Bajka o izlasku iz večite krize :: Skockajte Budžet\n25 Jul 2012 / 11:25\nBajka o izlasku iz večite krize\nPredstavljamo vam ekskluzivno na jednom mestu sve ekspozee dosadašnjih premijera Republike Srbije uz stručni komentar Dimitrija Boarova\nOtkako je Slobodan Milošević pre 22 godine „zaveo” višestranački sistem, Srbija je imala ukupno 10 vlada i 8 premijera, pa će ovaj koji sada preuzima dužnost biti deveti šef izvršne vlasti u Beogradu, posle prvih višestranačkih izbora održanih krajem 1990. godine. Od dosadašnjih, Mirko Marjanović i Vojislav Koštunica su na taj polažaj birani dva puta, a još je samo Mirko Cvetković izgurao na tom poslu ceo četvorogodišnji mandat.\nSvih tih godina, praktično, Srbija je ili padala u krizu ili pokušavala da iz nje izađe, a moglo bi se reći da je gotovo stalno bila u nekom vanrednom ili tranzicionom stanju – pa su njeni premijeri više krpili državni čamac da ne potone, nego što su gradili neku svoju viziju i upravljali razvojem. A oni najčešće, uprkos ustavom određenim najreprezentativnijim ovlašćenjima, ili nisu bili vodeći ljudi Srbije ili su bili suviše zavisni od stranaka koji su im obezbeđivale obično tanku većinu u Skupštini Srbije.\nUoči izbora ove najnovije Vlade Srbije i njenog novog premijera, pokušali smo da se prisetimo šta su njegovih osam predhodnika u protekle dve decenije iznosili u svojim inauguralnim ekspozeima – da bi potražili odgovor na pitanje: da li su u Srbiji samo problemi konstantni i večito jednaki ili se država i polje delatnosti njene vlade ipak menjaju u skladu sa uvek promenljivim „duhom vremena”. Ili su, možda, radili – baš „duhu vremena” uprkos.\nPosle usvajanja novog Ustava Srbije i lavovske pobede SPS-a na prvim višestranačkim izborima, krajem 1990. godine, predsednik Srbije, Slobodan Milošević, mandat za sastav (ponovo) jednostranačke vlade dao je novosadskom univerzitetskom profesoru dr Dragutinu Zelenoviću. I to je tada bilo iznenađenje - mada je Zelenović uzet iz sastava Predsedništva SFRJ, u kojem je kao vojvođanski predstavnik u okviru "srpske četvorke" poslušno izvršavao Miloševićeve naloge, on je bio bez ozbiljnog iskustva u velikim političkim poslovima, a bez ikakvog iskustva u ekonomskoj politici. Miloševića je za izbor ovog premijera verovatno opredelilo to što je ovaj tehnički obrazovani stručnjak, tokom naučne karijere stalno razrađivao projekte efikasnosti proizvodnih sistema u nevlasničkoj ekonomiji i što je, poreklom kolonista iz dinarskih "srpskih krajeva", sigurno imao veliko razumevanje za njegove "ujedinjavajuće patriotske ciljeve" u drugim jugoslovenskim republikama. Milošević se, naime, spremao za rat za jugoslovensko nasleđe.\nObraćajući se poslanicima Narodne skupštine, 11. februara 1991. godine, sa predlogom sastava nove vlade i njenim programom, dr Zelenović je na početku rekao da je tadašnje vreme karakterisano mnoštvom nevolja, pa je istakao: „U zemlji su prisutni složeni politički procesi, pri čemu postojeći ustavni i pravni poredak i državno uređenje se ruše vanustavnim metodama i sredstvima, međurepublički i međunacionalni odnosi su pogoršani do granice na kojoj će ili pobediti državnička i politička mudrost u traženju formule zajedničkog života, ili će doći do razlaza koji u uslovima uzavrelih nacionalnih strasti i ispoljene genocidne sklonosti može biti i razumnog i nerazumnog karaktera. Nadajmo se da ovo drugo neće biti.“ Nažalost, ubrzo se ispostavilo da je „ovo drugo bilo“.\nKad je reč o ekonomskim pitanjima, Zelenovićeva ocena je bila sumorna: „Vlada Republike Srbije preuzima dužnost u trenutku kad je privreda Jugoslavije i privreda naše Republike suočena sa ogromnim teškoćama u tekućem poslovanju. Posle višegodišnje stagnacije, tokom poslednje dve ekonomske reformske godine, u našoj Republici zabeležen je relativno visok pad društvene proizvodnje i ukupnog društvenog proizvoda. Povećani su materijalni deficiti Republike i gubici u privredi i bankarstvu, dok je nepokrivena potrošnja u fondovima neprivrednih delatnosti u porastu. Socijalno raslojavanje je sve prisutnije unutar zaposlenih i između zaposlenih i nezaposlenih, čiji se broj stalno povećava. Akumulacija privrede je iščezla, zbog čega su nove investicije u razvoj, praktički, presahle“. Zvuči poznato – i danas.\nU nastavku ekspozea, dr Zelenović je naglasio da tadašnjih oko 2500 dolara društvenog proizvoda po stanovniku Srbije opredeljuje u potpunosti njen položaj i da se posebna pažnja mora posvetiti štednji „kako u društvu tako i u porodici“, to jest da „to može znatno doprineti stvaranju sopstvene akumulacije, pre svega osloncem na sopstvene snage“. Pri tome je, zanimljivo je primetiti, rekao da Srbiji „jedini i pravi put jeste i moraju biti ekonomske i društvene reforme stalno u vremenu i po ugledu na savremene države Evrope“. A u tom trenutku, sankcije Evropske unije prema SFRJ već su bile na delu (svetske će doći uskoro).\nKao premijer, dr Dragutin Zelenović je već na startu jedva politički preživeo poznate Devetomartovske demonstracije. Zapravo, već pri promociji njegove vlade bilo je jasno da je mesto premijera gurnuto na marginu generalne politike, te da se od njegove vlade čak ni ne očekuje da vodi bilo kakvu ekonomsku politiku, nego da bude puki organ Miloševićevog kabineta i transmisija njegovih odluka o upotrebi svih državnih resursa. Naime, na ekonomskom polju, za Zelenovićevo vreme podržavljeni su svi veliki privredni sistemi i počela je ratna kriminalizacija celokupne ekonomije. On lično uhvatio se futurističkog projekta "Brze pruge Srbije", čuvenog Mrke iz CIP-a, a od tog projekta "postigao" je samo nadvožnjak nad prugom kod Inđije.\nKako je paradržavni mafijaški lobi, zapravo, uzeo pare i oružje pod svoju kontrolu, čini se bez neposrednog uvida i uticaja samog premijera, već pod budnom paskom Službe, preko koje je delovao nacionalni „vožd”, dr Zelenović je jednog trenutka shvatio da on zapravo ne vodi premijerske poslove, pa je smogao hrabrosti da podnese ostavku krajem prve godine mandata, a ta ostavka je rado prihvaćena.\nDr Radoman Božović – „relativizacija svetskih sankcija”\nZa dolazeću ratnu ekonomiju i divlji „predkapitalistički socijalizam” Milošević je potom našao pravog čoveka, opet u Novom Sadu. Tamo je na "jogurtu" politički stasao ekonomista dr Radoman Božović, koji se tokom priprema za rat odlikovao beskrupuloznom pljačkom vojvođanske privrede u korist „nacionalne centrale” i kreativnom lojalnošću samom vođi. Mlad i željan moći, novca i slave, a takođe sa referencom čoveka koji je napismeno hvalio društveno svojinu (doktorska disertacija), a usmeno vešto baratao "prohodnošću reformi", on je početkom 1992. godine rado promenuo položaj predsednika Izvršnog veća Vojvodine, za mesto šefa Vlade Srbije.\nDr Radoman Božović je inauguralni ekspoze održao u Narodnoj skupštini 23. decembra 1991. godine, ovoga puta u prisustvu samog predsednika republike Slobodana Miloševića. Počeo je jednom generalnom ocenom jugoslovenske ratne situacije: „Naše okruženje karakteriše razbijanje jugoslovenske države, oružanom secesijom, državni teror, genocid nad delom našeg naroda u delu jugoslovenske države, žestok pritisak politički, ekonomski, pa i vojni jednog broja evropskih zemalja, potpuno razoren pravni, politički i ekonomski sistem jugoslovenske države, sa sintetičkim posledicama, ratnim žrtvama i razaranjima, izbeglicama stotina hiljada ljudi i značajnim socijalnim problemima. Sopstveni optimizam u ovakvom vremenu gradim na činjenici da je Srbija demokratska država sa ogromnim razvojnim potencijalima: proizvodnim, prirodnim i preduzetničkim resursima“.\nUprokos tom „ličnom optimizmu“, dr Božović je dokumentovano prikazao vrlo crunu privrednu situaciju koju preuzima: „Polazno pitanje početka izlaska iz krize jeste stanje u privredi i javnim službama Republike u svakom preduzeću, banci i ustanovi. Tu globalnu istinu o ekonomsko-socijalnom stanju danas na kraju 1991. godine karakterišu: izražen pad društvenog proizvoda od oko 9, 6%, pad industrijske proizvodnje od oko 20%, rast poljopriverdne proizvodnje od oko 20%, pad izvoza za oko 18%, pad uvoza za oko 20%, visok nivo gubitaka, neuravnotežen obim i struktura potrošnje. Veliki finansijski deficiti sa kojima se ulazi u 1992. godinu u domenu javnih prihoda i rashoda, a posebno u penziono-invalidskom osiguranju od oko 50 milijardi dinara, u oblasti zdravstvene zaštite od oko 10 milijardi dinara, u ostvarivanju prava iz kolektivnog ugovora društvenih delatnosti i fondovima zajedničkih rezervi, značajno pogoršanje socijalne strukture. Sada se blizu 1/3 stanovništva nalazi u nemogućnosti da zadovolji svoje egzistencijalne potrebe“.\nU takvim prilikama, dr Božović nije imao da ponudi ništa drugo, nego „reforme“: „Centralno pitanje realnog pomaka u našoj privredi jesu vlasničke, finansijske i upravljačke promene u samim preduzećima. Ovom pitanju treba prilaziti ekonomski razvojno. Podstaknuti stvaranjem nove vlasničke strukture sa ciljem veće efikasnosti, deonicama angažovati dodatni kapital, otvoriti proces finansijskih sanacija na principu kapital interesa, stvarajući uslove za kooperativnu interesnu, upravljačku, novu strukturu, izvlačenje socijalne funkcije iz preduzeća. To se mora činiti u interesu kooperativnosti fondova inostranog kapitala, banaka i radnika putem radničkih deonica. Neophodno je da odmah profunkcioniše fond razvoja i agencija za vlasničke promene, kao i da se institucionalizuju i druge tržišne institucije, mislim na tržište hartija od vrednosti, institut javnog duga i sl“.\nKako je u tom trenutku savezna država još postojala, dr Božović je izneo i set mera srpske ekonomske politike u toku raspada SFRJ, pa je, između ostalog, naglasio da treba „biti spreman za zaštitu od rušenja ekonomskog sistema secesijom Slovenije i Hrvatske, uključujući i novu valutu za one delove zemlje koji ostaju u Jugoslaviji. Uticati na koncipiranje antiinflatornog programa, kako se ne bismo već sutra našli u sveopštem inflatornom haosu“.\nVeć tada penzioni fond postaje glavni problem javne potrošnje, pa Božović kaže: „Neophodno je, na realnoj osnovi, sačiniti projekat sanacije nasleđenih ogromnih deficita u oblasti penziono-invalidskih prava i socijalnih prava. Što pre obezbediti sigurnost isplate penzija i drugih socijalnih prava u celoj Republici To mora imati prioritet u radu Vlade“.\nPošto se vlada dr Radomana Božovića već kroz nekoliko meseci suočila sa sankcijama Saveta bezbednosti UN, premijer se poletno prihvatio izrade programa za "relativiziranje sankcija". Bio je to, ustvari, u našoj istoriji nezabeleženo krupan plan državnog šverca, pljačke narodne imovine i zamajavanja međunarodne zajednice radi srpskih "nacionalnih ciljeva".\nBilo je to ono ludo vreme piradimalnih banaka Jezde i Dafine, kada je dr Božović od "srpske bankarske majke", u ime Vlade Srbije, mogao da "uzajmi" pare za isplatu penzija. Bilo je to ono vreme kada se benzin prodavao iz kanistera, a cigarete po ćoškovima – i kada su se u saradnji sa Službom na tim i sličnim poslovima pravila bogatstva.\nNi dr Radoman Božović, međutim, nije mogao da sastavi duže od dvogodišnjeg mandata u fotelji srpskog premijera, jer je stagflacija praćena visokim ratnim troškovima ekspresno pauperizovala najšire slojeve stanovništva i paralisala celu privredu. Trikovi poput denominacije i zamene novca više ništa nisu mogli da prikriju i samo su ubrzavali propast.\nBožović, bistar, osion i nezajažljiv, brzo se zamerio glavnoj srpskoj političko-mafijaškoj matici u krilu SPS, pa je prebačen na mesto predsednika Skupštine SRJ. Na premijersko mesto gde se srpski državni novac delio "poverljivim ljudima" i na reč, trebalo je dovesti nekog sa manjim apetitom i manjom moći zaključivanja i zapažanja, a bližeg veteranima Miloševićevog pokreta.\nPočetkom 1993. godine Milošević se odlučio da premijerski položaj poveri mr Nikoli Šainoviću, inžinjeru iz poverljivog kruga kadrova iz istočne Srbije, koji mu je najodanije služio praktično od prvog dana - bez ikakvog pogovora.\nPodnoseći promotivni ekspoze u Skupštini Srbije, 10. februara 1993. godine, mr Nikola Šainović se požalio na tešku situaciju i nepravde koje međunarodna zajednica čini Srbiji i da „to što su problemi veliki, to samo znači da treba mobilisati više znanja i rada i osloniti se na ljude koji su spremni da u vreme kada se narodu događa istorija, preuzmu veliku odgovornost za učinjeno i neučinjeno. Dakle, osnovni pristup se može sažeti u tri elementa, a to su: strategija, plan i ljudi“. Pri tome, dodao je on: „Neke planove ćemo definisati javno, a drugi će biti državna tajna. Onda sledi rad bez kompromisa, bolećivosti i voluntarizma“.\nI Šainović se osvrnuo na privrednu krizu koja vlada u Srbiji: „Ovde pre svega treba imati na umu da je kriza kod nas prisutna od 1979. godine i da u tom periodu proizvodnja i životni standard ne samo što nisu porasli, već su opali. To je velikim delom umanjilo elastičnost našeg ekonomskog tkiva, tako da je snižen prag socijalne izdržljivosti za primenu radikalnih restriktivnih mera“.\nNovi premijer je i zvanično dao osnovno uputstvo za savlađivanje posledica svetskih ekonomskih sankcija i pohvalio one koji se snalaze: „Njima treba pomoći, da bi se povukli ostali i to unutar svake grane pojedinačno. Naime, Vlada će sa Privrednom komorom okupiti, na primer, industriju nameštaja oko onih, koji sada uspešno rade, ne da bi potcenili ostale, već da bi obezbedili transfer uspešnih preduzetničkih aktivnosti sa raspoloživim potencijalima na dostupnim tržištima i u postojećim uslovima, bez mnogo priče i javnog hvalisanja, afirmišući vrednosti tržišne ekonomije, zdrave, privredno uspešne ljude i preduzeća ... Sankcije nisu ukinule nestručne i nesposobne, oni su ostali. Naprotiv u ovim uslovima diferencijacija po znanju i uspešnosti još više je zaoštrena i onima koji znaju i mogu, svuda se mora davati prednost. Organizovaćemo posebne aktivnosti na zajedničkom radu sa privredom u borbi za nova tržišta, naplatu potraživanja i otkup dugova“. Pojednostavljeno, bilo kakav privredni sistem je napušten, ekonomska politika je vođena načelom golog voluntarizma i preko „naših ljudi“.\nPrva od frapantnih makroekonomskih ideja tandema Milošević - Šainović bila je da se pred žetvu 1993. godine naštampa „dovoljno novca“, da bi se sa tim novčanicama odmah mogli isplatiti seljaci za žito "u celini". No, ne lezi vraže, dinar je od štamparije do njive desetostruko izgubio vrednost u samo deset dana. Od tog udarca, nacionalna valuta se više nije oporavila, sve do potpunog sloma početkom 1994. godine.\nZa perverzne istraživače ekonomske istorije ostaće zapisi o seriji mr Šainovićevih govora i intervjua na televiziji u kojima se on ponašao kao potpuno autističan čovek - koji niti šta vidi, niti šta čuje, niti šta razume. Dok su mesečne plate pale na manje od 10 nemačkih maraka, a za jednu penziju se nije mogla kupiti vrećica bibera, mr Šainović je imao obraza da iz televizijske fotelje najavljuje „nastavak tržišne reformske orijentacije““, „zaoštravanje pitanja razvoja“, „bitku za produktivnost“, itd.\nU razdoblju dok je Šainović bio premijer, za Riplija ostaje činjenica da je stranka na vlasti, SPS, koja je proizvela hiperinflaciju, sa porastom maloprodajnih cena za 352 biliona procenata, u samo 12 meseci, dok su troškovi života povećani za 628 biliona odsto - pobedila i na prevremenim srpskim republičkim izborima krajem 1993. godine.\nNo, Milošević je razumeo da je republički premijer opet potrošen, pa je Šainovića pomerio na mesto saveznog potpredsednika vlade novostvorene SRJ - nadležnog sada ne više za dekonstrukciju, već za rekonstrukciju dinara, koju je projektovao guverner Avramović.\nVlada Mirka Marjanović - direktorska vlada\nKad je početkom 1994. godine proglašen za mandatara, kao pravi čovek za ispunjenje Miloševićevih poslednjih "ruskih nada", Mirko Marjanović, direktor spoljnotrgovinske kuće „Progres”, dobio je zadatak da stvori „vladu narodnog jedinstva" za sprovođenje monetarnog oporavka, sa propagandnim "akcentom" na učešće Demokratske stranke, kako bi se legitimisao i prema Zapadu. Kada je, međutim, Đinđić, tada već predsednik DS, odustao od „velike koalicije“ (u poslednjem trenutku), u već skrojeni „kaput jedinstva“ ušli su novodemokrati Dušana Mihajlovića i tada još stidljivi pripadnici JUL-a, stranke Miloševićeve supruge Mirjane Marković.\nU suštini, sve te ljude u Vladu okupilo je ne narodno jedinstvo, već "jedinstvo razgranatih materijalnih interesa", a patronat jednog uspešnog direktora-premijera, garantovao je da će se raditi oprezno i samo na krupno (nafta, gas, struja, žito, metali, oružje). Ustvari, Milošević je bio rešio da u vladi stvori "personalnu uniju" državnog i paradržavnog biznisa.\nKada je 15. marta 1994. godine Mirko Marjanović držao svoj programski govor u Skupštini Srbije, kao novi premijer, već je u Miloševićevom kabinetu bio prihvaćen program monetarne stabilizacije, pa je on uverljivo mogao da govori o teškim posledicama hiperinflacije: „Umesto iluzije o proizvodnji i novim investicijama na bazi primarne emisije, stvaraće se tržišni sistem u kome će svako biti motivisan i ekonomski prinuđen da proizvodi i prodaje koliko god može više.\nGorka iskustva poslednjih godina naučila su nas da podsticaj proizvodnje iz primarne emisije nanose toj istoj proizvodnji najveće štete. Onima koji to ne veruju, ne treba pružati priliku da se još jednom razuvere. Te su lekcije već suviše skupo plaćene.\nZbog toga, sva preduzeća moraće se u narednom teškom periodu afirmisati na te realne ekonomske kriterijume, a ne da neka od njih i dalje očekuju državne subvencije iz budžeta ili primarne emisije, umesto da sama budu važni izvori budžetskih prihoda i novih investicija. Onim kolektivima koji očekuju da umesto sopstvenog privređivanja izlaz traže u državnim subvencijama i pritiscima direktno i preko sindikata, sugeriram da hitno menjaju poslovno rukovodstvo, jer Vlada neće prihvatiti nikakvo finansiranje bez pokrića, ili nikakvo drugo napuštanje ekonomskog programa“. Marjanović će, kasnije, ipak odustati od ovog programa – ali će eksperimentisanje sa primarnom emisijom ipak izbegavati.\nPremijer Marjanović je, zanimljivo, odmah najavio i ponovno pokretanje privatizacije: „Osnovni principi na kojima će se zasnivati ovaj zakon su autonomnost preduzeća u donošenju odluka o svojinskoj transformaciji, realna vrednost kapitala, otvorenost modela, stimulativnost i pravičnost“. U tom kontekstu i na toj temi važno je primetiti da se Mirko Marjanović za vođenje ekonomske politike doktrinarno oslonio na grupu ekonomista srednje generacije iz Ekonomskog instituta u Beogradu (Đunić, Bajec, Cvijetičanin i drugi), koja je znala šta je tržišna ekonomija, ali u tome baš nije bila tvrdoglava i nepopustljiva.\nSve to je rezultiralo potonjom relativno dugom „postdejtonskom“ monetarnom stabilnošću, postepenom stopom rasta i relativno izdašnim asortimanom osnovnog snabdevanja stanovništva - uprkos činjenice da je zemlja sve četiri godine bila i dalje manje-više u stalnoj međunarodnoj izolaciji (spoljni zid sankcija). Sreću kvare opšta propast kapitala i masovna nezaposlenost, slom bankarskog sistema, bankrotstvo javnih službi i većine infrastrukturnih delatnosti, potpuna degradacija pravnog poretka i iščezavanje pravne sigurnosti, te, pred kraj prvog Marjanovićevog mandata, povratak na inflacionu politiku odlaganja promena.\nDrugi premijerski mandat, 1998. godine, Mirko Marjanović je nominalno dobio od Milana Milutinovića, novog predsednika Srbije, pošto se Slobodan Milošević naprasno preselio na funkciju predsednika SRJ. Milošević, dakako ostaje glavni gazda, no, činjenica da nova „vlada narodnog jedistva“, pored ljudi iz JUL-a, uključuje i vodeće Šešeljeve kadrove iz Srpske radikalne stranke, počevši od Tomislava Nikolića, kao potpredsednika Vlade, upućuje na zaključak da se on osećao sve usamljeniji i da je počeo da gubi poverenje čak i u sopstveni SPS. Uzgred, bilo je dogovoreno da i SPO uđe u sastav ove vlade, ali je Vuk Drašković odustao u poslednji čas, da bi nešto kasnije prihvatio učešće u Saveznoj vladi, kao ministar spoljni.\nObraćajući se poslanicima novim inauguralnim govorom, 24. marta 1998. godine, Mirko Marjanović je ovoga puta prvi i veliki deo ekspozea posvetio Kosovu i Metohiji, temi koja definitivno postaje centralno pitanje državne politike, jer počinje oružani ustanak Albanaca.\nIpak, odmah posle kosovskog dela govora, on nije propustio da se samopohvali za predhodni rad: „Vlada Srbije kojoj upravo ističe mandat, pamtiće se po nekoliko strateških rezultata. Pre svega, negativne proizvodne trendove, preokrenula je u pozitivne, haotično stanje u privređivanje i životu građana, pretvorila je u ekonomsku i socijalnu stabilnost i rast standarda. Ekonomski mehanizam blokiran sankcijama i drugim teškoćama pokrenula je na principima moderne, tržišne privrede i socijalne države. Na kontinuitetu pozitivnih rezultata u oblasti privrednog rasta, ekonomske socijalne stabilnosti i započetih reformi, iz protekle četiri godine, definišemo nove i ambicioznije ciljeve privrednog i društvenog razvoja. Društveni proizvod će do kraja ove i u narednoj deceniji rasti prema projekcijama na kojima se zasniva strategija razvoja Republike od oko 7 odsto godišnje i to je natprosečno i u odnosu na razvijene zemlje i zemlje u tranziciji.\nVlada narodnog jedinstva će i u narednom periodu nastaviti sa politikom kontinuiteta čija su osnovna uporišta stabilnost, privredni rast i ubrzanje reformskih procesa, a pre svega u oblastima svojinske transformacije, prestruktuiranjem privrede i banaka, bržeg otvaranja prema svetu, socijalnih funkcija države“.\nAko se vratimo Marjanovićevom ekspozeu iz 1998. godine, videćemo da je on tada najavio čitavu koncepciju reformi čitavog privrednog sistema, koja bi bila prihvatljiva i dan danas, ali će „bitka za Kosovo“, čija će oružana faza početi već iste godine, sve to baciti na stranu. San o reformama ponovo su razbili borci za nacionalne teritorije.\nZanimljvo je još zapaziti da je Marjanović ovom prilikom, gotovo cinično, istakao pitanje očuvanja načela slobode štampe, verovatno imajući na umu da se priprema nešto upravo suprotno: „Očuvanje pune slobode štampe ostaje društveni cilj i zadatak za Vladu Srbije. Sloboda štampe ne može biti ničim ograničena sem pravima koja se odnose na ljudsko dostojanstvo, čast i privatnost, kao i onima koje Ustav i zakoni garantuju, a čije povređivanje znači versku, rasnu, polnu, nacionalnu ili političku diskriminaciju. Ni u jednoj oblasti života se možda tako jasno ne vidi tesna veza i uzajamna uslovljenost prava i dužnosti, sloboda i odgovornosti. To se mora jasnije izraziti zakonima, ali isto tako i u životu i praksi“.\nUpravo suprotno, uskoro će Marjanovićeva vlada doneti onaj famozni zakon o štampi (takozvani Šešelj-Vučićev zakon) s kojim će se pokušati apsolutno discipliniranje štampe i s kojim će Milošević ući u završnu fazu svoje autoritarne vladavine.\nPosle NATO bombardovanja (1999) bilo je jasno da je Miloševićev režim na izmaku, ali on sam će pasti tek 5. oktobra 2000. godine. Nakon prevarata, posle nekoliko meseci bukvalnog „dvovlašća” u Vladi Srbije, velika koalicija Demokratske opozicije Srbije (DOS) za mandatara nove vlade Srbije izabrala je ključnog organizatora „demokratske revolucije” dr Zorana Đinđića, vođu Demokratske stranke, koji je, ispostaviće se, samo nominalno imao podršku lavovske većine u Narodnoj Skupštini, jer će se, veoma brzo, prema njemu uspostaviti tvrdi opozicioni blok dr Vojislava Koštunice, predsednika DSS, koji je, upravo uz podršku DOS-a, pobedio Miloševića na izborima za predsednika SRJ.\nObraćajući se poslanicima inauguralnim govorom, 25. januara 2001. godine, dr Zoran Đinđić je posebno naglasio da je to „prvi put posle 60 godina da je Srbija dobila istinski demokratski parlament i dobiće istinski demokratsku vladu“ i da ta vlada „neće krasti i lagati“.\nOpšte stanje u državi koje je zatečeno bilo je dramatično loše, što je Đinđić opisao sledećim rečima: „Po svim merodavnim pokazateljima, mi smo danas na poslednjem mestu u Evropi. Po životnom standardu i kupovnoj moći našeg stanovništva, po stepenu zaposlenosti naših građana, po stanju i starosti naše tehnologije i saobraćajne infrastrukture, po zaduženosti naših preduzeća prema inostranstvu, međusobno i prema bankama, po stepenu zaduženosti naše zemlje u celini, po stepenu bezbednosti naših domova, naših kuća, naših granica, mi smo danas daleko od onoga što želimo i što zamišljamo pod pojmom jedne moderne i efikasne srpske države. Čak i više od toga, to nije čak ni ona Srbija u kojoj smo mi odrasli, Srbija naših roditelja, u kojoj je bilo i sigurnih radnih mesta, u kojoj se kupovalo, u kojoj se išlo na letovanje i na zimovanje, u kojoj su bila bezbedna i školska dvorišta i ulice i granice. Zadatak koji mi danas preuzimamo kao nasleđe ovih poslednjih deset godina, veoma je težak, izazovi su veoma veliki, ali i šansa da se upišemo u istoriju kao generacija koja je jednu zemlju ponovo vratila na njen pravi put, ta šansa takođe je veoma velika. Zato nam je potrebna saradnja celog parlamenta, cele naše zemlje“.\nĐinđić je zatim istakao: „Ova vlada danas dobija mandat koji nam je dao narod na ulicama Srbije, mandat za promene. Onoga dana kada zaboravimo taj mandat i kada pomislimo da smo dobili mandat da vladamo, toga dana smo izgubili. Taj gubitak bio bi mnogo veći nego samo gubitak vlasti. To bi bio gubitak časti, to bi bio gubitak istorije.\nZbog toga, svaki dan ove vlade mi ćemo zapamtiti. Izabrani smo da sprovedemo reforme, te reforme podrazumevaju nekoliko bitnih prioriteta, nekoliko bitnih uslova koje treba da ispunimo da bismo zemlji vratili kredibilitet, dostojanstvo, snagu i da bi našoj zemlji mogao da se vrati izgubljeni mir, zadovoljstvo i sreća“. U tom pravcu Đinđić je govorio o političkoj stabilnosti u regionu, izgradnji stabilnih demokratskih institucija, novom privrednom zakonodavstvu, kvalitetnoj saobraćajnoj infratsrukturi i modernom menadžmentu.\nĐinđić je, prelazeći na ekonomske teme, zatim ocenio: „ U proteklih deset godina desio se, izvršen je jedan ekonomski zločin. Oduzete su i otete pare milionima ljudi. Neko će da kaže da je reč — zločin — preteška u ovom kontekstu. Ja mislim da nije. Ko zna koliko je hroničnih bolesnika umrlo zato što nisu mogli da kupe lekove, a njihov teško zarađen novac bio je zamrznut u takozvanoj staroj deviznoj štednji. Koliko je brakova propalo ili nije osnovano zbog bede i siromaštva, koliko je porodica razoreno, koliko je dece bilo nesrećno zbog teških uslova života zbog kojih građani nisu bili krivi, koji su bili izazvani jednom kriminalnom ekonomskom politikom koja je pravljena tako da manjina ima sve, da većina nema ništa.\nMoramo da se suočimo sa tom činjenicom. Kada govorimo o svođenju računa sa prošlošću, da budemo spremni da se sukobimo i sa tim moćnim finansijskim interesnim grupama koje danas brzo menjaju stranu, koji nisu bili visoki partijski funkcioneri, ali su zato bili iza njihovih leđa i spremni da danas stanu iza leđa svakoga od nas. Mi to ne smemo da dozvolimo. Naša obaveza pred opljačkanim narodom je da kažemo istinu o tome ko je imao koristi u ovih deset godina sankcija, blokade i ekonomskog propadanja“.\nU tom kontekstu, Đinđiće je napomneuo da nova vlada razmišlja o jednokratnom porezu na ekstra profit ostvaren u uslovima sankcija i blokadi, kao i o nizu drugih mera u istom pravcu. U nastavku on je najavio i „kampanju za čiste ruke“ kako bi Srbija postala zemlja sa najnižom stopom korupcije u ovom delu Evrope.\nZatim je Zoran Đinđić najavio ključni tranzicioni proces, privatizaciju: „Predstoji nam jedan proces privatizacije naše privrede. Zbog toga je neophodno uspostaviti čitav niz nezavisnih kontrolnih mehanizama, od parlamentarnih odbora koji će kontrolisati velike slučajeve privatizacije, tendere, konkurse, do ekspertskih timova koji će nadgledati finansijske operacije i svedočiti o njihovoj korektnosti. Naš cilj je transparentna vlast, providna vlast, staklena vlast. Naš cilj je da se u ovoj zemlji, za svaki dinar koji je uzet od naroda zna šta se sa njim dešava, od onog trenutka kad uđe u budžet, pa do onog trenutka kada dođe do svog krajnjeg korisnika. Finansije su ono polje gde je kontrola najteža, ali i gde je kontrola najvažnija. Mi imamo nameru da čitavo naše društvo i sve njegove institucije uključimo u kontrolu finansijskih transakcija koje će se obavljati tokom privatizacije“. Nažalost, Đinđić je doista preuzeo odgovornost za privatizaciju, ali za života nije uspeo da obezbedi njenu transparentnost i kontrolu.\nDr Zoran Đinđić je bio premijer, briljantan u svemu, ali sa previše samopouzdanja i hitrine, premijer koji je imao vizije i u koga su polagane velike nade. I sam je pri kraju svog ekspozea rekao: „Ovo je vlada velikih namera i velikih reformi“.\nDoista, to jeste bila vlada koje je pokrenula krupne promene u Srbiji, neke sa više, neke sa manje uspeha – ali sve „na evropskom putu“. Uostalom, dr Zoran Đinđić i ne bi kao premijer bio ubijen 12. marta 2003. godine, da nije zasekao u neke noseće grede anahronog sistema i da Srbiju nije poveo prema Evropskoj uniji.\nZoran Živković – preteška „Sablja“\nNekoliko dana posle atentata na Zorana Đinđića, Demokratska stranka je za premijera kandidovala Zorana Živkovića, u tom trenutku ministra unutrašnjih poslova SRJ. Pri tome treba imati na umu da savezna policija u to vreme nije imala gotovo nikakva ovlašćenja u republikama koje su sačinjavale državnu zajednicu Srbije i Crne Gore – kojoj se još tada i inače video kraj.\nU svom promotivnom govoru, 18. marta 2003. godine, Živković je rekao da nije srećan što dolazi na taj položaj posle atentata na velikog čoveka Zorana Đinđića i pri tome je dodao: „Ono što je obaveza svih nas koji smo imali tu čast da radimo sa Zoranom Đinđićem je da nastavimo ono što je on sa svojom Vladom započeo pre nešto više od dve godine. Ovo nije nova Vlada u pravom smislu reči, ovo je vanredno stanje u Vladi, odnosno odluka koja je proizvedena višom silom. Prioriteti Vlade Srbije u narednom periodu biće i dalje oni koji su postavljeni pre dve godine i na kojima ćemo raditi sa nesmanjenim intenzitetom“.\nŽivković je podsetio: „Prioriteti u ovom trenutku su borba protiv organizovanog kriminala, izrada novog i modernog Ustava Srbije, stvaranje opšte političke stabilnosti u državi, što je uslov za stabilnost u regionu, kao i dalja izgradnja i očuvanje državne zajednice Srbije i Crne Gore, što je uslov za evropske i svetske integracije. Prioritet je i nastavak započetih ekonomskih reformi i reformi zdravstva, obrazovnog i sistema penzionog osiguranja, privatizacija i pretvaranje postojeće društvene privrede u jednu zdravu i efikasnu privredu“.\nZoran Živković je tom prilikom izneo ocenu da je akcija „Sablja“, zamišljena kao obračun sa organizovanim kriminalom u uslovima vanrednog stanja „već dala rezultate“, pa je naveo da je do tada, tokom samo jedne sedmice, privedeno više od 750 ljudi. Zatim je dodao: „Ubistvo premijera Đinđića će imati posledice na ekonomske planove koji su bili zacrtani za ovu godinu. Već sada je jasno da će rast bruto društvenog proizvoda biti manji od 5 odsto, koliko je predviđeno. Procena nadležnih ministara je da će to biti negde oko 3,5 odsto, dok će planirana inflacija, koja je predviđena na devet odsto, biti nešto veća. Da podsetim da je ova vlada pod vođstvom Zorana Đinđića inflaciju od 113 odsto u 2000. godini svela na 41 odsto u 2001. i na 15 odsto u 2002. godini.\nTakođe, 2000. godine potrošačka korpa je bila vredna 3, 32 prosečne plate, a u septembru 2002. godine za minimalnu potrošačku korpu bila je dovoljna jedna prosečna zarada. Normalno, to nije nešto čime možemo biti potpuno zadovoljni, ali to je značajan rezultat i dobar temelj za dalje jačanje standarda naših građana“.\nPremijer Živković je zatim rekao da će Vlada Srbije nastaviti sa privatizacijom: „Tokom 2001. godine i u prvoj polovini 2002. godine postavljeni su institucionalni okviri za privatizaciju. Do 12. marta ove godine privatizovano je više od 500 preduzeća, od čega 415 na aukcijama, 20 na tenderima i 80 prodajom manjinskih paketa. Za 15 dana će biti otvorena tenderska privatizacija Duvanske industrije Niš i Duvanske industrije Vranje, a uskoro treba očekivati i privatizaciju "Beopetrola". Prihod od privatizacije u prošloj godini je bio 355 miliona evra, a prihod od ugovorenih investicija više od 300 miliona evra. Za ovu godinu očekujemo kroz investicije i kroz privatizaciju ukupno milijardu evra, po pola milijarde iz svakog izvora ...\nSve aktivnosti Vlade, od januara 2001. godine do 12. marta ove godine, dovele su i do toga da smo prosečnu platu, koja je u 2000. godini bila 35 evra, podigli na 102 evra u 2001. godini, i na 151 evro u prošloj godini. Vlada će nastaviti sa svim aktivnostima koje bi trebalo da daju doprinos podizanju životnog standarda građana, ali isključivo iz realnih izvora“.\nZoran Živković nije uspeo da iznese „pretešku Sablju“ koja je podignuta posle ubistva Đinđića, a njegovu vladu stalno su potresale raznovrsne „afere“, pre svega one, navodno, korupcione. Zbog svega toga on se odlučio da zatraži prevremene izbore – koje će njegova Demokratska stranka izgubiti.\nNakon prevremenih izbora bilo je veoma teško skockati većinu u Narodnoj skupštini Srbije, jer se DOS raspao, a neke stare stranke, poput radikala i SPS-a su ponovo ojačale. U takvoj situaciji mandatar je postao dr Vojislav Koštunica, koji je uspeo da sastavi manjinsku vladu sa strankom G-17 i još nekim manjim grupacijama, uz podršku SPS-a.\nKoštunica je na dan izbora takve vlade, 2. marta 2004. godine, podsetio da se ona formira baš na dvestotu godišnjicu od „obnavljanja svoje državnosti“, te da Srbija i na početku novog veka stoji „pred nekim zadacima pred kojima je stajala pre dvesta godina“, to jest ona „mora prvo da reši svoj državni status, koji je doveden u pitanje time što na delu njene teritorije, na Kosovu i Metohiji, ne postoji naša vlast, već vlast međunarodne zajednice.\nDrugo, Srbija mora da utvrdi svoj status unutar državne zajednice sa Crnom Gorom, utvrđujući i jačajući samu državnu zajednicu u skladu sa Ustavnom poveljom, a ne suprotno njoj, čineći tu zajednicu funkcionalnom, a ne nefunkcionalnom kakva je danas.\nTreće, Srbija mora iznutra da se uredi, izgrađivanjem jakih demokratskih institucija i uspostavljanjem pravne države. Pravna država podrazumeva raskid sa ostacima svesti i prakse partijske države, makar se ona obnavljala i delovala u okvirima višepartijskog, a ne jednopartijskog sistema. Pravna država podrazumeva odlučno odbacivanje i prevazilaženje pravnog voluntarizma i samovolje i obračun sa kvazireformskim, a zapravo revolucionarnim shvatanjem da cilj opravdava sredstvo, i da su pravo i vladavina prava prepreke i smetnje reformama, a ne nužan okvir i plodan podsticaj u kojem se reforme moraju odvijati. Pravna država zahteva proterivanje korupcije, pogotovo one velike, kao i suprotstavljanje svakom pokušaju da na suštinski neprirodan, a formalno nezakonit način, stečene povlastice i bogatstva potisnu i obesmisle volju i interese naroda i institucija kroz koje se ta volja i ti narodni interesi ispoljavaju“.\nNa četvrto mesto prioriteta dr Koštunica je stavio pitanje statusa „Srbije sa Crnom Gorom“ u Evropskoj uniji, pa je pri tome izrekao danas zaboravljene reči: „ I još jedan put, iz jednog drugog ugla, želim da podvučem važnost članstva u EU. To članstvo je ne samo ono što se hoće, to je i nešto što se mora, nešto bez čega se ne može. Ono što se hoće po pravilu donosi korist, ono što se mora, ne mora uvek da bude korisno, ali evropski put za Srbiju i Crnu Goru nema alternative“.\nKad je reč o ekonomskoj sferi, dr Koštunica je rekao: „Najpre bih naglasio da nije dobro što je država sve one koji rade opteretila visokim porezima. Imam u vidu da je danas oko 950. 000 ljudi bez posla, a brojni pokazatelji govore o viškovima radnika u mnogim preduzećima. Proizvodnja nastavlja da pada. U budžetu nema sredstava kojima bi se pokrenule investicije, nema novca za agrar, još nema dostupnih stambenih kredita. Istovremeno, Srbija uvozi jabuke i pšenicu. Uvoz je veći od izvoza za 5 milijardi dolara. Dug zemlje je dostigao 14 milijardi dolara, a obaveze za njegovu otplatu će rasti u narednim godinama“.\nPremijer Koštunica je odgovorio i na pitanje kojim merama će vlada podržati privredni rast: „Vlada će smanjiti poreze koji opterećuju proizvodnju, carinsku politiku i vancarinske mere učiniće efikasnijim, i radiće na obezbeđivanju povoljnijih kredita i pokretanju investicija. Vlada će podržavati politiku stabilnog kursa dinara.\nSvesni smo da će u prvom periodu navedeno smanjenje poreza umanjiti prihode u budžetu, što ćemo kompenzovati većom naplatom poreza na promet i akciza, pogotovo na luksuzne proizvode i proizvode štetne po zdravlje. Jasna je namera vlade da poreske obaveze budu tako raspodeljene da bogatiji slojevi stanovništva preuzmu veći poreski teret“.\nUkratko bi se moglo reći da je razdoblje prvog Koštunicinog mandata proteklo u značajnoj privrednoj ekspanziji, po stopi rasta od oko 5,5 odsto, koja je obezbeđena snažnom ekspanzijom kreditne politike kako u zemlji, tako i iz inostranstva, te da je u tom smislu značajnu pomoć dao i aranžman sa MMF-om. No, najviše je tome doprinela činjenica da je „pravna država“ napokon proradila u slučaju Bogoljuba Karića, pa je država, prodajući Mobtel, prihodovala 1,6 milijardi evra vanrednog investicionog kapitala.\nMada je dr Koštunica, napokon, uspeo, 2006. godine, da u saradnji sa radikalima i DS-om aranžira donošenje novog ustava Srbije i ukidanje onog Miloševićevog iz 1990. godine, u čisto političkoj sferi mnoge stvari su gotovo vraćene duboko unazad, pogotovu kada je reč o kosovskoj politici, koja je Srbiju udaljavala od evropskog puta. Vremenom, ta stara (i ustavna i kosovska) politika zakočila je sve reforme i promene, pa je vladu na kraju napustila stranka G-17 i, 2007. godine, i raspisani su prevremeni izbori.\nNakon parlamentarnih izbora, ponovo je za premijera kandidovan dr Vojislav Koštunica, na bazi koalicionog sporazuma DSS, DS i G-17. Kako je u to vreme predsednik republike Boris Tadić, ova vlada je imala neku vrstu „kohabitacionog karakaktera“.\nU novom premijerskom ekspozeu, koji je u Skupštini podneo 15. maja 2.007. godine, dr Koštunica je naglalsio da su stranke koje će sačinjavati vladu odlučile da „interes države, nacije i građana stave iznad međusobnih partijskih razlika i stranačkih interesa“. Zatim se bacio na svoju omiljenu temu – Kosovo i Metohiju i kako ga sačuvati u Srbiji. Pri tome, on je neuvijeno istakao da je i njegova predhodna vlada „svakodnevno sarađivala sa Rusijom na formulisanju usaglašene politike za rešenje budućeg statusa Kosova i Metohije“.\nKoštunica je, zatim, govorio i o procesu pridruživanja Srbije EU, sa kojom su pregovori bili obustavljeni: „Punopravno i ravnopravno članstvo Srbije u Evropskoj uniji jasno je proklamovano programsko opredeljenje svake od stranaka koje ulaze u koalicionu vladu. Podjednako je jasan i nesporan stav da proces pridruživanja Srbije EU ni u kojem slučaju ne može biti kompenzacija za bilo kakve ustupke kada je reč o teritorijalnom integritetu Srbije. To je jednostavno, u svakom pogledu, potpuno isključena mogućnost“.\nU svom ekspozeu, dr Koštunica je izneo i plan smanjivanja nezaposlenosti i siromaštva: „Plan Vlade je da do 2010. godine godišnja stopa zaposlenosti kontinuirano raste, a stopa nezaposlenosti opada, i da se u različite vrste aktivnih mera zapošljavanja uključi do 70 odsto nezaposlenih lica. Vlada će preko tranzicionih centara omogućiti zaposlenim radnicima da se prekvalifikuju i zadrže posao, ili da nađu novo zaposlenje. Posebno će se podsticati zapošljavanje na devastiranim područjima i područjima sa visokom stopom nezaposlenosti, kao i zapošljavanje mladih, žena, lica sa invaliditetom, pripadnika pojedinih etničkih manjina. Sve će to biti praćeno merama aktivne politike smanjenja ukupnog poreskog opterećenja i uvođenjem novih poreskih olakšica za poslodavce. Vlada će doneti sveobuhvatne socijalne programe za svaku privatizaciju kako bi se zaštitila i prava zaposlenih“.\nDruga Koštunicina vlada nije dugo potrajala, svega godinu dana. Kako je došlo do proglašenja nezavisnosti Kosova i do velikih razlika u pogledu poteza koji se dalje mogu povlačiti, premijer je dao ostavku, verovatno računajući da posle izbora može sastaviti vladu sa snagama desnice, koje je nova kriza oko Kosova trebalo da ojača. Dogodilo se nešto upravo suprotno.\nNakon izbora, većina u Narodnoj skupštini sakupljena je u sporazumu Koalicije za evropsku Srbiju (na čelu sa DS) i Koalicije SPS- PUPS-JS, a pridružile su se i neke manjinske stranke. Predsednik republike Boris Tadić je mandat za sastav vlade dao dr Mirku Cvetkoviću, koji je u predhodnom kabinetu bio ministar finansija.\nU svom promotivnom govoru, 7. jula 2008. godine, Cvetković je na prvo mesto prioriteta stavio ulazak Srbije u Evropsku uniju: „ Punopravno članstvo u EU je u najdubljem interesu države Srbije i svih njenih građana. Ulaskom u EU Srbija će postati punopravni član evropske porodice naroda iz koje je sticajem nesretnih istorijskih okolnosti dugo vremena bila isključena. U proteklih sedam i po godina Srbija je realizovala brojne reforme kojima je svoj politički i ekonomski sistem približila standardima zemalja EU. Međutim, na putu učlanjenja Srbije u EU neophodno je sprovesti brojne dodatne reforme kojima će se pravni poredak i privredni sistem Srbije u narednih nekoliko godina u najvećoj meri približiti standardima EU. Stoga će jedan od prvih poteza nove Vlade biti upućivanje Narodnoj skupštini Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Srbije EU na ratifikaciju.\nCilj Vlade je da ubrzanjem ekonomskih i drugih reformi koje su predviđene u Sporazumu već krajem ove ili početkom naredne godine Srbija dobije status kandidata za ulazak u EU. Nova Vlada Republike Srbije će usvojiti akcioni plan, čija će realizacija obezbediti da Republika Srbija na kraju mandata ove Vlade bude u potpunosti spremna za ulazak u EU“.\nOsim već tradicionalnog dela ekspozea posvećenog kosovskojm pitanju, Cvetković je akcenat stavio na ekonomska pitanja, pa je rekao: „Neophodnost jačanja ekonomije uz povećanje zaposlenosti i značajan rast investicija, uključujući i investicije u infrastrukturu, uz održanje makroekonomske stabilnosti predstavljaju jezgro ekonomskog programa Vlade. Osnovni ekonomski ciljevi Vlade u naredne četiri godine su: dinamičan rast privredne aktivnosti; rast zaposlenosti; povećanje standarda građana Srbije; i ravnomerniji regionalni razvoj.\nPreduslovi za ostvarenje ovih ciljeva su učvršćenje makroekonomske stabilnosti, ubrzanje ekonomskih reformi, nastavak evropskih integracija, kai i značajno povećanje investicija.\nCilj Vlade Republike Srbije je da bruto domaći proizvod u naredne četiri godine raste po stopi od oko 7 odsto godišnje. Planirana stopa rasta BDP je nešto iznad prosečne stope u proteklom trogodišnjem periodu. Povećanjem realnog nivoa BDP za oko 30 odsto u naredne četiri godine smanjiće ekonomske i socijalne probleme Srbije i doprineti smanjenju ekonomskog zaostajanja zemlje u odnosu na regionalno i evropsko okruženje.\nDrugi ekonomski cilj Vlade je da se u naredne četiri godine značajno poveća zaposlenost. Rast zaposlenosti ostvariće se unapređenjem privrednog ambijenta, rastom privatnih i javnih investicija, kao i realizacijom niza neposrednih podsticaja za zapošljavanje. Realizacijom planiranih aktivnosti pojačaće se i produbiti pozitivne tendencije na tržištu rada, započete u prethodnoj godini. Očekivani rezultat je otvaranje najmanje 200 hiljada novih radnih mesta u naredne četiri godine i smanjenje stope nezaposlenosti sa 18, 1 odsto na 11, 9 odsto“.\nNažalost, kao što već svi dobro znamo, već u trenutku dok je Cvetković podnosio ovaj ekspoze žarište finansijske krize u bankama SAD počelo je da se otima kontroli. U jesen 2008. godine, kriza je zapljusnula i Evropu, pa se i Srbija brzo našla na udaru – a uvek inertna, nije bila u stanju da se brzo prilagodi, pa su svi planovi prosperiteta nove vlade gurnuti u stranu.\nSvako ko pročita ovu sasvim kratku „noviju istorijicu“ namera naših premijera u poslednje dve decenije uočiće bar dve stvari: da je Srbija stalno u ekonomskoj krizi i da stalno najavljuje reforme koje ni jedna vlada nije bila u stanju da sprovede.


Bahatosti Vesić ti je ime: Lumpuje uz živu muziku usred epidemije (VIDEO) | Luftika\nU prostojima fudbalskog kluba Crvena zvezda, pod spuštenim zavesama za odabrani krug ljudi, proslavljena je pobede u 164. večitom derbiju nad Partizanom. Slavio je veliki deo uprave kluba, ali i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, inače najveći i najglasniji zagovornik otvaranja kafana.\nVeliki deo uprave kluba je prisustvovao proslavi, bio je tu i Boško Đurovski, koji je nedavno preuzeo Grafičar, ali i Aleksandar Antić, nekadašnji rukovodilac crveno-belih. Nova.rs navodi da su bili prisutni i Zvezdan Terzić i nekadašnji trener Crvene zvezde koji se nedavno vratio iz Saudijske Arabije, Vladan Milojević.\nBoško Obradović: Marinika ima odličan nastup i spornu biografiju, Đilas nije…\nPovodom snimka koji se pojavio na društvenim mrežama na kojima se vidi Goran Vesić u kafani sa živom muzikom i ćebadima na prozorima, pokret Ne davimo Beograd zahteva njegovu hitnu smenu.\n„Vesić je pored zamenika gradonačelnika Beograda i člana Kriznog štaba, pa je njegova odgovornost u tome i veća, a ponašanje skandalozno i za svaku osudu. Umesto da svojim primerom pokaže ozbiljnost i odgovornost, Vesić je lupio šamar svim onim strpljivim i odgovornim ljudima koji teret krize osećaju kako u zdravstvenom, tako i u ekonomskom smislu. On nam na ovaj način najbolje pokazuje ono što smo mnogo puta mogli da vidimo od ove vlasti, a to je da isti zakoni ne važe za obične građane i za naprednjačku povlašćenu elitu“, navode u pokretu Ne davimo Beograd.\nUkazuju da dok doktori nadljudskim naporima pokušavaju da nas zaštite od pandemije, dok ugostitelji, turistički radnici, mali privrednici ostaju bez posla, dok se na sve strane ljudi snalaze da u teškim vremenima ostanu zdravi i u isto vreme prehrane porodice, „naprednjačka elita nam ovakvim ponašanjem pokazuje da za njih važe neka druga pravila“, prenosi 021.rs.\nPodsetimo, Goran Vesić je jedan od članova Kriznog štaba koji je bori za ukidanje mera protiv koronavirusa i koji gotovo svakodnevno poziva na puštanje ugostitelja da rade svoj posao.\nVesić je čak prvi najavio i mogućnost da se organizuju koncerti ili sportski događaji sa publikom, na kojima bi imali pravo da budu samo vakcinisani. Pre par dana, kako su preneli beogradski mediji, sa predstavnicima najvažnijih festivala, kao što su „Exit”, „Beer fest, „Love fest”, dogovorio je da oni kreiraju kampanju koju bi finansirao Grad Beograd, a koja bi mlade pozvala na vakcinaciju.\nUgostitelji čekaju na odluku Kriznog štaba, Vesić traži da kafići rade do 22 sata\noznakecrvena zvezda goran vesić kovid žurke vesić kovid žurka zvezda korona žurka\n08/04/2021 у 18:48\nUmesto smene Gorana Vesica, bolje bi bilo traziti novog kandidata za gradonacelnika Beograda. Ako bi na sledecim izborima neko poznat i cenjen – kao Novak Djokovic – pristao da se kandiduje za gradonacelnika Beograda, verovatno bi pobedio. Nijedan Srbin u 21 veku nije tako blistavo i tako visoko nosio ime Srbije kao Novak. Ne samo pobedama, Novak je lovorike osvajao svojim fer-plejom, svojim humanim gestovima, svojim sarmantnim izjavama. Gde bi nam bio kraj kad bi Novak pristao da vodi Beograd ?


O nama : Nova Iskra : Nova Iskra\nŠta radimo ● Naš tim ● Naši partneri i podrška\nNova Iskra je prvi kreativni hab na Balkanu, nastao sa idejom da poveže kreativne industrije, tehnologiju i ljude - kako bi omogućio razvoj kritičkog mišljenja, kreiranje i artikulaciju kvalitetnih ideja, novih modela organizovanja i razvoja inovativnih biznisa koji su spremni za budućnost, a razumeju sve izazove i brze promene sa kojima nas suočava sadašnjost.\nNova Iskra kreira prostore, pokreće saradnje i dizajnira obrazovanje koje je namenjeno kreativcima, inovatorima, preduzetnicima, istraživačima, aktivistima, studentima, profesionalcima, organizacijama i kompanijama koje žele da preuzmu aktivnu i odgovornu ulogu u oblikovanju načina na koji ćemo učiti, raditi i živeti u budućnosti.\nNova Iskra oblikuje budućnost zajedno sa vama\nNova Iskra dizajnira obrazovanje za profesije budućnosti\nEdukativni programi Nove Iskre kreiraju prilike za raznolike forme učenja i razmene znanja. To postižemo kroz mentorske programe, predavanja, webinare, intenzivne kurseve, studijske programe, kreativne kampove, radionice i multidisciplinarne radne grupe, sa ciljem da polaznicima omogućimo unapređenje profesionalnih veština koje su im neophodne ukoliko žele da budu konkurentni na izrazito fluidnom tržištu rada, ali i da postanu osnaženi pojedinci spremni da preuzmu aktivnu ulogu u okviru vrlo promenjivih ekonomskih, društvenih i ekoloških okolnosti, ne samo na lokalnom već i na globalnom nivou.\nNova Iskra je posvećena osnaživanju pojedinaca i timova kroz proces neformalnog obrazovanja - onog koje širi naše opšte znanje i iskustvo, unapređuje naše veštine i doprinosi ličnom i profesionalnom unapređenju.\nVidi naše programe\nNova Iskra afirmiše raznolike pristupe i metode, dizajnere, inovatore, aktiviste istraživače, preduzetnike i eksperte koji su spremni da svoja iskustva, prakse i izazove podele sa zajednicom.\nNova Iskra pokreće saradnje, projekte i nove modele poslovanja\nNova Iskra kreira programe, projekte i saradnje inspirišući se širokim poljem tema i izazova, kao što su društvene inovacije, zelena ekonomija, održivi i odgovorni oblici poslovanja, zajednička dobra, odgovorni dizajn, održiva arhitektura, alternativni oblici finansiranja i digitalna i IT industrija.\nNova Iskra kreira prostore za novu generaciju frilensera, preduzetnika, startapa i organizacija\nKako bi što bolje odgovorila na globalne i lokalne ekonomske i društvene okolnosti, Nova Iskra kreira radne prostore koji uzimaju u obzir savremene trasformacije u polju rada, kada je postao multidisciplinaran, kolaborativan, fleksibilan i otvoren.\nNaši radni prostori pružaju jedinstveno iskustvo rada za novu generaciju frilensera, digitalnih nomada, preduzetnika, inovatora, kreativnih timova, malih i srednjih preduzeća. Karakterišu ih prepoznatljiv dizajn enterijera, dok su prostrane radne jedinice, privatne kancelarije, sale za sastanke, prostori za opuštanje i urbane bašta samo neke od specifičnosti prostora za rad koji nose ime Nove Iskre – a koji su idealni za javne događaje, prezentacije, foto sesije, važne sastanke ili specijalne događaje.\nkoji vas pokreće\nNova iskra dizajnira inovativna rešenja za konkurentna tržišta\nNova Iskra Studio pruža podršku kompanijama, organizacijama, malim i srednjim preduzećima i startapima da primene nove metode u procesu kreiranja inovativnih proizvoda ili usluga.\nKoristeći se design thinking metodologijom i kroz saradnje sa multidisciplinarnim timovima, Nova Iskra Studio pruža kreativna rešenja u domenima brendinga, digitalne inovacije, arhitekture, grafičkog ili web dizajna sa ciljem da organizacijama i kompanijama omogući da postanu ili ostanu inovativni i konkurentni na tržištima koja su u stanju konstantne promene.\nŠiroko i duboko iskustvo našeg tima profesionalaca aktivnih u poljima kreativnosti i kulture, čini nas spremnim da odgovorimo na potrebe različitih projekata, sa fokusom na pouzdana i napredna rešenja, opipljive rezultate i ugodan, ali besprekoran proces rada.\nOsnivač / Generalni menadžer - Nova Iskra Workspace\nKao osnivač i inicijator Nove Iskre, Marko od samog početka vodi procese širenja naše mreže partnera i uspostavljanja boljih uslova za razvoj kreativnih habova u Srbiji i regionu. Diplomirao na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, smer Menadžment i produkcija u pozorištu, radiju i kulturi, gde je kasnije bio angažovan kao saradnik u nastavi. Pored velikog iskustva koje poseduje u polju menadžmenta u kulturi i produkcije, jedan je od osnivača festivala međunarodnog festivala studentskog teatra - FIST, online umetničke platforme Side Effects Prints. Pored brojnih uloga koje ima u okviru sistema Nove Iskre, najviše je fokusiran na razvoj i širenje našeg coworking brenda Nova Iskra Workspace.\nMiljan je jedan od suosnivača Nove Iskre, gde je od samog početka bio fokusiran na vođenje našeg prvog coworking prostora u Savamaloj, ujedno i prvog takvog prostora u našoj zemlji, i jednog od prvih u ovom delu Evrope. Jedan je od inicijatora nacionalne mreže coworking prostora u Srbiji. Osnivač je organizacije Kultur Akt, a bio je i dugogodišnji producent studija Digimedia. Učestvovao je u osnivanju i realizaciji brojnih festivala, koncerata, pozorišnih predstava, spotova, izložbi, kao i drugih sadržaja iz oblasti kulture i zabave. U Novoj Iskri aktivno se bavi i projektima iz domena ekologije i održivog razvoja, u saradnji sa našim spoljnjim saradnicima.\nSuosnivač / Menadžer međunarodne saradnje\nRelja je jedan od suosnivača Nove Iskre, gde se od samog početka aktivno bavi razvojem različitih edukativnih programa, kao i uspostavljanjem međunarodnih i regionalnih partnerstava na projektima iz domena preduzetništva, kreativnosti i društvenih inovacija. Ima veliko iskustvo u domenu umetnosti i kulture, kao samostalni autor i projektni menadžer. Bio je suosnivač festivala “Dis-patch” (2002-2010) i “+++” (2015), kao i autor brojnih drugih projekata iz domena savremene muzike i stvaralaštva. Takođe je aktivan i kao nezavisni kustos, menadžer i producent, predavač, muzički promoter, urednik, autor i prevodilac.\nSuosnivačica / Menadžerka programa\nNana je jedna od suosnivača Nove Iskre, gde je fokusirana na kreiranje mentorskih programa, treninga i radionica namenjenih pojedincima, organizacijama i kompanijama koje su zainteresovane za preuzimanje aktivne uloge u procesima transformacije - kako sopstvenih kapaciteta i poslovanja, tako i kroz kreiranje novih načina na koji bi mogli učiti, živeti i raditi u budućnosti. Magistrirala je Menadžment u kulturi, interkulturalizam i medijaciju na Balkanu na Univerzitetu umetnosti u Beogradu, a iza sebe ima veliko iskustvo rada u privatnom, javnom i civilnom sektoru. Profesor je na Fakultetu za Medije i komunikacije u Beogradu, i mentor u okviru Nelt edukativnog programa i Kreativnog mentorstva.\nSuosnivač / Menadžer - Nova Iskra Studio\nKristijan je jedan od suosnivača Nove Iskre, gde istovremeno radi na razvoju saradnji i specijalnih projekata sa organizacijama iz javnog, privatnog i nevladinog sektora. Diplomirani Menadžer i producent u oblasti pozorišta, radija i kulture. U dosadašnjem profesionalnim radu, kao producent i izvršni producent, učestvovao u realizaciji i organizaciji brojnih pozorišnih predstava, kao i filmskih i muzičkih festivala i konferencija. Kristijan razvija naše relacije sa kompanijama i klijentima različitih kalibara, sa kojima uglavnom radi na specijalnim projektima i treninzima zasnovanim na “user-centered” metodologijama, kroz našu konsalting i dizajn agenciju - Nova Iskra Studio.\nMinja je apsolvent Menadžmenta umetničke produkcije na Fakultetu savremenih umetnosti u Beogradu. Svoje profesionalne aktivnosti počela je upravo u Novoj Iskri, prvo kao koordinator u sektoru komunikacija i marketinga, a sada kao naša marketing menadžerka. Bavi se razvijanjem i implementacijom marketing strategija i svih komunikacija koje se odnose na aktivnosti, prostore, programe i projekte koji su deo Nove Iskre, Nova Iskra studija i našeg najnovijeg Nova Iskra Workspace brenda. Prethodno je bila profesionalno aktivna u domenu filma.\nMenadžerka - Nova Iskra Workspace Savamala\nBjanka je apsolventkinja Menadžmenta i produkcije pozorišta, radija i kulture na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu. U Novoj Iskri počela je da radi 2017. godine kao stažista, da bi nakon pozicije asistenta preuzela odgovornosti menadžera Nova Iskra Worksapce lokacije u Savamaloj. Bjanka se bavi menadžmentom prostora, komunikacijom sa članovima i klijentima, kao i razvijanjem i širenjem Nova Iskra zajednice na našoj lokaciji u Savamali.\nProjektni menadžer - međunarodna saradnja\nIvan je istoričar umetnosti, kustos i programski menadžer sa velikim iskustvom u domenu kulturnog nasleđa. Zainteresovan je za povezivanje ljudi i kulture, a u svom dosadašnjem profesionalnom radu fokusirao se na konceptualni razvoj izložbi, interpretacije kulturnog nasleđa, istraživanja na raskršćima digitalnog i realnog prostora, muzejskog doživljaja i aktivnog angažovanja publike. Radio je kao kustos u Muzeju Jugoslavije, umetnički direktor u Kulturnom centru Beograda i jedan je od osnivača Centra za jugoslovenske studije. U Novoj Iskri aktivan je kao menadžer na različitim projektima iz domena međunarodne saradnje.\nMenadžer finansija i administracije\nNenad je studirao Menadžment i produkciju u pozorištu, radiju i kulturi na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu. Producirao je pozorišne predstave koje su imale premijere na Venecijanskom bijenalu, teatru La MaMa i drugim cenjenim institucijama. Ima višegodišnje iskustvo u produkciji reklama i filmova, kao i u domenu regionalnih integrisanih marketinških kampanja. Bio je asistent direktora na međunarodnim festivalima Kustendorf, Boljšoj i Jesenji pozorišni festival na Mećavniku. Jedan je od osnivača međunarodnog festivala studentskog teatra - FIST.\nSabina je posvećena razvoju i realizaciji projekata koji se bave urbanom, zelenom infrastrukturom i podizanjem standarda u domenu urbane ekologije, poštujući principe održivosti i učešća zajednice u procesima planiranja i projektovanja. Jedna je od inicijatorki Beogradskog festivala cveća i osnivač udruženja Ekonaut. Radila je na projektima “Senzorna bašta” u osnovnoj školi Radivoj Popović, i član je inicijative “Food for Tomorrow” koja povezuje aktere i aktiviste Zapadnog Balkana i Švedske. U okviru Nove Iskre takođe koordiniše projekat Zelene laboratorije, prve urbane bašte u centru Beograda, locirane na terasi Nova Iskra Workspace Savamala.\nMilica trenutno studira Menadžment na Fakultetu organizacionih nauka u Beogradu. Prethodno je bila aktivna u studentskim organizacijama, dok se u okviru Nove Iskre bavi razvijanjem i implementacijom marketinških i komunikacijskih strategija i planova vezanih za programske i projektne aktivnosti.


OMBUDSMAN: Utvrđuju je li bilo kršenja prava na Cetinju – Portal Luca\nOMBUDSMAN: Utvrđuju je li bilo kršenja prava na Cetinju\nInstitucija Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore preduzima intenzivne aktivnosti na prikupljanju činjenica i utvrđivanju eventualnih kršenja ljudskih prava i sloboda građana tokom protesta na Cetinju, kao i mogućih prekoračenja službenih ovlašćenja policije\nKako su kazali, tim povodom pozivaju sve učesnike ovog javnog okupljanja da ih kontaktiraju i podnesu pritužbe ukoliko smatraju da je došlo do povrede njihovih prava.\n„Za podnošenje prijava i informacija građanima je na raspolaganju posebna telefonska linija 069 241 103, elektronska pošta ombudsman@t-com.me, a građani se mogu obratiti i putem pisma na adresu Svetlane Kane Radević 3, Podgorica. Podsjećamo i da Zaštitnik može započeti ispitni postupak samo ukoliko ima saglasnost oštećenog lica“, piše u saopštenju.\nNa osnovu saznanja iz medija i terenskih aktivnosti, Zaštitnik je već pokrenuo i postupke po službenoj dužnosti.\n„Predmet našeg interesovanja, između ostalog, biće upotreba hemijskih sredstava, navodi o korišćenju gumenih metaka, kao i uslovi u kojima je djelovala policija“, navode iz Ombudsmana.\nOcijenili su da je važno provjeriti sve navode za koje postoje osnovi sumnje o kršenju zakona, prekoračenju ovlašćenja ili kršenju prava i sloboda građana, jer je to, kako su kazali, takođe jedan od načina i doprinosa normalizaciji odnosa i prilika u zemlji.\nIz Ombudsmana smatraju da će i u danima pred nama biti ključno dijalog voditi na bazi utvrđenih činjenica, dokaza i efikasnog procesuiranja svih pojedinaca koji su kršili zakone, bez izuzetka.\n„Iako je javnost obaviještena da u momentu početka sukoba i primjene sredstava prinude Zaštitnik, kao Nacionalni mehanizam za prevenciju torture, nije bio na terenu, kasnije tog dana (5. septembar) naši službenici obavili su posjete relevantnim institucijama, prikupili dostupnu dokumentaciju i razgovarali sa određenim brojem građana“, navodi se.\nOni su kazali da su prije svega dužni pojasniti informaciju o nemogućnosti prisustva NPM-a u planirano vrijeme na Cetinju.\n„Shodno našoj prethodno uspostavljenoj strategiji praćenja ovog javnog okupljanja i procjeni važnosti prisustva i pored informacija da postoji rizik od narušavanja javnog reda i mira u većem obimu. Naime, u direktnoj komunikaciji zaštitnika i direktora Uprave policije razmijenjene su informacije o predstojećim događajima i shodno tome procjena rizika u vezi sa istima, kao i u odnosu na službenike institucije čiji je boravak najavljen. Operativni dio posla je povjeren koordinatorima koji su imenovani sa obje strane, sa ciljem olakšane komunikacije radi okončanja posla koji je institucija namjeravala obaviti“, navode oni.\nMeđutim, kako su kazali, u takvoj komunikaciji timu institucije Zaštitnika iz Centra bezbjednosti Podgorica je u kasnim večernjim satima (4/5. septembar) dva puta saopšteno da se ne može obezbijediti njihov dolazak na Cetinje, odnosno da prolazak nije moguć ni te noći, niti je, prema postojećim okolnostima, moguć kasnije i u ranim jutarnjim satima i terminima koji su traženi od strane predstavnika institucije.\nNa konstataciju da i pored blokade prema informacijama iz medija pojedinci dolaze na Cetinje, kazali su da je odgovoreno da “ne dolaze zvaničnim putevima”. Sve od tog trenutka, preko eskalacije događaja na Cetinju do njihovog okončanja niko iz institucije nije dobio noviju informaciju u pogledu mogućnosti dolaska na ili do Cetinja.\n„I prije navedenih događaja u prvom pokušaju da prođe dionicu puta do Cetinja, dio tima Zaštitnika naišao je na blokadu na putu u 15.29 minuta 4.09.2021.godine, kada se našao iza dugačke kolone automobila na Cetinjskom putu (kružni tok – Donja Gorica) koja je stajala ispred policijske blokade. Osim ovog događaja, a zbog informacija sa društvenih mreža koje su najavljivale odlazak na Cetinje, naši službenici neposredno su pratili okupljanje građana koje se desilo ispred hrama Hristovog Vaskrsenja u Podgorici. Ovom prilikom nijesu zabilježeni incidenti. Prisutni policijski službenici sa kojima smo obavili razgovore (najmanje njih 15) nijesu primjenjivali službena ovlašćenja u posmatranom periodu“, dodaje se.\nU nedjelju, 5. septembra, dalje navode, obišli su CB Podgorica i tom prilikom nijesu zatekli zadržana lica – u vezi sa dešavanjima na Cetinju.\nKako su kazali, saopšteno im je da je tim povodom zadržano jedno lice, koje se nalazilo u Podgorici, a koje je pušteno na slobodu, nakon što je povedeno kod sudije za prekršaje.\n„Odmah potom uputili smo se u OB Cetinje, gdje smo razgovarali za zatečenim službenicima i zadržanim licima. Saopšteno nam je da su obavili vrlo važan zadatak, a to je da su sačuvali mir i ljudske živote. Informisani smo da je OB obavio intezivne aktivnosti u vezi sa obavljanjem informativnih razgovora sa licima, a po dojavi da se u jednom lokalnom restoranu odvijaju navodno nezakonite aktivnosti. Informisani smo da ta lica nijesu evidentirana kroz evidenciju lica koja pristupaju na informativni razgovor, iz razloga njihove brojnosti i povećanog obima posla, pa je ta službena radnja (unosa podataka) još trajala. Zadržana lica nijesu imala primjedbe na postupanje policijskih službenika, kako prilikom lišavanja slobode, tako i kasnije (prilikom zadržavanja, odnosno u tom periodu), kao ni na materijalne uslove u prostorijama“, navode oni.\nNa osnovu uvida u službene policijske evidencije, kako su kazali, proizilazi da su zadržana dva lica (prilikom ranijih protesta zadržavano je znatno više lica, čak i prekobrojno – što smo utvrdili u mišljenjima).\n„Informisani smo i da osim njih, na Cetinju nije bilo procesuranih građana za napad na službena lica. U narednim danima, shodnon metodologiji rada izvršiće se dodatne provjere različite dokumentacije koja je u posjedu državnihi i drugih organa“, navode iz Ombudsmana.\nOni dodaju da su oba dana njihovi službenici pratili i medijska izvještavanja kao i društvene mreže, na osnovu čega je izuzet veći broj video snimaka koji će biti analizirani i korišćeni prilikom izrade naših mišljenja.\n„U ovako osjetljivom trenutku i dešavanjima nismo skloni davanju preliminarnih ocjena o eventualnom kršenju prava i sloboda u vezi sa događajima na Cetinju, imajući u vidu da tek započinjemo ispitne postupke i posebno dosadašnja iskustva koja nas navode na oprez prilikom kvalifikovanja događaja i činjenica“, zaključili su u saopštenju.\nDruštvoprije 23 minuta\nEvropaprije 27 minuta\nPolitikaprije 44 minuta


Naslovna Zanimljivosti Neobični svet Tragična životna priča mađarskog ginekologa koji je izmislio pranje ruku\nPranje ruku, a naročito temeljna dezinfekcija, nije bila redovna praksa u domaćinstvima, pa čak ni u medicinskim ustanovama.\nVažnost higijene ruku ustanovljena je tek sredinom 19. veka, kada je Mađar Ignac Zemelvajs, ginekolog po profesiji, 1846. godine počeo da radi na Odeljenju za porodilje bečke Opšte bolnice.\nNedugo nakon što je počeo da radi u ovoj bolnici uočio je veliku stopu smrtnosti porodilja na svom odeljenju. Čak 30 odsto pacijentkinja je umiralo nakon porođaja od porođajne groznice.\nZemelvajs je napravio poređenje sa drugim odeljenjem koje su umesto lekara vodile babice i ustanovio da nešto nije u redu.\nU medicini je tada bila uobičajena praksa da se nad svim umrlim licima izvodi autopsija. Tada još uvek nije bilo poznato da su naše ruke, bez pranja, pune bakterija, pa između seciranja leša i porođaja lekari nisu dezinfikovali ruke.\nZbog tog neznanja porodilje su obolevale i u velikoj meri umirale.\nMeđutim, zbog ovog otkrića, istraživač je naišao na bes i negodovanje starijih kolega. Bilo je i onih koji su ga podržali, ali mnogi su pokušavali da ga na sve načine diskredituju.\nPojedini lekari nisu mogli da shvate da pored toga što leče pacijente istovremeno mogu da im naude. Mnogi nisu želeli niti smeli da priznaju tačnost Zemelvajsovog otkrića, jer bi to značilo da su odgovorni za smrt mnogih pacijentkinja.\nIzbijale su žučne rasprave koje su završavale time da su mu lekari govorili da umišlja i fantazira.\nNedovoljno priznat i iscrpljen od neprekidnih borbi sa svojim protivnicima, smešten je u pshijatrijsku bolnicu Debling pored Beča gde je umro pod nerazjašnjenim okolnostima.\ndr Ignes Semmelweis\nizmislio pranje ruku\nPrethodni tekstTrudnice, porodilje i hronični bolesnici neće ići u privremene bolnice\nSledeći tekstVučić za RTS: Na dnevnim nivou razmatramo mere, izolacija od petka do ponedeljka


Milatović i Kordić iz Brisela: Članstvo u EU strat...\nObjavljeno: 13.12.2021. • 19:12 Autor: KEI\nDelegacija Crne Gore, predvođena ministrom ekonomskog razvoja Jakovom Milatovićem, na međuvladinoj konferenciji Crne Gore i Brisela.\nU ime Savjeta EU kojim trenutno predsjedava Slovenija, konferenciju će otvoriti DS Gašpar Dovžan, dok će Evropsku komisiju na konferenciji predstavljati komesar za proširenje Oliver Varhelji. Konferencija počinje u 18h, a nakon nje učesnici će se obratiti predstavnicima medija.\nIntenzivirati institucionalni i administrativni odgovor na obaveze iz evropske agende 19.04.2022.\nVlada usvojila Prilog izvještaju EK 14.04.2022.\nMarović – Šmid: Ekonomska saradnja sa Švajcarskom značajna za Crnu Goru 12.05.2022.


PRIJAVLJIVANJE ZAPUŠTENIH ORANICA\novećanje površina državnih oranica izdatih u zakup osnovni je cilj izmena Zakona o poljoprivrednom zemljištu, čiji bi predlog trebao da bude završen do jeseni, izjavio je za „Politiku” Branko Lakić, direktor Uprave za poljoprivredno zemljište. Kako kaže, prvi korak će bi načinjen već sredinom leta kada će poljoprivrednicima biti omogućeno da za ovo zemljište licitiraju na više od tri godine.\nNovi Sad, 5. februar 2019.\nU Srbiji do sada nije registrovan nijedan slučaj afričke kuge svinja (AKS), ali je slučaj zaraze potvrđen na farmi u okolini Temišvara u Rumuniji.\nU opštinama u Banatu blizu rumunske granice u veterinarskim službama ne mogu se dobiti informacije o tome kakve mere su preduzete i šta je na terenu, u seoskim domaćinstvima i na farmama, već za informacije upućuju na centralu, Upravu za veterinu.\nU toj službi pri Ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva kažu da je pojava zarazne bolesti AKS u Rumuniji registrovana još u julu 2017, a u Mađarskoj u aprilu prošle godine, što je dovelo do neposredne ugroženosti od širenja afričke kuge svinja i u Srbiji.\n„Epizootiološka situacija u susednoj Rumuniji posebno je pogoršana u poslednjih nekoliko meseci, kada je zabeležen veliki broj žarišta i slučajeva AKS-a, ali je pojava afričke kuge svinja registrovana i u Bugarskoj u avgustu prošle godine, pa je praktično cela pogranična zona uz severnu i istočnu granicu Republike Srbije postala ugroženo područje”, naveli su u Upravi za veterinu.\nVINARSTVO I TURIZAM STRATEŠKI CILJEVI\nIrig, 31. decembar 2018.\nOpština Irig dugo je važila za jednu od najmanje razvijenih u Vojvodini, ali 2018.godina ipak nešto promenila, reči su predsednika Stevana Kazimirovića. Niz ralizovanih projekata koja su finansirana iz opštinskog i budžeta sa viših nivoa vlasti su u službi razvoja poljoprivree i turizma, strateških ciljeva ove male opštine na obroncima Fruške gore.


U Novom Sadu je završen treći sastanak crkvene mješovite pravoslavno-katoličke komisije, na kome se raspravljalo o odnosu hrvatskog kardinala Alojzija Stepinca prema Nezavisnoj Državi Hrvatskoj /NDH/ u vremenu progona od 1941. do 1945. godine, dok će sljedeći sastanak biti održan u aprilu u Požegi u Hrvatskoj.\nČlanovi Mješovite komisije SPC i Hrvatske\nbiskupske konferencije Foto: TANJUG\nPredviđeno je da na narednom sastanku Komisije, koji će biti održan 21. i 22. aprila, bude razmotrena tema “Odnos nadbiskupa Stepinca prema SPC od 1941. do 1945. godine”, saopšteno je iz SPC.\nNa sastanku u Vladičanskom dvoru u Novom Sadu u prethodna dva dana sastale su se delegacije SPC i Hrvatske biskupske konferencije, čiji je zadatak da zajednički razmotre ulogu Alojzija Stepinca prije, za vrijeme i poslije Drugog svjetskog rata.\nNa sastanku je u ime Vatikana učestvovao predsjednik Papskog odbora za istorijske nauke otac Bernard Ardura.\nU delegaciji Hrvatske biskupske konferencije bili su zagrebački nadbiskup kardinal Josip Bozanić, biskup mostarsko-duvanjski monsinjor Ratko Perić, biskup požeški monsinjor Antun Škvorčević, kao i hrvatski istoričari Jure Krišto i Mario Jareb.\nPredstavnici SPC bili su mitropolit zagrebačko-ljubljanski Porfirije, mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije, episkop bački Irinej, episkop slavonski Jova, te ambasador Srbije pri Unesku Darko Tanasković, kao i istoričari Ljubodrag Dimić i Milan Koljanin.\nGrafit u NS: Pavelić i Stepinac su „milosrdni anđeli“ FOTO


Jaguar Land Rover i Tesla u nadmetanju „Ko će ostvariti veći gubitak“ - Auto Republika\nJaguar Land Rover i Tesla u nadmetanju „Ko će ostvariti veći gubitak“\n28/07/2019 - 17:08\nKompanije Jaguar Land Rover i Tesla zaista imaju malo toga zajedničkog. Dok je britanski proizvođač automobila i dalje ubedljivo oslonjen na dizel tehnologiju, dotle je američka firma jedan od pionira u oblasti moderne elektromobilnosti. Ono što ih spaja su negativni poslovni rezultati koje oba entiteta beleže u poslednjih godinu dana, a za Teslu se može reći da je pravo čudo što još uvek nije u postupku stečaja.\nBilo kako bilo, JLR je iskazao alarmantno visok gubitak u drugom tromesečju, a koji je dostigao cifru od 489 miliona američkih dolara, dok je američka kompanija s gubitkom od 389 miliona zelenih novčanica bila nešto „uspešnija“.\nGubitak Britanaca predstavlja logičan sled događaja nakon što je došlo do globalnog smanjenja tražnje za novim automobilima, zatim i do zatvaranja pojedinih fabrika, a još uvek je prisutna i neizvesnost oko napuštanja Evropske unije od strane Ujedinjenog Kraljevstva. Taj negativan faktor je dodatno intenziviran izborom Borisa Džonsona na mesto naslednika Tereze Mej, a u društvu se već stvara atmosfera „trampizacije“ Velike Britanije.\nSve su to uzroci koje naglašava rukovodstvo britanske kompanije kao uzročne za pad prodaje od 11,6% globalno, uprkos tome što je na matičnom tržištu još zabležen i rast plasmana tempom od 2,6%. Naznake oporavka stižu i sa kineskog tržišta gde je tražnja malo jača u odnosu na mesec dana ranije.\nIzvršni direktor JLR-a Ralf Spet je, komentarišući ostvarene rezultate, izjavio sledeće:\n“Naša očekivanja idu u smeru rasta tražnje, pre svega zbog lansiranja novih modela: Range Rover Evoque, Land Rover Discovery Sport i Jaguar XE.”\nNasuprot Ralfu Spetu koji uvek zvuči kao umereni, realni i potkovani optimista, Tesla ima tu „sreću“ da na čelu ima čoveka koji je šampion lakih obećanja. Tako je Ilon Mask komentarisao objavljene rezultate kao pojavu veoma prolazne prirode, što će očigledno postati svima već u drugom delu 2020. godine, a što je otprilike priča koju slušamo od trenutka kada smo prvi put čuli za Teslu.\nOno što ovo tromesečje čini posebnim delom kratke istorije Tesle, jeste to da je gubitak ostvaren uprkos rastu tražnje od preko 50%, a što je potpuno suprotan slučaj od ŠKode i generalno Volkswagen grupe, gde profit raste i kada tražnja opada.\nEvo i Maskove izjave:\n“Očekujemo nastavak trenda rasta u godinama koje dolaze, i to stopama koje će se kratati između 50 i 100 procentnih poena. Ako se započeti proces nastavi, rezultati će biti zapanjujući. Prvi deo naredne godine biće napet, ali ćemo zato doživeti neverovatan osećaj već u drugom polugođu.”\nPored toga što je najavio početak proizvodnje krosovera Model Y za kraj naredne godine u Americi, Mask je izjavio da i dalje traga za lokacijom za novu fabriku za Model 3.\nPošto će fabrika Tesle biti na teritoriji Evrope, a Mask u svojim izjavama često podseća na nekog svima nama znanog na čelu jedne balkanske države, ne bi predstavljalo iznenađenje da proizvodnja bude organizovana baš u Srbiji.\nSvima bi nam bilo bolje… već za dve godine.\ntagovi: Ilon Mask jlr Ralf Spet tesla Teslina fabrika u Evropi\nprethodni Deset najštedljivijih kompaktnih dizela\nsledeći Robert Kubica do prvih poena za Williams nakon sankcionisanja Alfe Romeo\n“Svima bi nam bilo bolje… već za dve godine”\nIlon Musk? Ili neko drugi iz te branše 🙂 Branše “lepih obećanja” …\nmusk bi mogao da proda jednu od svojih shit firmi i da kupi celi fca i eto ga u srbiji za šaku dolara\nŠta će biti sa VW Passatom u Americi?


Početna - JKP Čistoća\nOtkup sek. sirovina\nBudite u toku sa najnovijim informacijama, pronađite obaveštenja, najave, akcije, pročitajte vesti na našem sajtu.\nKupovina, iznajmljivanje, popravka kanti i kontejnera. Odnošenje tečnog komunalnog otpada.\nUkoliko imate nekih nejasnoća u vezi plaćanja, reciklaže ili bilo koje usluge koju pružamo, javite nam se i dobićete odgovor u najkraćem roku.\nKlikom na ovo polje, otvoriće vam se tabelarni prikaz svih cena usluga i proizvoda JKP “Čistoća” Sombor.\n(FOTO) Naše ekipe na zadatku posle manifestacije “Somborski kotlić”\nU Somboru je u subotu 25. juna održana tradicionalna manifestacija "Somborski kotlić", koja dugi niz godina okuplja veliki broj Somboraca i gostiju iz okolnih mesta. Svake godine veliki broj posetilaca i sugrađana imaju priliku da se takmiče u kuvanju ribljeg paprikaša, a pored samog takmičenja...\nDana 24.06.2022. godine (petak) sa početkom u 10 časova u prostorijama JKP “Čistoća” - Mašinska radionica, Staparski put bb vršiće se prodaja javnim usmenim nadmetanjem-licitacijom u viđenom...\nUčenici Srednje škole “Sveti Sava” posetili Reciklažni centar\nUčenici trećeg razreda Srednje škole "Sveti Sava" iz Sombora posetili su danas Reciklažni centar Javnog komunalnog preduzeća "Čistoća". Sa svojom profesorkom predmeta Prerada i odlaganje čvrstog...\nEkipe “Čistoće” tokom protekle nedelje očistile nekoliko lokacija u gradu\nEkipe Javnog komunalnog preduzeća "Čistoća" polako privode kraju još jednu radnu nedelju, a prethodnih dana su bili veoma angažovani na sređivanju našeg grada. Pored obavljanja redovnih poslova...\nPreuzmite raspored odnošenja otpada u akciji “Mesec čistoće”!\nJKP „Čistoća“ svake godine bira mesec u kojem sprovodi akciju sakupljanja i odvoženja otpada pod nazivom “Mesec čistoće”. Tom prilikom naši zaposleni sa mehanizacijom tokom celog meseca skupljaju i odlažu granjevine, građevinski i kabasti otpad kao i višak komunalnog otpada.\nPored toga što je najzeleniji grad u Evropi, sa sigurnošću možemo da kažemo da je Sombor i jedan od najčistijih gradova! Mi iz JKP “Čistoće” se, zajedno sa našim sugrađanima, svakoga dana trudimo da naš prostor za život bude lep i uredan kako nama tako i onima koji posete naš grad.\nNajpovoljniji u Srbiji\nOno sa čime smo izuzetno ponosni je to što smo napravili pouzdan i samoodrživ način poslovanja. JKP “Čistoća” od početka ima pozitivan bilans a taj podatak ima još veći značaj zbog činjenice da nudimo usluge po najpovoljnijim cenama u Srbiji.\nJKP “Čistoća” Sombor poziva sve zainteresovane građane koji se bave sakupljanjem ambalažnog otpada, da sakupljene sekundarne sirovine dopreme u Reciklažni Centar koji se nalazi u Somboru na Staparskom putu bb, a zaposleni na prijemu će obaviti uslužno merenje i na licu mesta izvršiti isplatu primljenih sekundarnih sirovina prema zvaničnom cenovniku otkupa sekundarnih sirovina koji možete pogledati u nastavku teksta.\nKontakt telefoni za dodatne informacije su:\n025/54-14-226 ili 063/1115295\nU somborskom Reciklažnom centru se otkupljuje PET ambalaža,plastične gajbe, plastične stolice, burad, folija, papir, karton, staklo i tetrapak.\nGrađani treba da obaveste službu JKP Čistoća Sombor o postojanju određene vrste i količine otpada, radnim danima od 7 do 14 časova i da odluče da li će ga sami dopremiti u RC, ili će po njega doći naše vozilo i preuzme ga od vlasnika ili generatora.\n025/5414-226 ili 063/111-52-95\nProizvodni program pogona Metalac\nProizvodni pogon Metalac poseduje veliki asortiman proizvoda za održavanje higijene kao i za ulepšavanje vašeg životnog prostora. Potražite parkovske i klupe za otvoreni prostor, kontejnere i kante za otpad raznih zapremina kao i ljuljaške i klackalice za naše najmlađe.\nKontakt telefon za prijave, zahteve i druge informacije o radu Prihvatilišta Zoohigijenske službe JKP “Čistoće” Sombor je 063/1199-625\nPozovi za informacije\nRade Drakulića 12, 25101 Sombor\nNaša misija je da čuvamo lepotu grada Sombora i da naši sugrađani žive u lepom, urednom i zdravom ambijentu.


Kako odgovoriti na zahteve ISO 13485:2016? | SecuritySEE.com\nNaslovna Menadžment Edukacija Kako odgovoriti na zahteve ISO 13485:2016?\nKako odgovoriti na zahteve ISO 13485:2016?\nStandardom ISO 13485 utvrđuju se zahtevi za sistem menadžmenta kvalitetom kada organizacija treba da pokaže svoju sposobnost da obezbeđuje medicinska sredstva i sa njima povezane usluge koje dosledno zadovoljavaju zahteve korisnika i primenljive zahteve propisa, istaknuto je na edukaciji u Privrednoj komori Srbije.\nStandard ISO 13485 je međunarodno dogovoreni standard koji postavlja zahteve za sistem upravljanja kvalitetom koji je specifičan za industriju medicinskih uređaja. Nedavno je revidiran, sa novom verzijom objavljenom u martu 2016.\nNova verzija standarda ISO 13485:2016 stupa na snagu 1.marta 2019. godine, a koji su to novi zahtevi, kako implementirati standard i kako se pripremiti za proveru, privrednicima su prezentovali proverivači sistema menadžmenta kvalitetom u Privrednoj komori Srbije.\nMinistarstvo zdravlja predstavilo je ovom prilikom i najznačajnije novine Zakona o medicinskim sredstvima, kao i dinamiku donošenja podzakonskih propisa koji će obezbediti punu primenu zakona od 2. decembra 2018.\nSvi učesnici edukacije bili su u mogućnosti da se upoznaju sa ključnim novinama koje donose dve Evropske regulative za oblast medicinskih sredstava (Medical Device Regulation I In vitro Diagnostic Medical Device Regulation), kao i sa vremenskim odrednicama za njihovu punu primenu.\nSkupu je prisustvovalo više od 90 učesnika iz redova proizvođača, kao i predstavnika uvoznika i distributera medicinskih sredstava.\nISO 13485: 2016 određuje zahteve za sistem menadžmenta kvalitetom gde organizacija mora da pokaže svoju sposobnost pružanja medicinskih i srodnih usluga koje konzistentno ispunjavaju zahteve kupaca, kao i primenjive regulatorne zahteve.\nTakve organizacije mogu biti uključene u jednu ili više faza životnog ciklusa, uključujući dizajn i razvoj, proizvodnju, skladištenje i distribuciju, instalaciju ili servisiranje medicinskog uređaja i dizajniranje i razvoj ili pružanje povezanih aktivnosti (npr. Tehnička podrška). ISO 13485: 2016 takođe mogu koristiti snabdevači ili spoljne strane, uključujući i usluge vezane za sistem upravljanja kvalitetom za takve organizacije.\nZahtevi standarda ISO 13485: 2016 primenjuju se na organizacije bez obzira na njihovu veličinu i bez obzira na njihov tip, osim u slučaju gdje je izričito navedeno. Gde god se zahtevi odnose na medicinske uređaje, zahtevi se podjednako primenjuju i na povezane usluge koje pruža organizacija.\nProcesi koji se zahtevaju prema ISO 13485: 2016 koji se odnose na organizaciju, ali ih ne obavlja organizacija, su odgovornost organizacije i obračunavaju se u sistemu upravljanja kvalitetom organizacije praćenjem, održavanjem i kontrolom procesa. Ovi regulatorni zahtevi mogu pružiti alternativne pristupe koje treba rešiti u sistemu upravljanja kvalitetom.\nAko bilo koji zahtev iz tač. 6, 7 ili 8 standarda ISO 13485: 2016 nije primenjiv zbog aktivnosti koje je preduzela organizacija ili prirode medicinskog uređaja za koji se primenjuje sistem upravljanja kvalitetom, organizacija ne mora uključiti takve zahtev u svoj sistem upravljanja kvalitetom. Za bilo koju odredbu koja je utvrđena da nije primenjiva, organizacija evidentira opravdanje kao što je opisano u 4.2.2. ovog standarda.\nPropisi imaju suštinski značaj za zdravstvenu zaštitu, jer raznolikost i inovativnost ovog sektora značajno doprinose poboljšanju sigurnosti, kvaliteta i efikasnosti, igraju ključnu ulogu u dijagnozi, prevenciji, praćenju i lečenju bolesti, kao i poboljšanju kvaliteta života osoba sa invaliditetom.\nUzimajući u obzir propise Evropske unije, kao i praksu zemalja članica Unije, odvojeni su propisi kojima se uređuju medicinska sredstva od onih kojima se uređuju lekovi, a izvršeno je usklađivanje samo u oblasti medicinskih sredstava koja se upotrebljavaju u humanoj medicini.\nOvim zakonom onemogućen je ulazak „nekvalitetnih“ i po korisnike nesigurnih medicinskih sredstava kako na tržište, tako i u zdravstvene ustanove Srbije. Kako su u većini zemalja u okruženju propisi u ovoj oblasti usaglašeni sa EU regulativom, srpsko tržište je ostalo otvoreno za medicinska sredstva koja nisu mogla da budu stavljena u promet u tim državama. Predloženim rešenjima uspostavlja se kako kontrola sigurnosti i performansi medicinskog sredstva pre njegovog stavljanja na tržište (ocenjivanje usaglašenosti sa propisanim zahtevima), tako i kontrola i nadzor medicinskog sredstva na tržištu, kroz obaveze proizvođača i nadležnosti, odnosno propisane mehanizme tržišnog nadzora Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije i inspekcijskih službi Ministarstva zdravlja. Primenom ovoga Zakona sprečiće se ulazak falsifikovanih medicinskih sredstava sa drugih tržišta u Srbiju.\nHarmonizacijom propisa u oblasti medicinskih sredstava sa propisima EU i njihovom implementacijom stvaraju se uslovi za domaće proizvođače medicinskih sredstava za plasman njihovih proizvoda u zemlje Evropske unije i u druge države sveta, kao i uslovi za razvoj srpske privrede u celini. Prelaznim odredbama ovog zakona ostavljen je period za usklađivanje poslovanja privrednih subjekata sa novim rešenjima, kako bi ispunili uslove za dalji razvoj i poslovanje i na tržištu EU. Naime, danom ulaska Srbije u Evropsku uniji ovi proizvođači bi izgubili pravo da posluju i na domaćem tržištu, pa se na predloženi način utiče da ne dođe do prestanka proizvodnje i gubitka domaćih proizvođača, već se podstiču na dalji razvoj dostizanja međunarodno prihvaćenih standarda kvaliteta.\nUvođenjem ocenjivanja usaglašenosti medicinskih sredstava sa zahtevima propisa Evropske unije i od strane imenovanih tela na teritoriji Srbije, domaćim proizvođačima medicinskih sredstava se omogućava ubrzavanje postupka ocenjivanja usaglašenosti medicinskih sredstava, kao i smanjenje troškova, jer postupak ocenjivanja mogu da vrše i imenovana tela sa sedištem u Srbiji.\nZakonom ukida se i obaveza odobravanja promotivnog materijala za medicinska sredstva od strane Agencije, što će takođe doprineti uštedama lica koja se bave prometom medicinskih sredstava.\nIzmenom odredbi kojima se uređuju klinička ispitivanja medicinskih sredstava, odnosno izmenama načina i postupka njihovog odobravanja, kao i skraćivanjem rokova stvaraju se uslovi za podsticanje i sprovođenje većeg broja kliničkih ispitivanja u zdravstvenim ustanovama i od strane zdravstvenih radnika u Srbiji. Na ovaj način podstiče se ne samo razvoj medicinske nauke, već se omogućava zdravstvenim radnicima i naučnicima da im budu dostupna najnovija naučna dostignuća u medicini, a pacijentima obezbeđuje savremene i inovativne terapije, bez troškova po zdravstveni sistem Srbije.\nNovi zakon o medicinskim sredstvima stupio je na snagu 1. decembra 2017, a počeće da se primenjuje 2. decembra 2018.godine. Proizvođači sa sedištem u Srbiji, ovlašćeni predstavnici proizvođača, veleprodaje, uvoznici i specijalizovane prodavnice medicinskih sredstava dužni su da svoje poslovanje usklade sa Zakonom o medicinskim sredstvima i propisima donetim za njegovo sprovođenje najkasnije 12 meseci od početka primene ovog Zakona. Do donošenja navedenih propisa primenjuju se propisi koji su važili do dana stupanja na snagu ovog zakona, a koji nisu u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.\nIndustrija medicinskih sredstava je veliki poslodavac u Evropi, zapošljava 575.000 ljudi, sa ukupnom prodajom u iznosu od preko 100 milijardi evra i oko 25.000 kompanija, od čega je 95 odsto malih i srednjih preduzeća.\nPrethodni članakUMOR SVE ČEŠĆI UZROK SAOBRAĆAJNIH NESREĆA: Pokrenuta kampanja „VOZI ODMORAN“\nSledeći članak„NOVA ENERGIJA – PAMETNI GRADOVI“: MEĐUNARODNI SAJAM ENERGETIKE, ECOFAIR I 112 EXPO na BEOGRADSKOM SAJMU, 2/3-5. oktobra 2018.


Bugarski ekspert: Da li je Sofija spremna da se povuče u slučaju Skoplja? - 11.11.2020, Sputnik Srbija\nBugarska je, izgleda, spremna da odustane od pitanja pristupanja Severne Makedonije Evropskoj uniji, izjavio je Velizar Enčev, voditelj Bugarske slobodne... 11.11.2020, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, bugarska, evropska unija (eu)\nBugarska je, izgleda, spremna da odustane od pitanja pristupanja Severne Makedonije Evropskoj uniji, izjavio je Velizar Enčev, voditelj Bugarske slobodne televizije i ekspert za međunarodno pravo.\nEnčev je do ovog zaključka došao nakon što je dopisnik austrijske televizije ORF Kristijan Ferninand objavio nezvanične informacije sa sastanka ministara spoljnih poslova Bugarske i Severne Makedonije u Nemačkoj.\nU nezvaničnom dokumentu, koji su strane navodno usvojile tokom sastanka, kaže se da je Bugarska spremna da pristane na početak pregovora o pristupanju svojih suseda EU i održavanje prve međuvladine konferencije u decembru 2020. godine.\nSkoplje će, zauzvrat, zvanično objaviti članicama EU da skraćeni naziv države „Severna Makedonija“ znači samo „Republika Severna Makedonija“. Bugarska zadržava pravo da kao dopunu pregovaračkim pregovorima jednostrano proglasi da makedonski jezik znači „jezik u skladu sa ustavom Republike Severne Makedonije“.\nMakedonski jezik nije priznat u Bugarskoj i smatra se dijalektom bugarskog jezika. Severna Makedonija je, sa svoje strane, spremna da zvanično objavi da je književni makedonski jezik kodifikovan 1945. godine.\n„Ako je istina ono što je rekao austrijski novinar Kristijan Ferdinand, to znači da je Bugarska spremna da se povuče sa svog početnog čvrstog stava o Skoplju zbog pritiska Nemačke, koja trenutno predsedava Savetom EU“, rekao je bugarski ekspert u komentaru za portal „Epicentar“.\n10 Novembar 2020, 20:14\nNovinar je primetio da formulacija „makedonski jezik u skladu sa ustavom Severne Makedonije“ nije ustupak suseda, jer je takav koncept već prisutan u sporazumu koji su 1999. potpisali premijeri Bugarske i Makedonije Ivan Kostov i Ljubčo Georgijevski.\n„Dokument ne uzima u obzir glavni zahtev bugarske strane - priznavanje bugarskih korena i etničke grupe Republike Severne Makedonije. Priznanje da je jezik kodifikovan 1945. je nedovoljno, osim ako se ne pojasni da su njegovi koreni bugarski“, rekao je Enčev.\nBugarski ekspert je izrazio sumnju i na temu paragrafa u kojem se nalazi referenca na član 11 sadašnjeg Ugovora o prijateljstvu, dobrosusedstvu i saradnji između Sofije i Skoplja iz 2017. godine, koji se navodno odnosi na pitanje manjina. Član ugovora kaže da strane imaju pravo da zaštite prava i interese svojih građana na teritoriji druge države.\n10 Novembar 2020, 13:26\n„Uzajamna potvrda člana 11 iz sporazuma o prijateljstvu i vezivanje fraze o ‘pitanju manjina’, kako sledi iz ovog nacrta dokumenta je skandalozna“, rekao je ekspert.\nNovinar je takođe skrenuo pažnju na to da se u radnom dokumentu ne pominje da bi komšije trebalo da uklone „antibugarske stranice“ iz svojih udžbenika iz istorije i književnosti i ponovo je izrazio žaljenje što Bugarska nije sledila primer Grčke.\nBugarsko Ministarstvo spoljnih poslova demantovalo je informaciju da se slaže sa odredbama nezvaničnog dokumenta.


Zvizdić razgovarao sa predsjednikom Generalne skupštine UN\nPredsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić je u Njujorku sa predsjednikom Generalne skupštine UN Mogensom Liketofom rekao da je za zaustavljanje ozbiljnih i destruktivnih klimatskih promjena izuzetno bitna saradnja svih zemalja.\nZvizdić je naglasio da će uložiti napore da bi BiH što prije ratifikovala u Njujorku potpisani sprazum o klimi, saopšteno je iz Vijeća ministara BiH.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH rekao je da BiH već provodi Strategiju prilagođavanja klimatskim promjenama i niskokarbonskog razvoja, s ciljem da do 2025. godine postane održiva i napredna "zelena ekonomija".\nOn je zahvalio UN na pruženoj pomoći BiH tokom poplava prije dvije godine.\nZvizdić je obavijestio Liketofa o kandidaturi Bosne i Hercegovine za članstvo u Ekonomski i socijalni savjet UN i rekao da će se BiH snažno zalagati za ostvarivanje globalnih ciljeva održivog razvoja, ukidanja siromaštva i zaštite planete od uništavanja izazvanog ljudskim faktorom.\nGovoreći o Razvojnoj agendi 2030, predsjedavajući Vijeća ministara rekao je da BiH dijeli mišljenje da je smanjenje rizika od prirodnih katastrofa i borba protiv klimatskih promjena važan dio ove agende.


Otvorena elektrana “Zapeće”, u gradnji još 14 mini HE | Banjaluka.net\nOtvorena elektrana “Zapeće”, u gradnji još 14 mini HE\nКНЕЖЕВО, 26. АВГУСТА /СРНА/ - Министар за економске односе и регионалну сарадњу Републике Српске Златан Клокић, министар индустрије, енергетике и рударства Петар Ђокић и и министар за просторно уређење, грађевинарство и екологију Сребренка Голић присуствовaли су свечаном отварању МХЕ "Запеће" на ријеци Угар у Кнежеву.\nMini hidroelektranu “Zapeće” na rijeci Ugar svečano su danas pustili u rad ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić, ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srpske Srebrenka Golić, član uprave austrijske energetske grupe “Kelag” Armin Virsma i direktor kompanije “Interenerga” iz Ljubljane Anton Papež.\nVrijednost investicije je 14 miliona evra, a planirana godišnja proizvodnja ove mini hidroelektrane je 14 gigavat-časova. Mini hidroelektrana instalisane je snage oko četiri megavata.\n– U Srpskoj su trenutno aktivne 123 koncesije koje su dodijeljene za izgradnju energetskih objekata, a najvećim dijelom su to hidrocentrale, od kojih su tri velike. Trenutno se radi na 14 projekata – rekao je Đokić novinarima u Kneževu.\nOn je dodao da je austrijska firma “Kelag” sa svojom članicom “Interenerga” do sada u Srpsku u izgradnju dva ovakva objekta investirala oko 50 miliona KM, te da je u toku i izgradnja treće hidroelektrane “Medna” na rijeci Sani koja će biti 5,1 megavat instalisane snage, a čiji se završetak izgradnje očekuje početkom 2017. godine.\n– Ukupna vrijednost tih investicija biće oko 100 miliona KM – naglasio je Đokić i dodao da je kompanija “Kelag” važan partner Vlade Republike Srpske sa kojom su potpisali ugovor o produženju saradnje na još dvije godine.\nOn je ponovio da je za Srpsku veoma značajno da nastavi sa izgradnjom ovakvih objekata i da sektor energetike bude najvažniji generator razvoja Republike, što se može postići i izgradnjom velikih energetskih objekata kao što je Termoelektrana /TE/ “Stanari” koja će krajem godine biti puštena u probni rad.\n– Vlada je odlučna u namjeri da se pokrene aktivnost na izgradnji TE `Gacko dva`, odranije su započete aktivnosti na izgradnji TE `Ugljevik tri`, a u sektoru hidroenergije gradimo hidroelektranu `Dabar` i slijedi izgradnja hidrocentrale `Buk Bijela` na Drini – podsjetio je Đokić.\nOn je naglasio da je važno da se u narednom periodu radi i na izgradnji vjetroelektrana, a jedan takav projekat je i vjetropark “Trusina” u Nevesinju koji će imati 49 megavata instalisane snage vjetroenergije, čije se puštanje u rad očekuje 2017. godine.\nPrema njegovim riječima, za nekoliko dana biće dodijeljena i koncesija za izgradnju vjetroelektrane “Hrgud” od 48 megavata instalisane snage, a koju će graditi “Elektroprivreda Republike Srpske”.\nĐokić je istakao važnost saradnje sa inostranim, ali i domaćim investitorima, naglašavajući značaj “Elektroprivrede” koja bi trebalo da bude nosilac izgradnje velikih, ali i malih objekata.\n– Republika Srpska je politička zajednica koja je u stanju da vodi teške i složene pregovore, da preuzima obaveze i da ih izvršava i to je najpouzdaniji znak sigurnosti svakog partnera koji sa nama sarađuje – zaključio je Đokić.\nOtvaranju male hidroelektrane “Zapeće” prisustvovao je i ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Zlatan Klokić, te ambasadori Austrije i Slovenije, kao i drugi gosti.


U VSTV-u BiH smatraju izmjene Zakona o VSTV-u potrebne i da trebaju da uslijede što prije\nSanela Gorušanović-Butigan privremena je predsjednica VSTV-a BiH. Imenovana je na tu poziciju nakon ostavke Milana Tegeltije. Za Federalnu TV govorila je o saniranju posljedica, vraćanju povjeranja u pravosuđe, zakonu, korupciji i politizaciji.\nGovoreći o kritikama na račun VSTV-a BiH, ustvrdila je kako nijedno imenovanje u 2020. nije bilo sporno. Imenovana su 73 nosioca pravosudne funkcije i sam 11 puta se odstupilo od redoslijeda rang-liste. Od tih 11, 7 puta je bio slučaj kada su već kandidati imenovani na drugu poziciju ili su bili predviđeni da se imenuju na druge pozicije. U dva slučaja se odstupilo zbog nacionalne pripadnosti, a dva puta zbog potrebe za određenim referatom – na konkursu je bilo naznačeno da se traži sudija krivičar ili sudija parničar.\nJavnost je, kako kaže, najviše usmjerena na rezultate krivičnih dijela teške korupcije, organizovanog kriminala, ratnih zločina. Vijeće je u 2019. godini donijelo priručnik kojim se posebno vrednuju predmeti krivičnih djela organizovanog kriminala i korupcije na visokom nivou, a kako bi se postigli što efektniji rezultati rada.\nVijeće je usvojilo smjernice za glavne tužioce o uvođenju finansijskih istraga u okviru istraga za krivična djela korupcije, organizovanog kriminala i pranja novca. S obzirom na to da su izvještaji pokazivali da optužnice nisu dovoljno kvalitetne kao ni istrage, Vijeće je radilo na velikom broju edukacija. Imajući u vidu OSCE-ov izvještaj da su postojali problemi oko sukoba nadležnosti u tužilaštvima, tražili su da se uspostavi koordinaciono tijelo glavnih tužilaca te je naknadno između tužilaštava potpisan sporazum o razumijevanju u okviru kojeg je uspostavljeno koordinaciono tijelo koje bi trebalo da rješava probleme sukoba nadležnosti, poručila je.\nU VSTV-u BiH smatraju izmjene Zakona o VSTV-u potrebne i da trebaju da uslijede što prije.\nKako kaže, dobru volju su iskazali 2018. godine, kada smo usvojili inicijativu za reviziju Zakona o VSTV-u BiH. U drugom mjesecu 2020. godine su donijeli zaključak da se nadležnim institucijama zakonodavne i izvršne vlasti uputi prijedlog za pokretanje procedure da bi došlo do izmjene Zakona u dijelu koji se tiče finansijskog izvještavanja sudija i tužilaca. U 11. mjesecu su raspravljali o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o VSTV-u BiH i donijeli mišljenje u kojem su naveli da su prepoznali cilj zakona, a to je jačanje integriteta i odgovornosti članova Vijeća i nosilaca pravosudnih funkcija.\nIstiče kako jesu naveli određene primjedbe i tražili da se još raspravlja o određenim odredbama jer, kako upozorava, postoji opasnost od blokade pravosuđa – toliko su te zamjerke išle. Naglašava kako se nikako ne može reći da ne prihvataju izmjene Zakona o VSTV-u BiH. Pojasnila je kako se hitne izmjene odnose na utvrđivanju odgovornosti članova Vijeća, način razrješavanja članova Vijeća, uspostavu jedinice za integritet, određene izmjene su u odnosu na disciplinski postupak, intencija je i da članovi Vijeća ne mogu biti suzdržani prilikom glasanja. To su, kaže, hitne izmjene, a nakadno bi trebala da se radi sveobuhvatna izmjena zakona i ona bi trebala da uslijedi godinu dana nakon usvajanja hitne izmjene.\n#izdvojeno#VSTV BiH#u fokusu#Sanela Gorušanović Butigan