na sajtu univerziteta u Denveru.\nZa Ahmeda je posebno problematično to što ove studije treba da imaju direktnu praktičnu primenu u kontraobaveštajnom radu. Pozivajući se na internu razmenu e-mailova, Ahmed navodi da je jedna od magistarskih disertacija iz 2012. trebalo da pomogne u proizvodnji bržih rezultata u vezi sa delovanjem radikalnih Muslimana, dok se iz jedne druge interne prepiske glavnog istraživača na ovom projektu, prof. Stiva Kormana, saznaje da su zvaničnici Pentagona rekli da je njihov prioritet “razvijanje sposobnosti koje se mogu brzo realizovati” u obliku “modela i alata koji se mogu integrisati sa operacijama”. U tom smislu istraživačima je savetovano da “razmišljaju i vode računa o uobličavanju naučnih rezultata, izveštaja, itd. u praktičnu formu, tako da bi oni [DoD] bili u stanju da jasno uvide njihovu primenu kroz oruđa i pomagala koja se mogu preduzeti na terenu.”\nMnogi nezavisni naučnici kritikovali su Minervu, videći je kao napor američke vlade da militarizuje društvene nauke i stavi ih u službu rata, piše Ahmed. U tom smislu, on navodi primer Američke asocijacije antropologa (AAA) koja je 2008. pisala američkoj vladi, ističući da “Pentagon nema onu vrstu infrastrukture koja je potrebna za validnu procenu istraživanja iz antropoloških (i drugih društvenih) disciplina”, na način koji uključuje “strog, uravnotežen i objektivan uporedni pregled”, apelujući na to da bi ovakvom vrstom istraživanja pre trebalo da upravlja civilna agencija poput Nacionalne fondacije za nauku (NSF).\nNarednog meseca, Ministarstvo odbrane potpisalo je memorandum o razumevanju sa NSF, ali je AAA ponovo uputila upozorenje američkoj vladi, ovoga puta navodeći kako će “zvaničnici Pentagona i dalje imati moć da odlučuju ko će sedeti na ovim panelima”, i da “… ostaje zabrinutost da će u okviru istraživačkih disciplina biti finansirane samo one koje podržavaju Pentagon, i koje ‘idu niz dlaku’ njegovim planovima”. Drugi kritičari programa, uključujući Mrežu zabrinutih antropologa, izrazili su bojazan da će program “obeshrabriti istraživanja u drugim važnim oblastima, i time podriti ulogu univerziteta kao mesta nezavisnog duha, slobodne diskusije i kritike na račun (svakog) vojnog angažmana”.\nProfesor Dejvid Prajs, antropolog kulture sa vašingtonskog Univerziteta St. Martin i autor knjige “Naoružavanje antropologije: društvene nauke u službi militarizovane države”, rekao je “Gardijanu” da, “kada biste bacili pogled na pojedinačne segmente mnogih ovakvih projekata, izgledali bi vam nekako sasvim normalno – društvene nauke, tekstualna analiza, istorijska istraživanja, i tako dalje. Međutim, kada se svi ovi ‘tematski parčići’ sastave, dobija se jasnija slika o čemu se tu radi, uz sve rizike koje donose iskrivljavanja nastala prevelikim uprošćavanjem.”\nPrajs je prethodno kritikovao i jedan Minervin srodan projekat, ‘Sistemi ljudskog polja’ (Human Terrain Systems, HTS) – Pentagonov sistem dizajniran da stručnjake iz društvenih nauka “ugradi” u vojne operacije na terenu, i koji rutinski podrazumeva treninge bazirane na ovim scenarijima unutar SAD. Prajs, koji se pozvao na pismo jednog bivšeg zaposlenog u NHS, naveo je da je jedna od ovih ‘ratnih igara’ uključivala aktiviste za zaštitu životne sredine koji protestuju protiv zagađenja iz fabrike uglja u Misuriju, od kojih su neki bili pripadnici poznate ekološke NVO Sierra Club. Učesnici su dobili zadatak da “identifikuju one koji su bili ‘rešavaoci problema’ i one koji su bili ‘uzročnici problema’, dok bi ostatak lokalnog stanovništva mogao predstavljati metu informacionih operacija, u cilju izmeštanja njihove “tačke oslonca” ka skupu gledišta i vrednosti ‘željenog krajnjeg stanja’ od strane vojnih stratega.”\nOvakvi programi, zaključuje Ahmed, nadovezuju se i na program masovnog nadzora kojeg sprovodi Nacionalna bezbednosna agencija (NSA) a koji je delimično motivisan pripremom za slučajeve destabilišućih uticaja, nastalih usled ekstremnih klimatskih, meteoroloških, energetskih i ekonomskih šokova.\nDžejms Petras, profesor sociologije na Univerzitetu Bingemton u Njujorku ukazuje na još jednu dimenziju ovih studija: naučnici su uključeni u “proučavanje emocija kojima se potpiruju ili suzbijaju pokreti podstaknuti ideologijom”, uključujući tu i “način na koji se može suprotstaviti ovim pokretima”. To, zaključuje Ahmed, stavlja snage bezbednosti u poziciju odbrane sve nepopularnijeg globalnog sistema koji služi interesima manjine, a na štetu ogromne većine običnih ljudi tj. svih nas – kao potencijalnih terorista.\nPriredili: T. Jakobi, M.Lukić Bif 108&109\nOsvrt na pravila o transfernim cenama u srpskom poreskom zakonodavstvu: Nije svaka jabuka ista


Aktivan od: 08.04.2020\nPosredovanje u prometu i zakupu nepokretnost (biti agent za nekretnine) predstavlja izuzetno dinamično i uzbudljivo zanimanje sa fleksibilnim radnim vremenom jer Vam pruža veliku slobodu u organizovanju sopstvenog vremena u izvršavanju poslovnih obaveza. Raditi kao agent za nekretnine je veoma inspirativno, ali istovremeno i izazovno jer zahteva Vašu potpunu posvećenost, strpljenje i istinsku istrajnost. Naravno, znanje je neophodno, kao i položeni stručni ispit (licenca za rad), a iskustvo je dobrodošlo i uvek je uz dobru volju i vredan rad nadogradiv faktor.\nPosao se obavlja kako u kancelariji naše agencije (priprema prezentacija nekretnina, priprema ponuda, edukacija, pretraga baze podataka, ... ), tako i na terenu (prezentacije nekretnina kupcima, prijem nekretnina za prodaju, sastanci oko pregovora, ...) Vaš posao kao Agenta za nekretnine podrazumeva da budete podrška svojim klijentima/nalogodavcima (kupcima i/ili prodavcima) u celokupnom procesu kupoprodaje jedne ili više nepokretnosti (od potpisivanja ugovora o posredovanju, do overe kupoprodajnog ugovora kod javnog beležnika, isplate dogovorene cene u banci, primopredaje nepokretnosti i konačno postprodajne aktivnosti).\nPrijatno radno okruženje, kvalitetan marketing, omogućavamo maksimalnu samostalnost u radu uz podršku celog tima.\nPrva specifičnost koju Vam nudimo je činjenica da niste u obavezi da svakodnevno dolazite i boravite određeno vreme u kancelariji agencije, već ćete imati priliku da to vreme kvalitetnije iskoristite za dogovaranje sa klijentima i kolegama, kao i za izlaske i sastanke sa njima na terenu. Dolazak u agenciju sa uredno vođenom evidencijom rada/adekvatno popunjenim i potpisanim radnim nalozima je neophodan bar jednom nedeljno, donošenjem na uvid iste u dogovoreno vreme.\nDruga specifičnost i velika olakšica za sve buduće zaposlene u našoj agenciji je to što možete raditi prvenstveno u delu grada (mestu) gde živite, tako da nećete imati nepotreban gubitak dragocenog vremena u saobraćaju.


Prijateljska utakmica u futsalu, sastaju se Srbija i Azerbejdžan\nSimo Salapura i Milivoje Batinica\nPrijateljska utakmica u futsalu, između reprezentacija Srbije i Azerbejdžana, biće odigrana 15. aprila u Zrenjaninu.\n– Ovo je još jedan lep događaj u našem gradu. Prošli put imali smo fantastičnu atmosferu kada je igrana futsal utakmica naše reprezentacije sa reprezentacijom Poljske. Ovog puta očekujemo još veći spektakl. Hvala Fudbalskom savezu koji je prepoznao Zrenjanin kao dobro mesto za organizovanje ovog događaja – istakao je pomoćnik gradonačelnika Zrenjanina Simo Salapura.\nKao novinu, on je najavio akciju “Sportom za bolje sutra”. Prihod od prodatih karata ići će u humanitarne svrhe. Ulaznica će biti svega 50 dinara i prodavaće se u ponedeljak, od 9 časova.\nU ime organizatora, Milivoje Batinica pozvao je Zrenjanice da masovno isprate ovaj sportski događaj i da kupovinom ulaznice podrže i akciju „Sportom za bolje sutra“.\n– Azerbejdžan je po rejtingu peta futsal reprezentacija u svetu, imaju Brazilce a kapiten Borisov je izuzetan igrač. Biće to lepa futsal predstava. Pre utakmice u Zrenjaninu naša reprezentacija će imati dva meča sa Brazilom, što je odličan uvod za meč u našem gradu – naglasio je Batinica.\nOn je podsetio da su ove utakmice deo priprema za svetsko prvenstvo 2020. godine u Litvaniji.\n– U timu su i naši sugrađani Nikola Matijević i Slobodan Rajčević, i to je razlog više za podršku reprezentaciji – reči su Batinice.\nPre utakmice Srbija – Azerbejdžan, u ponedeljak, 15. aprila, od 17 časova, kao uvertira, biće igran meč kadetske reprezentacije Srbije sa kadetskim klubom Brodarac. Meč seniora Srbije i Azerbejdžana je od 19 sati. Utakmica će biti i u direktnom prenosu na sportskom kanalu Arena.\nTagovifutsal Milivoje Batinica Nikola Matijević reprezentacija Simo Salapura Slobodan Rajčević sport\nDS: Sistem izneverio učenike – državne prvake u fizici\nZrenjaninska porodica je odlučila da sredi prozor, a onda je doživela šok!


CPN u Bremenu – CPN\nCPN u Bremenu\n04.03.2014 09.12.2018 | Aktivnosti, Međunarodne aktivnosti\nCentar za promociju nauke predstavio se u Bremenu u okviru konferencije „Mesta naučne kulture“ i projekta Places\nPredstavnici Centra za promociju nauke učestvovali su u završnoj konferenciji evropskog FP7 projekta Places of scientific culture, održanoj u Bremenu, od 10. do 12. marta. Cilj ove konferencije, na kojoj su gostovale brojne eminentne ličnosti iz sveta nauke i naučne politike, oko 300 učesnika iz 68 zemalja, bio je da se da zaključak četvorogodišnjem projektu koji se bavi definisanjem i umrežavanjem evropskih gradova naučne kulture.\nTeme o kojima se ovde moglo čuti bile su: formiranje lokalnih akcionih planova gradova, umrežavanje nauke i ekonomije, učenje tokom celog života, značaj i uloga univerziteta, naučnih muzeja i naučnih centara za oblikovanje grada, nauka kao deo gradske kulture, javni angažman u nauci i druge.\nDirektorka Centra za promociju nauke, Aleksandra Drecun je bila govornik u panel-diskusiji na temu „Politika zasnovana na naučnim činjenicama“ (Evidence based policy), zajedno sa Rejnardom Hutlom, predsednikom Nemačke akademije nauka i inženjerstva, Majom Halevi, direktorkom izraelskog naučnog centra, i Lilom Merabe, poslanicom, članicom vlade za region Alzasa u Francuskoj. Panel-diskusiju je vodio Kventin Kuper, naučni novinar Bi-Bi-Sija.\nSleva na desno: Aleksandra Drecun, Lila Merabe, Rejnhard Hutl i Maja Halevi\nPoslednjeg dana konferencije direkotrka CPN-a imala je radni doručak sa En Glover, glavnom savetnicom za nauku predsednika Evorpske komisije, Rejnardom Hutlom, koordinatorima Places projekta i predstavnicima Univerziteta u Bremenu.\nNa završetku konferencije potpisana je Deklaracija projekta Places od strane predstavnika evropskih gradova. Deklaracija daje okvir i definiciju gradova naučne kulture, a rezultat je rada predstavnika lokalnih zajednica u gradovima, naučnika i naučnih komunikatora na ovom četvorogodišnjem projektu. Na inicijativu Centra za promociju nauke i Fakulteta za umetnost i dizajn, a u saradnji sa gradskim sekretarijatima za kulturu i obrazovanje grada Beograda i projektom BINA, Beograd je bio jedan od prvih potpisnika ove deklaracije. Deklaraciju je do sada potpisalo oko 40 gradova Evrope.\nZavršnu reč na Konferenciji dala je En Glover, glavna savetnica za nauku predsednika Evorpske komisije. Ona je ukazala na neophodnost povezivanja evropskih gradova i razvijanja njihove saradnje i razmene informacija u cilju stvaranja i jačanja Evrope kao platforme za razvoj naučne kulture.\nProjekat Places, u kome učestvuje i Centar za promociju nauke, inače je FP7 projekat finansiran od strane Evropske komisije. Njegov cilj je razvoj gradova naučne kulture, podsticanjem naučnih institucija da razvijaju i jačaju politiku naučne komunikacije na lokalnom nivou.\nViše o Konferenciji i Places projektu možete naći na sajtu http://www.openplaces.eu/


Vreme 736 - Spanija: "Labava federacija" na spanski nacin -->\nNA DNEVNOM REDU NEZAVISNOST BASKIJE: Španski parlament\nHuan Hose Ibareće, predsednik autonomske baskijske vlade, počeo je prošle sedmice u španskom parlamentu, svoj ekspoze na baskijskom jeziku. Izgovorio je samo nekoliko rečenica, niko ga nije razumeo, ali on nije ni pretendovao da ga razumeju. Bio je to politički gest i njegovo pravo da, kako je rekao, "koristi jezik koji se u njegovoj zemlji (pri čemu je naravno mislio na Baskiju) koristi hiljadama godinama".\nBio je to početak parlamentarne debate koja je tekla po utvrđenom scenariju: Ibareće je imao pola sata da obrazloži svoj projekat poznat kao "plan Ibareće", potom su svojih pola sata imali "savezni" premijer Hose Luis Sapatero i šefovi parlamentarnih grupa, a zatim su svi imali pravo na repliku...\nGovor Ibarećea bio je dostojanstven, nimalo svađalački, ali čvrsto na liniji koju zastupa. On je pozvao Socijalističku partiju (PSOE) i Narodnu partiju (PP) "na pregovore", nudeći sa svoje strane "ruku razumevanja". Na kraju polusatnog izlaganja dobio je aplauz, iako je rekao da "Baskija nije podređena Španiji, sa kojom će imati uređene odnose ako dve strane to budu želele". Takođe je rekao: "Bez obzira na ishod glasanja, ovo nije ni početak ni kraj puta sa koga nema povratka i koji će završiti u određenom momentu, nadam se posle sporazuma i sa punom pravnom valjanošću." Naravno, shodno konstelaciji političkih snaga u španskom parlamentu i unapred najavljenim pozicijama svih političkih grupa, bilo je izvesno da će "plan Ibareće" biti odbijen sa više od 80 odsto glasova, kako se i dogodilo.\nSTRATEGIJA: Šta je "plan Ibareće" i šta će dalje biti? U suštini, i do kraja ogoljeno, reč je o strategiji koja na kraći ili duži rok treba da dovede de osamostaljenja Baskije i, ako bude moguće, ujedinjenja "svih baskijskih teritorija" (što neće ići nimalo lako jer se tri provincije, koje Baskijci smatraju svojima, nalaze na teritoriji Francuske, a četvrta, Navara, ima svoj autonomni status i stanovništvo koje je prilično podeljeno povodom "baskijskog pitanja").\nIbareće je svoj plan prvi put objavio u oktobru 2003. i otada je tema sukoba na relaciji Madrid–Vitorija, jer su dve nacionalne partije, PSOE (sada na vlasti) i PP (vlada u vreme lansiranja plana), prilično jedinstvene u stavu da je plan neprihvatljiv jer ugrožava teritorijalni integritet zemlje. Za takav stav ima puno osnova, pre svega u Ustavu zemlje, ali to je samo teoretska garancija da se jedan politički proces može zaustaviti. Scenario liči na već (nama) poznatu priču u stilu "oni bi kao da se otcepe, a mi im kao ne damo". Ovde, naravno, neće biti rata, ali će biti još mnogo rasprava, ubeđivanja, pritisaka, nesporazuma...\n"Plan Ibareće" usvojen je krajem prošle godine, tačnije 30. decembra, u Parlamentu Baskije čije je sedište u Vitoriji (provincija Alava) sa 39 glasova. Za usvajanje je trebalo 38, ali ono što je iziritiralo špansku javnost jeste činjenica da su prevagnula tri glasa poslanika ilegalne i zabranjene partije Batasuna zbog njene povezanosti sa teroristima ETA.\nNaravno, oni nisu glasali kao Batasuna, već kao članovi "Socialista Abercazeak" što je isto to samo malo drugačije kršteno. Plan u preambuli precizira da "baskijski narod, zajedno sa ostalim narodima Evrope, ima pravo da sam odlučuje o svojoj sudbini i ima pravo na samoopredeljenje". To dalje znači da ima pravo da konsultuje građane "sedam teritorija u dve države koje čine teritoriju Baskije". Reč je o tri baskijske provincije u Španiji, tri u Francuskoj i u Navari. U uvodu se takođe govori o "novom političkom paktu o konvivenciji" zasnovanom "na slobodnom udruživanju". Što bi se reklo u bivšoj SFRJ s kraja 80-ih, "labava federacija"... Dokument dalje utvrđuje da je Baskija "slobodno udružena sa Španijom", za građane Baskije predviđeno je državljanstvo koje proizilazi iz "baskijske nacije", ali se dozvoljava mogućnost posedovanja "drugog državljanstva" što, valjda, podrazumeva špansko, koje "će biti kompatibilno sa baskijskim". Dalje, predviđeno je formiranje svih državnih institucija itd.\nUNUTRAŠNjE PODELE: Po predviđenom "tajmingu", "plan Ibareće" posle usvajanja u baskijskom parlamentu i "pregovora sa centralnom vladom" koji ne bi trebalo da traju "duže od šest meseci", za kasno proleće ove godine predviđen je referendum na kome bi se "narod Baskije" izjasnio o svemu. Da li će i kada doći do referenduma, ostaje da se vidi. U međuvremenu, prve ankete realizovane u Baskiji pokazuju veliku podelu među Baskijcima i nije izvesno da bi referendum, kada bi se održao ovih dana, uspeo.\nPosle Ibarećea, za govornicom španskog parlamenta pojavili su se i premijer Hose Luis Sapatero i lider opozicije Miriano Rahoj. Bili su na istoj liniji, braneći ustav i teritorijalni integritet zemlje, s tim što je Rahojev rečnik bio mnogo oštriji.


RAZBOJNIŠTVO: Uhapšeno 97 osoba zbog krađa! • HAPPYTV.RS\nRAZBOJNIŠTVO: Uhapšeno 97 osoba zbog krađa!\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, u saradnji sa nadležnim tužilaštvima, uhapsili su 97 osoba koje se sumnjiče da su izvršili krivična dela teške krađe, krađe i razbojništvo, saopštio je MUP.\nU okviru tih akcija podnete su i krivične prijave u redovnom postupku protiv još 48 osoba. Policija je od osumnjičenih oduzela više predmeta koji potiču iz krivičnih dela - između ostalog četiri automobila, motocikl, skuter, umetničku sliku, više mobilnih telefona i sim kartica, dva kompjutera, kao i više komada nameštaja i tehničkih uređaja ukradenih iz kuća i stanova.


Mehanizacija, alati i poljoprivredna oprema za 57 socijalno ugroženih porodica – Biznis.ba\nNaslovnaBiHMehanizacija, alati i poljoprivredna oprema za 57 socijalno ugroženih porodica\nobjavljeno 14. dec 2021. u 12:27\nWorld Vision BiH je u saradnji sa Ambasadom Savezne Republike Njemačke obezbijedio mehanizaciju, alate i poljoprivrednu opremu za 57 socijalno ugroženih porodica sa područja Breze, Goražda, Ilijaša, Istočne Ilidže, Istočnog Novog Sarajeva, Pala i Prače.\nOprema u vrijednosti višoj od 60.000 KM je uručena porodicama bez, ili sa minimalnim, redovnim primanjima.\nPorodice u potrebi su primile različite vrste mehanizacije ili alata, kao što su motokultivatori, samohodne kosilice, motorne pile, različiti alati za obradu drveta, aparati za varenje aluminija, te plastenike od 50m2 sa sistemom za novodnjavanje.\n– Ova vrsta podrške će podržanim porodicama omogućiti lakšu obradu sopstvenog poljoprivrednog zemljišta, ostvarivanje dodatnog prihoda kroz prodaju dobara i usluga ostvarenih doniranim alatima-mehanizacijom, kao i proizvodnju zdravog povrća kroz plasteničku proizvodnju – izjavila je Svjetlana Tanić-Batinić iz World Visiona BiH.\nWorld Vision BiH kontinuirano radi na ekonomskom osnaživanju porodica u potrebi, te je u protekle dvije godine obezbijedio alate, opremu i mehanizaciju za više od 700 ranjivih porodica.\n– Namjera nam je ovim porodicama omogućiti da vlastitim radom osiguraju osnovni kućni budžet i nabavku osnovnih životnih potrepština – izjavila je Tanić-Batinić, saopćeno je iz World Visiona BiH.


1.2014 | Udruženje poslovnih žena Srbije\nUdruženje poslovnih žena Srbije i ove godine je radilo na unapređenju kvalitetne komunikacije, kao i na uspešnoj saradnji sa lokalnim udruženjima, ali i na njihovom međusobnom umrežavanju. To samo dokazuje da se mreža UPŽ Srbije širi i dobija na vrednosti i značaju.\nRezultati uspešne komunikacije, kao i sumiranje rezultata protekle godine stigli su iz UPŽ Subotica, gde je, 29. decembra na Otvorenom univerzitetu održan Business party. Danica Drakulić, predsednica UPŽ Subotica govorilia je o intenzivnim aktivnostima i programima preduzetnica i studentkinja, a zatim su članice UPŽSU govorile o svojim uspesima, napredovanju i poslovnim promenama u protekloj godini.\n„Subotičke članice Udruženja poslovnih žena su zahvaljujući projektima UPŽ Srbije uključene u 2014. u više značajnih programa obuke, kojima su unapredile svoje znanje, poslovne veštine, poslovanje svojih firmi, i međusobno umrežavanje. Treninge je pohađalo više od 25 žena, koje su izrazile veliko zadovoljstvo kvalitetom obuke. Podrška UPŽ Srbije našim članicama je lokalno medijski veoma istaknuta, kao doprinos razvoju ženskog preduzetništva u ovoj sredini“, naglasila je Danica Drakulić.\nJoš jedan primer dobre poslovne komunikacije je i novogodišnja čestitka za UPŽ Srbije i sva lokalna udruženja od najlmlađeg udruženja iz Vranja: „U godini na izmaku, donele smo značajnu odluku da se udružimo, i u svet biznisa koračamo pružajući podršku jedne drugima za vizijom razvoja ženskog preduzetništva! Želim vam da u 2015. godini hrabrošću i zalaganjem odolite svim izazovima privrednog ambijenta u kome poslujemo, i da uspete u vašim poslovnim misijama“, istakla je Tijana Milovanović, UPŽ Vranje.\nPoslovni skup pod nazivom „Preduzetnički izazov – inicijativa, kreativnost, preduzetništvo“ održan je 25. decembara u Valjevu, u organizaciji Udruženja poslovnih žena „Eve“ i Instituta za održivi razvoj Poslovnog fakuleta Valjevo. Skup je bio posvećen, pre svega, afirmaciji preduzetništva mladih.\nPodsticaj za ovakav sadržaj skupa dali su studentsko-preduzetnički timovi koji su uključeni u realizaciju projekta „Takmičenje u inovacijama“, koji realizuje Udruženje poslovnih žena Srbije uz podršku Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju – GIZ i uz saradnju partnerskih udruženja poslovnih žena iz Valjeva i Subotice.\nNakon prezentacije poslovnih modela koji su rađeni po metodologiji iz obuke koja je realizovana kroz module u ciklusu edukacije navedenog projekta, u Šapcu, ovo je bila druga prezentacija veoma dobrih poslovnih ideja.\nStudentsko preduzetnički timovi prezentovali su dva poslovna modela, „Poslovni inkubator na Poslovnom fakultetu Valjevo“ i „Studentski dom u Valjevu“ i ovoga puta izazvali veliku zaintersovanost prisutnih.\nDvema prezentacijama, 23. i 25. decembra, u Šapcu i Valjevu, studentski preduzetnički timovi nastavili su integrativni proces multipliciranja naučenog i njegovog širenja kao dobre osnove za podsticanje poslovnih ideja mladih.\nGosti skupa bili su ljudi iz privrede Valjevskog okruga, predstavnici srednjih škola i fakulteta, kao i učesnice projekta „Podstičemo žensko preduzetništvo u Srbiji“ koje UPŽ Srbije i UPŽ Eve uz podršku CIPE realizuje u poslednjih nekoliko meseci. Mentorka Marija Ivanković Jurišić (Marija Handmade) iz ovog projekta imala je priliku da na ovom događaju održi reviju svojih proizvoda. Ostale učesnice su imale odličnu priliku da razmene iskustva sa drugima i steknu nove poslovne kontakte.\nStudentski timovi iz programa UPŽ Srbije „Takmičenje u inovacijama“, koji podržava Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ, predstavili su poslovne modele i saznanja stečena na projektu učenicima završnih razreda srednjih škola u Šapcu. Prezentacija se održala 23.decembra u okviru poslovnog skupa pod nazivom „Preduzetnički izazov – Moj poslovni model“, koji je organizovao Institut za održivi razvoj Poslovnog fakulteta Valjevo.\nPrezentacije dva biznis modela „Biznis inkubator za mlade Valjevo“ i „Studentski dom u Valjevu“ koji su razvijeni tokom obuka „Takmičenje u inovacijama“, izazvali su veliko interesovanje kod šabačkih srednjoškolaca, i pokazali se kao odličan model uspostavljanja i širenja preduzetničke kulture u Srbiji kroz disemunaciju projektih aktivnosti UPŽ Srbije. Posebno su bili zanimljivi novi alati za definisanje poslovne ideje, tehnike kreativnog i integrativnog mišljenja, alati poslovnog odlučivanja, Lean start up metodologija kojom se usmerava i prati kretanje start up biznisa na tržištu.\nPredloženo je da se nastavi saradnja UPŽ „EVE“ Valjevo i srednjih škola u cilju podizanja motivacije učenika za preduzetništvo.\nPomenuta dva biznis modela ući će i u takmičenje sa preostalih sedam, razvijenih tokom obuka „Takmičenje u inovacijama“. Najbolje razvijeni biznis modeli dobiće vredne nagrade koje dodeljuje Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ, na završnom finalnom takmičarskom događaju koji će biti održan početkom marta 2015. godine.\nU Beogradu je 22. decembra održan četvrti redovan sastanak mentorskih parova, u okviru projekta „Podstičemo žensko preduzetništvo u Srbiji“, koji je pordžan od Centra za internacionalna privatna preduzeća– CIPE, iz Vašingtona.\nSastanak je bio odlična prilika da mentorski parovi iznesu svoja mišljenja u radu proteklih mesec dana, da analiziraju ostvarene rezultate na zadatim aktivnostima, i da ukažu na prepreke sa kojima su se susretali.\nRazmena iskustava je na ovim sastancima veoma važna, jer su mentorski parovi kojima je ovo drugi ciklus u prednosti u odnosu na nove parove koji su započeli mentorski proces u okviru ovog projekta. Razmena iskustava naročito doprinosi kvalitetnijem i uspešnijem ostvarivanju i dostizanju postavljenih ciljeva.\nNakon održanog sastanka, mentorski parovi su se pridružili novogodišnjem koktelu koji Udruženje poslovnih žena Srbije tradicionalno održava uz prisustvo velikog broja članica UPŽ, partnera, prijatelja i saradnika.\nUdruženje poslovnih žena Srbije je u prostorijama kompanije „The English book“ obeležilo završetak još jedne uspešne poslovne godine.\nTradicionalni novogodišnji koktel Udruženja poslovnih žena Srbije održan je u prijatnoj atmosferi i uz prisustvo velikog broja članica UPŽ, kao i partnera, prijatelja i saradnika.\nDr Sanja Popović Pantić, predsednica UPŽ Srbije, sumirala je postignute rezultate protekle godine i istakla da će Udruženje i u 2015. nastaviti sa uspešnim radom. Takođe, naglasila je uspehe, nagrade i dostignuća članica UPŽ, čestitala im i zahvalila se na saradnji, podršci i zajedničkom trudu, kao i zalaganju za sve veću promociju i podsticanje razvoja ženskog preduzetništva u Srbiji. Bilo je reči i o humanitarnim akcijama koje je UPŽ Srbije pokrenulo, kao i o velikoj medijskoj promociji Udruženja, ali i projektima koje UPŽ uspešno sprovodi.\nMeđu gostima novogodišnjeg koktela bile su i polaznice različitih programa koje Udruženje organizuje kroz projekte: „Podstičemo žensko preduzetništvo u Srbiji“, u saradnji sa CIPE, zatim „Razvoj usluga za promociju ženskih start-up preduzeća“, u saradnji sa GIZ, i “Balkanska mreža udruženja poslovnih žena za profesionalnu kvalifikaciju i trening u domenu poslovanja i ekonomskih nauka” (B-Wco).


EPP traži da se posebno glasa o aferama u Srbiji\nPolitika Autor:European Western Balkans24. mar. 202113:11 > 13:13\nPoslanici Evropske narodne partije (EPP), čiji je pridruženi član Srpska napredna stranka, podneli su zahtev da se o sedam članova Izveštaja o Srbiji na sutrašnjoj plenarnoj sednici Evropskog parlamenta glasa "po delovima" (split vote), odnosno da se u članova koji sadrže više stavova o svakom glasa posebno.\nKako piše portal European Western Balkans, jedan od članova za koji je podnet ovaj zahtev je i član 24, u kojem se vlast poziva da reši afere Krušik, Jovanjica, Telekom Srbija i Savamala.\nPortal EWB piše da je poslanička grupa EPP predložila da se u ovom članu glasa u delovima, tako što bi se o delu „…posebno u slučajevima kod kojih postoji visok nivo interesovanja javnosti, uključujući i slučajeve Krušika, Jovanjice i Telekoma Srbija…“ glasalo odvojeno.\nJuče je na ovaj zahtev EPP-a javnosti ukazao potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić koji je izrazio sumnju da je mogući razlog brzog potvrđivanja optužnice Jovanica 2 da to posluži kao opravdanje da se iz konačnog teksta Izveštaja o Srbiji izbaci pominjanje ovih afera i da je predlog o glasanju po delovima korak u tom pravcu.\nEPP je pojedinačno najveća grupa u Evropskom parlamentu i, nakon istupanja poslanika mađarskog Fidesa, ima 175 od ukupno 705 poslanika. S obzirom na to da se može očekivati da će poslanici socijaldemokrata, liberala i zelenih, kao i određeni broj nezavisnih poslanika, glasati da ovaj stav člana 24. ostane u tekstu Izveštaja, može se očekivati tesan rezultat.\n„Još se ne može proceniti koja strana bi mogla da prevagne, jer se ne zna kako će glasati svi poslanici grupe Evropski konzervativci i reformisti, Identitet i demokratija i Levice“, piše EWB.\nPrema poslovniku Evropskog parlamenta, glasanje po delovima je moguće kada se tekst nekog člana odnosi na više tema, kao što je ovde slučaj. Poslanici mogu da predlože glasanje po delovima zaključno sa poslednjim danom pred glasanje, što je u slučaju izveštaja o Srbiji 24. mart. Predloge o podeljenom glasanju podnele su i neke druge grupe, ali ne na najkontroverznije članove izveštaja, navodi portal EWB.\nEvropski parlamentGlasanjeizveštaj o srbijiMiroslav Lajčak