Gradiska.com - U prošloj godini zaposleno 1789 Gradiščana\nsreda, 24 januar 2018 13:10\nU prošloj godini zaposleno 1789 Gradiščana\nKrajem prošle godine na evidenciji Biroa za zapošljavanje u Gradišci bilo je 5609 lica koja aktivno traže posao.\nU 2017. zaposleno je 1789 građana. Upoređujući te podatke sa onima iz 2016. godine, može se reći da je u ovoj opštini smanjen broj nezaposlenih, ističu na Birou.\n„Na našoj evidenciji najviše ima bravara, automehaničara, poljoprivrednih i mašinskih tehničara. Sa visokom stručnom spremom najbrojniji su ekonomisti i pravnici, profesori razredne nastave, profesori engleskog jezika, i poljoprivredni inženjeri. Ipak, najviše ima lica bez zanimanja i to oko 1500“, istakla je Obrenka Balta, šef Biroa za zapošljavanje u Gradišci.\nKada je u pitanju visoka stručna sprema, na posao najmanje čekaju diplomirani informatičari, elektroinženjeri, defektolozi, profesori matematike i fizike, te njemačkog jezika.\nZa lica sa srednjom stručnom spremom, metalske struke, presudno je praktično znanje i obuka.\n„Sve više poslodavaca uspostavlja saradnju sa srednjim školama i provodi obuke đaka završnih razreda, tako da, po završetku njihovog školovanja, firme imaju kvalitetan i kompetentan kadar“, kaže Balta.\nNa evidenciji gradiškog Biroa veći je broj aktivnih, nego pasivnih tražioca posla. Ubuduće bi, prema najavama, trebala biti odvojena lica koja traže zaposlenje, od osoba koja su na evidenciji samo zbog zdravstvene zaštite.\n„U zadnje vrijeme se intenzivno bavimo aktivnim tražiocima. Edukujemo ih kako da obiđu poslodavce, pošalju svoju biografiju, zahtjeve za posao i slično. Pasivni tražioci nisu predmet našeg interesovanja“, naglasila je Balta.\nU Birou za zapošljavanje u Gradišci poseban akcenat stavljaju na rad Kluba za traženje posla, kao jedne od aktivnih mjera zapošljavanja. Nakon obuke u Klubu u prethodnoj godini, 145 lica je pronašlo posao. Od 10 Klubova za traženje posla u RS, gradiški se našao među 4 najuspješnija, naglašavaju u Birou.\nI ove godine Zavod za zapošljavanje Srpske provodiće projekte zapošljavanja i samozapošljavanja, o kojima će građani Gradiške biti na vrijeme informisani, poručili su iz Biroa u ovoj opštini.\nViše iz kategorije: « Ponovo u školskim klupama nakon raspusta\tDanas objavljena preliminarna rang lista odobrenih stipendija »


Ружић: Тежимо израдњи модерног система образовања, препознатог по квалитету | Министарство просвете, науке и технолошког развоја\nRužić: Težimo izradnji modernog sistema obrazovanja, prepoznatog po kvalitetu\nfeb 26, 2021 | Vesti\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić rekao je danas na javnoj raspravi da se Strategijom obrazovanja i vaspitanja Srbije do 2030. godine teži izgradnji modernog i prepoznatljivog sistema koji će biti među sistemima najvišeg ranga u pogledu kvaliteta obrazovnih programa, nastavnih aktivnosti, istraživanja i stručnog rada.\nVažni ciljevi su, kako je rekao, veći obuhvat dece na svim nivoima, neosipanje osetljivih grupa iz obrazovnih krugova, bolja postignuća učenika, kvalitetniji programi, bolja podrška nastavnicima, kvalitetnije obrazovne politike, upotreba savremenih tehnika i alata, bolja veza obrazovanja i tržišta, ali i života generalno.\nUčenici treba da znaju da svoje znanje iskoriste u životu, u bilo kom segmentu života“, rekao je ministar.\nDodao je da je izuzetno važno da nastavnici imaju kontinuiranu podršku u razumevanju novih standarda i primeni novih programa nastave i učenja.\nDigitalizacija obrazovanja podrazumeva i nastavnika koji je kompetentan za primenu digitalnih tehnologija u nastavi, odnosno, postojanje kompetencija na nivou škole“, rekao je on.\nStrategija predviđa i unapređivanje odnosa prema srpskom jeziku i književnosti kao elementima nacionalne kulture i nacionalnog identiteta.\nRazvoj jezičkih kompetencija dece, učenika i odraslih treba da bude prioritet koji se neguje kroz nastavu svih predmeta i na svim nivoima obrazovanja. Intenziviraće se pružanje podrške obrazovno-vaspitnim ustanovama u radu na promovisanju standardizovanog srpskog jezika“, dodao je ministar.\nPredviđeno je formiranje Resurs centara za dodatnu podršku je doprinos inkluzivnosti obrazovanja, koji treba da obezbede stručnu podršku zaposlenima u obrazovanju u neposrednom radu sa decom sa smetnjama u razvoju i da povećaju dostupnost stručne podrške deci, učenicima i porodicama.\nKako bi se unapredila relevantnost i kvalitet obrazovanja uvodi se dualno obrazovanje kao model realizacije nastave na dva mesta – u obrazovnim i privrednim sistemima.\nStrategijom je predviđen je niz mera koje treba da doprinesu većoj participaciji odraslih u programima obrazovanja i otklanjanju sistemskih barijera za efikasno funkcionisanje mreža ovih ustanova.\nPlanirano je i uspostavljanje Okvira za praćenje i vrednovanje kvaliteta visokog obrazovanja, odnosno definisanje „indikatora kvaliteta“ visokog obrazovanja, kao i razvoj Strategije sprečavanja odliva akademski obrazovanih kadrova i povratka u zemlju stručnjaka koji su deo profesionalne karijere proveli u inostranstvu i njena primena.\nStrategija u oblasti visokog obrazovanja planira i Osnivanje Fonda za podsticanje visoko tehnološkog preduzetništva.\nSnimak javne rasprave pogledajte OVDE


25 Nov 2020 - 17:54 Vesti Link\nAmerički proizvođač električnih vozila Tesla razmatra širenje poslovanja u Evropi modelom kompaktnog automobila koji bi bio namenjen masovnom tržištu, rekao je izvršni direktor Elon Musk.\n"Verovatno bi u Evropi imalo smisla praviti kompaktni automobil, možda hatchback ili nešto slično", rekao je Musk u utorak na evropskoj internetskoj konferenciji o baterijama kojoj je domaćin bila nemačka vlada.\nU SAD-u su automobili uglavnom veći jer Amerikanci vole velike automobile, dok su u Evropi obično manji, istakao je Musk, dodavši da je u Berlinu imao problema s parkiranjem svog pet metara dugog Modela X.\n"Vozio sam Model X po Berlinu i imali smo popriličnih problema s pronalaženjem parking mesta."\nAmerički proizvođač automobila trenutno u ponudi ima četiri modela automobila, uključujući srednju limuzinu Model 3 i srednje veliki SUV Model Y.\nZa dve godine kompanija namerava da na globalno tržište plasira i električni kamionet "Cybertruck", navodi Reuters.\nNova Teslina fabrika, koja se gradi na periferiji Berlina, biće najverovatnije najveća fabrika za proizvodnju baterija na svetu, najavio je izvršni direktor Tesle Elon Musk. Kompanija planira da tamo proizvodi oko 500.000 automobila godišnje.\nMusk je govorio na internetskoj video konferenciji o baterijama koju je pripremilo nemačko Ministarstvo ekonomije u sklopu nemačkog predsedavanja EU. Kako je objasnio, proizvodnja ćelija baterija u novoj fabrici u Nemačkoj, gde će uglavnom proizvoditi Modele 3 i modele Y, počinje s kapacitetom od oko 100 gigavat-sati godišnje, a zatim će se ubrzati do 250 gigavat-sati godišnje.\nKada to postignu, Musk "s priličnom sigurnošću" tvrdi da će to biti najveća fabrika ćelija na svetu.\nFabrika nedaleko od Grüneheidea biće prva Teslina fabrika koja proizvodi baterije i automobile. Kompanija proizvodi baterije u Nevadi u SAD-u, a automobile sklapa u Frimontu i Kaliforniji.\nGovoreći na konferenciji, Musk je najavio i nove, kompaktnije modele dužeg dometa, koji će biti posebno ciljani na evropsko tržište. Nije predvideo kada bi novi modeli mogli da stignu na tržište.\nU septembru je Musk najavio da će se razvoj u sledeće tri godine fokusirati na značajno jeftinije baterije i električne automobile za 25.000 evra.\nIzvor: Seebiz.eu / Indikator.ba


Zemljotres bi mogao da izazove katastrofu?! | Skandalozno\nOpasno: Zemljotres u Severnoj Koreji bi mogao da izazove svetsku NUKLEARNU katastrofu!\nZemljotres magnitude 2,3 stepena zabeležen je 47 km severozapadno od Giljua, u provinciji Severni Hamgiong, u ponedeljak oko 4:31 ujutro, prema Korejskoj meteorološkoj administraciji (KMA).\nSevernokorejska lokacija za nuklearna testiranja na Punđi-ri se nalazi u istom regionu u planinskom području Kilju, dva kilometra južno od Mantapsana.\nUdar se desio na dubini od pet kilometara, a možda je bio izazvan šestim i najvećim podzemnim nuklearnim testom u septembru prošle godine, saopštila je KMA.\n“Epicentar zemljotresa bio je udaljen sedam kilometara od mesta testiranja”, rekao je portparol KM i dodao da različiti znaci su potvrdili da je zemljotres bio prirodan i različit veštačkog uzrokovanog podzemnom eksplozijom”.\nNajmanje 200 ljudi poginulo je kada se “nedovršeni” tunel srušio u podzemnoj nuklearnoj bazi 10. septembra prošle godine.\nZbog te katastrofe poginulo je oko 100 radnika koji su radili na izgradnji novog tunela u objektu, jedinoj poznatoj lokaciji Severne Koreje za nuklearne testove.\nNaučnici su upozorili da bi “nestabilna” lokacija mogla da izazove nove eksplozije zbog pređašnjih testova. Ekspertska analiza satelitskih slika pokazuje da je mesto testiranja, ukopano duboko pod Mantapom, veoma oslabljeno.\nKao rezultat kolapsa, može se očekivati curenje radioaktivnog otpada iz pukotina na planini, a opasne materije mogu naći put do drugih zemalja.\nLan Ksiaoking, istraživač na Institutu za atmosfersku fizičku saradnju, rekao je da će masovna eksplozija prouzrokovana kolapsom može da radioaktivni materijal pošalje u stratosferu. Toksični oblak radioaktivnog materijala mogao bi tako da se “proširi na celu hemisferu“, rekao je on.\nAli s obzirom na prijavljenu nestabilnost poligona, nije verovatno da će Severna Koreja izvršiti još jedan test.\nIzgleda da je Severna Koreja posvećena denuklearizaciji nakon odmrzavanja u odnosima sa SAD i Južnom Korejom u poslednjih nekoliko meseci. Tokom vikenda Kim Džong-un je obustavio probe na poligonu.\n(Skandalozno.rs, Izvor: kurir.rs, Daily star)\nBudite prvi sa komentarom na članku "Opasno: Zemljotres u Severnoj Koreji bi mogao da izazove svetsku NUKLEARNU katastrofu!"


03. Jul 2000 14:40 (GMT+01:00)\nIgor Rakočević, pik Minesote, u epicentru pažnje američke javnosti\nPedantni američki novinari napravili su analizu evropskih igrača, koji nisu studirali na američkim koledžima, a draftovani su od strane NBA klubova. Uz Cakalidisa, koji je bio interesantan i pre "pijace", kod prekookeanskih kolega najviše reči je potrošeno na Hidajeta Turkoglua i Igora Rakočevića.\nAmeričke kolege pokušavaju da proniknu u tajnu odluke Minesote da izabere Rakočevića. Kada je objavljeno da je Igor postao "vuk" mnogi su se upitali da li košarkaš sa takvim imenom postoji. Međutim na scenu su stupili legendarni centar Bostona, sada potpredsednik Minesote Kevin Mek Hejl i trener Flip Saunders izjavivši ne samo da postoji, već da je, od izabranih Evropljana jedino on američki tip igrača i da je to bila vodilja da ga izaberu.\nMnogi novinari su pohitali da vide Igorove kvalitete i zaključili da naš plej stvarno opravdava reči stručnog štaba. U novinama su se često pojavljivali napisi da bi, najveća misterija drafta mogla da bude i najveće evropsko iznenađenje naredne sezone. Uz opasku da će kao i kod svakog Evropljanina koji dođe na tle SAD, veliku ulogu igrati adaptacija, igre starosedelaca, ali i hrabrost trenera da u vatru baca "relativno mladog, ali nadasve talentovanog igrača".\nNaš drugi igrač koji je prošao NBA sito, Marko Jarić, nije u epicentru interesovanja. Razlozi su ostali igrači koje su Klipersi izabrali: Darijus Majls, velika nada NBA lige, najbolji plejmejker na "pijaci" Kijon Dulin i Kventin Ričardson, uz čije ime često stoji "mašina za hvatanje lopti". Kada se pominje, Marko Jarić je "bek italijanskog šampiona PAF i član jugoslovenske reprezentacije", koja se u SAD uzima kao parametar za najviši kvalitet evropske košarke.\nI dok američka štampa nastavlja da istražuje karijere naših igrača, na drugoj strani kritikuju čelnike Sakramenta za izbor Turkoglua, smatrajući da se kraljevi neće usrećiti sa Turčinom. Priznali su da je Turkoglu kvalitetan igrač u napadu, ali, kako navode " zar kraljevi nisu došli na draft za namerom da napokon uzmu igrača sa visokim defanzivnim svojstvima koji bi u budućnosti mogao da bude komandant odbrane?".\nTako se Sakramento Bi, dnevni list prestonice Kalifornije pita "šta će nam kvalitetan šuter, kada mi već imamo kralja šuta Predraga Stojakovića, ali i Džejsona Vilijamsa i Džona Berija?". Za razliku od prethodnih sezona kada su potezi Sakramenta o draftovanju Stojakovića i Bodiroge, te angažovanju Divca proglašeni kao uspešni, izbor Turkoglua je procenjen kao jedan od pet najvećih promašaja na ovom draftu.


ŽRK Dinamo - Strana 6\nArhiva vesti za ključnu reč ‘ŽRK Dinamo’\nSloga odnela bodove iz Pančeva\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 8 juna, 2014\nRukometaši Dinama iz Pančeva poraženi su od Sloge iz Požege sa 22:26 (14:16) u 10.kolu Mini-lige za plasman u Super A ligu Srbije. Pred oko 200 gledalaca domaća ekipa nije bila čvrsta u odbrani i raznovrsna u napadu što ih je krasilo tokom najvećeg dela sezone, to je iskoristio veoma dobar tim Sloge i sasvim...Dalje »\nTežak poraz rukometaša Dinama u Požarevcu\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 5 juna, 2014\nRukometaši Dinama iz Pančeva nisu uspeli da upišu pobedu i na drugom vezanom gostovanju, jer su posle pobede u Valjevu poraženi u Požarevcu od istoimene ekipe rezultatom 26:19(15:9). Zasluženoj pobedi domaćeg tima najviše je doprineo Stefanović sa četiri gola, dok je na drugoj strani jedini raspoložen bio Uroš Radosavljević, strelac sedam pogodaka. Požarevac je kontrolisao...Dalje »\nVažna pobeda rukometaša Dinama u Valjevu\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 2 juna, 2014\nNa izuzetno teškom gostovanju, u Sportskoj hali „15 septembar“ u Valjevu, rukometaši pančevačkog Dinama savladali su ekipu Metalca sa 27:25 (12:11). Izabranici trenera Igora Šulovića igrali su egal utakmicu Mini lige sa Valjevčanima sve do sredine drugog poluvremena kada su uspeli da serijom od nekoliko uspešnih akcija povećaju prednost na sedam golova. Međutim, domaći su...Dalje »\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 29 maja, 2014\nU 6.kolu rukometne Mini-lige koja se igra za plasman u Super A ligu Srbije pančevački Dinamo je bio bolji od ekipe Mokre Gore iz Zubinog Potoka rezultatom 31:27 (11:15). Počelo je veoma loše po domaći tim, s obzirom da su gosti sa Kosova igrali mnogo sigurnije i stekli lepu prednost koja je na poluvremenu iznosila...Dalje »\nRemi rukometaša Dinama u Jagodini\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 15 maja, 2014\nRukometaši pančevačkog Dinama odigrali su nerešeno 29:29 u Jagodini protiv istoimenog kluba u okviru 5.kola Mini-lige za plasman u Super A ligu Srbije. Gosti su na poluvremenu imali vođstvo od tri gola (18:15) i tu razliku su čuvali u većem delu susreta. Ipak, Jagodinci su uspeli da se vrate u meč i izjednače, pa se...Dalje »\nRukometaši Dinama bolji od Planinke\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 11 maja, 2014\nRukometaši Dinama iz Pančeva pobedili su Planinku iz Kuršumlije sa 34:32 (15:12) u 4.kolu Mini lige. Pred oko 300 gledalaca u Hali sportova na Strelištu domaći su u većem delu susreta imali prednost, ali su u zavrsnici posustali i umalo prokockali vođstvo od sedam golova. Od samog početka utakmice, na terenu je bilo dosta nervoze...Dalje »\nPoraz rukometaša Dinama u Požegi\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 4 maja, 2014\nU drugoj utakmici Mini-lige za plasman u A Super ligu Srbije, rukometaši pančevačkog Dinama nisu uspeli da naprave iznenađenje i pobede Slogu u Požegi. Poraženi su sa 27:20 i trenutno se nalaze na petom mestu sa tri osvojena boda. Pančevci su ceo meč zaostajali za domaćim timom i nikako nisu uspeli da im se primaknu...Dalje »\nPobeda rukometaša Dinama na startu Mini lige\nNapisao Redakcija u kategoriji Rukomet 1 maja, 2014\nRukometaši pančevačkog Dinama na startu Mini lige pobedili su u Hali sportova „Strelište“ ekipu Požarevca rezultatom 26:18, poluvreme 10:12. Gosti su imali blagu terensku dominaciju tokom prvih 30 minuta igre, da bi u nastavku utakmice u drugom poluvremenu dobrom igrom, kao i maestralnom odbranom golmana „Dinama“ Dragoslava Stoiljkovića domaći tim stvorio prednost od nekoliko golova...Dalje »\nPočinje doigravanje, Dinamo napada Superligu\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Rukomet 29 aprila, 2014\nU sredu, 30.aprila, 2014.godine, Železnički rukometni klub Dinamo iz Pančeva nastaviće svoj pohod na Superligu Srbije. Posle regularnog dela sezone u Prvoj ligi Srbije, grupe Sever, Dinamo se kao prvoplasirana ekipa plasirao u doigravanje, odnosno, Mini ligu, u kojoj je učešće obezbedila i Crvenka, kao drugoplasirana. Iz ostalih grupa Prvih liga Srbije, u Mini ligi...Dalje »


Brzi start: kreiranje formule\nFormule su jednačine koje mogu da izvršavaju izračunavanja, vraćaju informacije, manipulišu sadržajem drugih ćelija, proveravaju uslove i još mnogo toga. Formula uvek počinje znakom jednakosti (=).\nSledeća tabela prikazuje neke primere formula i njihove opise.\n=5+2*3 Dodaje 5 proizvodu brojeva 2 i 3.\n=SQRT(A1) Koristi funkciju SQRT za vraćanje kvadratnog korena vrednosti u ćeliji A1.\n=TODAY() Daje tekući datum.\n=IF(A1>0,"Plus","Minus") Proverava ćeliju A1 da bi utvrdila da li sadrži vrednost veću od 0. Ako je rezultat testa tačan, u ćeliji se prikazuje tekst "Plus"; ako je rezultat netačan, prikazuje se tekst "Minus".\nIzaberite ćeliju i počnite da kucate U ćeliji otkucajte znak jednakosti (=) da biste započeli formulu.\nPopunite preostali deo formule Uradite nešto od sledećeg:\nOtkucajte slovo da biste izvršili izbor sa liste funkcija radne sveske. Na primer, ako otkucate slovo „a“, prikazaće se sve dostupne funkcije koje počinju slovom „a“.\nDovršite formulu Da biste dovršili formulu koja koristi kombinaciju brojeva, referenci ćelija i operatora, pritisnite taster ENTER.\nDa biste dovršili formulu koja koristi funkciju, popunite obavezne informacije u vezi sa funkcijom i pritisnite taster ENTER. Na primer, funkcija ABS zahteva jednu numeričku vrednost – to može biti broj koji ćete otkucati ili ćelija koju ćete izabrati, a koja sadrži broj.\nDovršene formule možda izgledaju kao sledeći primeri:\nSabira dva broja\nSabira vrednosti u tri ćelije\nKonvertuje broj u njegovu pozitivnu vrednost\nEksperimentišite sa formulama koristeći različite metode izbora ćelija ili unosa podataka i isprobajte neke funkcije radnog lista.\nSavet Office.com se neprestano ažurira novim sadržajem, uključujući članke „Kako da...“, video zapise i kurseve. Ako se na dnu prikazivača pomoći nalazi oznaka Van mreže, a povezani ste sa Internetom, izaberite stavku Van mreže i kliknite na dugme Prikaži sadržaj sa lokacije Office.com. Ili posetite matičnu stranicu Excel pomoći i članaka „Kako da...“ na lokaciji Office.com. Za Microsoft Excel Starter 2010 posetite stranicu Office Starter pomoći i članaka „Kako da...“.\nPrimenjuje se na: Excel 2010, Excel Starter


Foto: Banjalučki centar za ljudska prava / RAS Srbija\n– Zato je potrebno što pre formirati vlast na nivou BiH kako bi se sa ovim gorućim problemom mogli suočiti kvalitetno – rekao je Mitrović u Narodnoj skupštini Republike Srpske, obrazlažući specijalni izveštaj institucije Omdusmana za ljudska prava BiH o stanju u oblasti migracija u BiH.\nOn je naveo da je u prošloj godini u BiH registrovano 22.000 migranata, s tim da se procenjuje da se od 3.000 do 5.000 migranata trenutno nalazi u BiH.\n– Procenjuje se da oko 25 odsto migranata dolazi iz Sirije, dok su preostalih 75 odsto takozvani ekonomski migranti. Gotovo svi registrovani migranti spadaju u kategoriju neregularnih migranata, odnosno kategoriju stranaca neregulisanog statusa – dodao je Mitrović.\nPrema njegovim rečima, u BiH se trenutno odvija proces mešovitih migracija.\nOn smatra da povećan priliv svih kategorija migranata i kontinuitet tog procesa zahtevaju obavezu dodatne mobilizacije materijalnih, finansijskih i ljudskih resursa kojima BiH ne raspolaže.


Usvojen rebalans budzeta - Kozarac.ba\nOdbornici Skupstine opstine Prijedor usvojili su na posljednjoj sjednici SO rebalans budzeta za 2007. godinu koji iznosi 45.562.041 KM. Rebalans budzeta veci je za 39,8 odsto od budzeta planiranog u iznosu od 32.592.400 KM.\nNacelnik Odjeljenja za finansije Biljana Malbasic navela je da je u ovogodisnji rebalansirani budzet uvrsten suficit iz 2006. godine u iznosu od 2.384.566 KM, kao i 6.571.773 KM tekuce i kapitalne pomoci, 10.165.577 KM kreditnih sredstava, te izvorni budzetski prihodi koji iznose 26.440.125 KM. Malbasiceva je naglasila znatan porast izvornih prihoda sa planiranih 23.092.400 KM na 26.440.125 KM.\n“Sav visak sredstva raspoređen je, uglavnom, na razvojne projekte, pomoc javnim preduzećima koja doprinose poboljsanju uslova zivota u gradu, za socijalna davanja i nepredviđene troskove, kao sto su vanredni izbori” – navela je Malbasiceva.\nOna je dodala da su “materijalni troskovi, koje opstina kontrolise, ostali na planiranom nivou”, te konstatovala da ce rast prihoda biti usmjeren za razvoj opstine. Za rebalans budzeta glasalo je 26 odbornika, niko nije bio protiv, a pet se uzdrzalo prilikom usvajanja ove odluke.


Piše: EXIT Fondacija18.12.201717 maja, 2018Nema komentara\nEXIT fondacija u saradnji sa Naftnom industrijom Srbije, uz podršku Radio-televizije Srbije, kompanije Ringier Axel Springer i HR Centra, nastavlja višegodišnju kampanju „Youth Heroes“, koja promoviše pozitivne uzore u društvu. Ovo je nastavak dugoročne zajedničke akcije EXIT festivala i NIS-a da se unaprede uslovi za ostanak mladih talenata u Srbiji, što bi doprinelo njenom ubrzanom razvoju. EXIT i NIS već treću godinu zaredom objavljuju konkurs „Youth Heroes“ za mlade heroje Srbije iz ukupno četiri oblasti: obrazovanja i nauke, preduzetništva i kreativnih industrija, društvenog aktivizma i kulture i umetnosti. Konkurs će biti otvoren do 18. februara 2018. godine, a nosioci titule „Youth Heroes“ biće proglašeni na proleće 2018. godine.\nPravo prijave na konkurs imaju svi mladi sa državljanstvom Srbije ili sa prebivalištem na teritoriji Republike Srbije uzrasta od 15 do 30 godina koji imaju posebna dostignuća, nagrade, priznanja iz oblasti obrazovanja/nauke, preduzetništva i kreativnih industrija, društvenog aktivizma,kulture/umetnosti.\naktivizamdrustveniexit fondacijakonkurskulturamladimladi herojinaukaobrazovanjepreduzetnistvoyouth heroes\nPrethodna vestJoš dve nominacije za EXIT od European Festival Awardsa: za društveno angažovano delovanje i za najboljeg organizatora na nivou cele Evrope!\nSledeća vestTitula se vraća u Srbiju: EXIT je zvanično NAJBOLJI EVROPSKI FESTIVAL!


Intervencije vatrogasaca u protekla 24 sata Na području TK svi požari lokalizovani i ugašeni\n31.08.2017. u 08:54 Broj citanja: 859\nIntervencije vatrogasaca u protekla 24 sata\nNa području TK svi požari lokalizovani i ugašeni\nU protekla 24 sata vatrogasne jedinice su prema izvještajima operativnih centara civilne zaštite sa područja Tuzlanskog kantona pored nekoliko tehničkih i intervencija na dostavljanju vode imale i jedanaest intervencija na gašenju požara i to na području Grada Tuzla na lokalitetu Ilinčica gdje je gorjelo nisko rastinje na manjoj površini i elektro kablovi relea.\nNa području općine Banovići gdje je gorjela jalovina u naselju Oskova.\nNa područu općine Gračanica u naselju Miričina gdje je gorio vinograd i nisko rastinje na manjoj površini zatim na lokalitetu Sočkovački most gdje je gorjelo nisko rastinje na manjoj površini i u naselju Grabovac gdje je gorio stari napušteni stambeni objekat.\nNa području općine Gradačac dvije intervencije na gašenju požara niskog rastinja i to u naseljima Vida I ukupne površine 2 duluma i naselju Vida II ukupne površine 2 duluma.\nNa području općine Kalesija u naselju Memići gdje je u blizini stambenih objekata gorjelo cca 2 duluma niskog rastinja i naselju Zukići gdje je gorjelo cca 3 duluma niskog rastinja, na području općine Lukavac u centru grada gorjela je ograda i nisko rastinje na manjoj površini i na području općine Srebrenik u ulici 16. Muslimanske brigade gorjelo je nisko rastinje na manjoj površini.


Nenaviknut na ideju književne kritike, moram primetiti da, igrajući se rečima i značenjima istih, Milan B. Popović ima sjajnu ritmiku, ujedno direktnu i poletnu. Vreme brutalnih dobronamernika ogoljeno saopštava umetnikove emocije bez ustezanja i ulepšavanja, istovremeno nas upoznajući sa sopstvenim svetom, bolom, mišljenjem i svime što ide uz rečeno. S jedne strane odan hermetičnoj poeziji, s druge veoma jasnoj percepciji, Popović uspeva i da zadivi i da zaplaši. Zadivi nas stilom, smelošću, nenadmašnom ranjivošću, kao i iskrenošću, a zaplaši – vanvremenskim temama, postulatima koji su već dvadesetak godina oko nas i u nama, smeli mi to da priznamo ili ne. Popović nam otvara oči u vezi stvari, događaja, osećanja, umiranja i rađanja kojih smo itekako svesni, ali ih ignorišemo; upozorava nas na razne mogućnosti, posledice, ne bismo li izbegli zamke (n)ovoga sveta; govori u naše ime izražavajući nezadovoljstvo idejnim i životnim sivilom koje gotovo neometano vlada oko nas, u nama...\nOno što najviše raduje jeste Popovićeva oslobođenost od skrupula koje bi ga samo sputavale u njegovom slobodnom stihu, ujedno distanciranim i disidentnim emocijama. Samim tim, ne čudi saradnja ovog umetnika sa rock bendovima. Njegova poezija upravo je to – osećajna rock pesnica, stisnuta, prkosita i ponosna, sa svojim problemima, koji su zapravo svačiji.\nVreme brutalnih dobronamernika govori o svima nama, o nama od pre 10 godina, o nama danas, o nama za 10 godina, što je i najveća snaga, a svakako vrednost ovog dela, jer ne može nikada zastareti, što je zapravo jezivo. Dotično vreme je svakako tu, svugde oko nas, i nažalost bivstvovaće čini se zauvek, a Popovićevi stihovi nam ukazuju da se toga ne smemo stideti, da se ne smemo srditi na sebe same i, naposletku, da se protiv Njih i Takvih moramo boriti, bez obzira na to što izgubićemo.\nVreme brutalnih dobronamernika, sopstvenim kvalitetom, ali i permanentnom duhovnošću, najavljuje vrednosno, preko potrebno i dugo očekivano vreme novih pesnika.


Turska kompanija Kol želi ulagati u općinu Centar – Biznismen Fatih Kol zainteresovan za više projekata - M-Kvadrat\nTurska kompanija Kol želi ulagati u općinu Centar – Biznismen Fatih Kol zainteresovan za više projekata\nDirektor turske kompanije Kol Fatih Kol i zastupnik za Sarajevo Ermin Gačanović posjetili su 2. marta općinu Centar i načelnika Nedžada Ajnadžića prilikom čega su predstavljeni veliki investicijski projekti koje Općina Centar planira realizirati u narednom periodu.\nRanije se firma Kol obratila Općini Centar sa pismom namjere u kojem su definirani projekti za koje je izražen interes, a ujedno je to bio i povod za održavanje sastanka, saopćeno je iz općine.\nNaime, riječ je o projektima modernizacije Olimpijskog stadiona Asim Ferhatović Hase, izgradnja poslovnog objekta sa podzemnom garažom iza objekata Unitic, javna garaža kod Univerzitetskog kliničkog centra Sarajevo, tržni centar Skenderija, javna garaža i bazen Skenderija, sportsko-rekreativni centar sa vidikovcem i žičarom na lokalitetu Vranjače-Zlatište, te stambeno naselje Šip.\n– U narednom periodu planiramo realizaciju velikih kapitalnih projekata koje planiramo ponuditi po principu javno-privatnog partnerstva ili koncesije, zavisno od toga šta investitori budu željeli. Važno je da sagledate vaše mogućnosti i interese kada su u pitanju projekti koje vam nudimo, a mi smo otvoreni da vam pružimo potpune informacije po svakom pitanju na koje mi kao lokalna zajednica možemo dati odgovor – kazao je načelnik Ajnadžić.\nNa kraju sastanka dogovoreno je da naredni susret i razgovor o ovim projektima bude održan u aprilu, nakon što predstavnici kompanije sagledaju sve mogućnosti koje su im ponuđene, saopćeno je iz Općine Centar.\nPrethodni članakPočela izgradnja stambeno-poslovnog objekta Sarajevo Tower\nNaredni članakNajavljujemo- Konferencija Sfera 2017- Tehnologije betona


Bomba koja je juče postavljena pod automobil marke "porše" u vlasništvu Milorad Vukićevića (58) koji je koristio i njegov sin Lazar, inače navijač Crvene zvezde, prema prvim rezultatima iz istrage aktivirana je daljinskim putem.\nSnažna detonacija odjeknula je juče nešto posle 16 sati u Riječkoj ulici na Vračaru, a u eksploziji srećom nije bilo povređenih, mada je pričinjena šteta na okolnim kućama. Policija intenzivno radi na rasvetljavanju eksplozije, a izuzeti su i snimci sa okolnih kamera.\n- Kuća u kojoj žive Vukićevići je pod video nadzorom, a policija je uzela snimak sa kamera kako bi ušla u trag napadačima - objašnjava naš izvor blizak slučaju. Po svemu sudeći, napadači su čekali povoljan trenutak da bi aktivirali eksplozivnu napravu.\nLazar, inače, u trenutku eksplozije navodno nije bio kod kuće, a pojedini mediji su preneli da je za eksploziju saznao nakon što su mu dojavili prijatelji.\nSrpska javnost ovog mladića upamtila je po pucnjavi koja se pre dve godine odigrala ispred jednog poznatog prestoničkog lokala. On i njegov drug su posle kraće svađe i tuče u toaletu kluba pucali na Miloša Nikolića i Nikolu Vavića, koji važi za istaknutog člana navijačke grupe Alkatraz.


Fulam i bez Mitrovića priredio iznenađenje kola u Premijer ligi (VIDEO) - Sportske vesti - ProSport\nPočetna»Sportske vesti»Fudbal»Fulam i bez Mitrovića priredio iznenađenje kola u Premijer ligi (VIDEO)\nFulam i bez Mitrovića priredio iznenađenje kola u Premijer ligi (VIDEO)\nAutor ProSport 14/02/2021 Fudbal, Premijer liga, Sportske vesti\nEkipa Fulama je večeras priredila najveće iznenađenje u 24. kolu i savladala ekipu Evertona u gostima rezultatom 2:0 (0:0).\nIako bez Aleksandra Mitrovića kojem je konstatovano prisustvo koronavirusa, fudbaleri Fulama su napravili veliko iznenađenje i pomak ka izlasku iz opasne zone, iako ih čeka još mnogo posla. Oni su savladali ekipu Evertona, koja je bila veliki favorit u ovom meču.\nU prvom poluvremenu nismo videli neku naročito zanimljivu utakmicu, pa su tako svi golovi viđeni u drugom poluvremenu, a heroj gostiju je bio Džoš Maja sa dva pogodka, prvi u 48. minutu, dok je drugi gol viđen u 65. minutu za konačnih 2:0.\n— Fulham Football Club: Champions (@FulhamFC) February 14, 2021\nEkipa Fulama sada zauzima 18. mesto sa isto toliko bodova, 5 manje od prve ekipe iz sigurne zone. Everton je na sedmom mestu sa 37 bodova, iako je imao priliku da pobedom pretekne Liverpul, kao i Čelsi na tabeli i zauzme visoku poziciju.\nEverton Fulam Premijer liga\nPrethodna vestKup Kralja je u rukama košarkaša Barselone!\nSledeća vest Pobeda Intera u derbiju za prvo mesto na tabeli Serije A (VIDEO)


Osvajač "Srebrne lopte" 2001. godine je na 144 nastupa u Ligi šampiona postigao 71 gol i najbolji je strelac Lige šampiona. Španac je elitno takmičenje osvajao sa Realom 1998., 2000. i 2002. godine.\nU "kraljevskom" dresu je odigrao 132 meča i mrežu protivničkog tima pogađao 66 puta, dok je za jednu sezonu u Šalkeu dodao još 12 nastupa i pet pogodaka.\nFenomenalni napadač nije uspeo da se oprosti od Lige šampiona pogotkom i poslednji put u prestižnom takmičenju je to učinio 13. aprila u četvrtfinalu protiv Intera kada je vodio Šalke do najvećeg podviga u istoriji kluba.\nNjegov dres sa brojem "7" više neće imati priliku da ima grb Lige šampiona na ramenu iako je najavio da ima nameru da u dresu Šalkea odigra još jednu sezonu.\n"Plavci" će igrati finale kupa Nemačke sa Duizburgom i u slučaju trijumfa Raul će imati priliku da poboljša skor u evropskim takmičenjima gde na večnoj listi vodi sa 72 postignuta pogotka ispred Filipa Inzagija koji zaostaje za dva gola.


Reč osnivača - Nexia Star\nPočetna / O nama / Reč osnivača\nDodajte reviziji boju\nNaši privrednici često reviziju shvataju kao redovan sistematski pregled, nužno zlo, a revizore kao osobe koje postavljaju sijaset smaračkih zahteva. Dijego Simeone finansijskog izveštavanja - to je revizor, odnosno to može i treba da bude. Revizor ima iskustvo, znanje i širinu da objedini i uskladi radna dostignuća svih usko specijalizovanih učesnika u izradi finansijskih izveštaja, i takva njegova preventivna uloga, najčešće, mnogo je korisnija i šire društveno odgovorna, što, na žalost, ne prepoznaju mnogi vlasnici i direktori preduzeća.\nNajdragoceniji deo nužne posete lekaru odnosi se na njegove završne rečenice nakon pregleda. Ne mislim na prepisanu terapiju, niti na učtivo doviđenja, već na preporuke šta da činimo kako bismo predupredili isti zdravstveni problem u budućnosti: fizička aktivnost, redovan san, zdrava ishrana, mnoštvo poželjnih tečnosti za nepca... Ovo već spada u životni stil, koji se teško menja i zahteva posvećenost, a neretko i dodatnu stručnu pomoć. Ali, svaki trud u tom pogledu se viseštruko isplati, tačnije - isplaćuje se godinama.\nSve sa imperativom da se udovolji zahtevima zakonske regulative u pogledu mandatornosti revizije. Kao zaljubljenik u automobile, ovo mogu da poistovetim sa jeresima raširenim među vozačima, koji svoj odnos s automobilom, uslovima u saobraćaju i sopstvenim porivima doživljavaju, isključivo, kao pitanje dnevne rutine.\nKakve sve šanse propuštamo da ovaj kratak san (život) učinimo potpunijim doživljajem?!\nDodajte reviziji boju, nije to crno bela slika sa minimalnim pokretima na ekranu, ne svodite reviziju na „post festum“ akt i prepisanu terapiju. Iskoristite revizore da unapredite svoj sveukupni poslovni stil i provozate se kroz poslovni ambijent u biznis klasi.\nObjedinitelj različitih znanja\nDruštva od javnog interesa posluju pod prilično budnim okom različitih regulatornih tela i o njima ne bih ovom prilikom detaljnije govorio. Međutim, društva jednostavnije i centralizovanije vlasničke strukture, najčešće društva sa ograničenom odgovornošću, mogu da budu veoma interesantna revizorima. U stvari, ovo interesovanje ima sve preduslove da bude obostrano.\nU situacijama gde je vlasnik kapitala, istovremeno, najdirektnije uključen u poslovanje i kao direktor, veoma je bitno njegovo znanje i iskustvo u oblastima ekonomije i računovodstva. A upravo taj zahtev može da bude prilično delikatan. Logično je da farmaceut započne trgovinu farmaceutskim proizvodima, da elektro inženjer registruje, recimo, zastupništvo Siemens-a, a talentovani novinar pokrene firmu u delatnosti izdavaštva. Složićete se da u moru njihovog znoja prolivenog tokom obrazovanja za potrebe buduće struke, nema ni kapi koja je prolivena radi sticanja znanja o finansijskom izveštavanju.\nRevizori su, takođe, viskoobrazovane osobe koje radni vek provode u kontaktu sa ljudima različitih profesionalnih orijentacija i upućeni su u osnove poslovanja u najraznovrsnijim delatnostima. Zahvaljujući tome, stiču i ogromnu širinu u sagledavanju problema u svakodnevnom poslovanju, a kojima vlasnici i direktori preduzeća, često, nisu dovoljno dorasli jer tokom formalnog obrazovanja nisu bili u prilici da se detaljnije upoznaju sa računovodstvenim pitanjima. Ovde revizor preuzima ulogu stručnog prevodica na jezik koji je „svarljiv“ vlasnicima preduzeća iz bilo koje profesije.\nFinansijski izveštaji ni u prethodnom periodu nisu bili svojevrsna izjava računovodstvenog sektora u preduzeću, iako su upravo tako doživljavani, a posebno to nisu u vreme primene Međunarodnih standarda finansijskog izveštavanja (IFRS). Naime, finansijski izveštaji predstavljaju izjavu rukovodstva društva, odnosno niz tvrdnji iza kojih po zakonu stoji rukovodstvo, i one se odnose ne samo na knjigovodstveni aspekt izveštaja, već na šire poslovanje i buduće planove, a koji se odražavaju na finansijsku poziciju preduzeća. Znači, finansijski izveštaji sve više predstavljaju plod multidisciplinarnog rada rukovodstva, računovođa, procenitelja, pravnika, brokera, aktuara, pa i stručnjaka specijalizovanih za druge oblasti, zavisno od delatnosti društva.\nRevizor ima iskustvo, znanje i širinu da objedini i uskladi radna dostignuća svih ovih usko specijalizovanih učesnika u izradi finansijskih izveštaja. Dijego Simeone finansijskog izveštavanja - to je revizor, odnosno to može i treba da bude. U slučajevima kada revizor učestvuje u pripremi finansijskih izveštaja, on ne može vršiti i njihovu reviziju, ali je njegova preventivna uloga, najčešće, mnogo korisnija i šire društveno odgovorna, što, na žalost, ne prepoznaju mnogi vlasnici i direktori preduzeća.\nRođen za mnogo više\nDalje, u doba digitalnih tehnologija, preplavljeni smo vestima o brojnim prevarama u poslovanju društava s ciljem sticanja protivpravne dobiti nečasnih aktera na tržištu. Stoga, interne kontrole u preduzećima postaju sve značajnije kako bi se sprečile nezakonite radnje. Ali, ne postoji sila na ovom svetu, niti tako perfektno osmišljen sistem interne kontrole koji bi ovaj rizik eliminisao. Savršena interna kontrola je ideal kome se teži, nešto poput vernosti u ljubavi.\nOpet, ne mogu da se setim kompetentnije osobe od revizora, koja bi bila u stanju da učestvuje u kreiranju i objedini procedure koje bi, takođe, bile plod „joint venture“ angažmana stručnjaka raznih profila.\nNepotrebne procedure, u krajnjoj liniji, uvećavaju poslovne rashode preduzeća i umanjuju mu konkurentnost, dok odsustvo nužnih procedura značajno uvećava rizik od nezakonitih radnji na štetu kompanije. Revizor je upravo osoba koja je u stanju da nađe pravu meru i obim internih kontrola, da proceni koliko bi trebalo da ima kilograma ta ruska balerina što hoda po žici, a da ne padne sa visine.\nJoš jedna oblast u kojoj je revizor neophodna, a nedovoljno prepoznata podrška jeste harmonizacija naših propisa sa regulativom koja se primenjuje u zemljama EU. U tom procesu, u mnogim oblastima ostajemo „izgubljeni u prevodu“, a kada je reč o primeni IFRS, dodatna poteškoća je u tome što su ovi standardi podložni čestim promenama.\nKako mnoge računovođe nisu baš talenti za jezike, preduzeća često dolaze u situaciju da, shodno našem zakonu, moraju da primenjuju standarde ove „računovodstvene Biblije“ koja je izvorno pisana na engleskom, a zvanični prevodi na srpski jezik dramatično kasne. Ukoliko bi preduzeće angažovalo stručnjaka sa licencom ovlašćenog revizora, koji je u toku sa svim izmenama IFRS i ne ježi se anglosaksonskog vokabulara, bilo bi u ogromnoj prednosti nad konkurencijom.\nRevizori su dostupni na svakoj lokaciji u Srbiji jer stalno putuju, neprekidno stiču iskustvo susrećući se sa različitim situacijama i problemima u svakodnevnom poslovanju i imaju privilegiju da uče od najboljih stručnjaka, koje malo ko od vlasnika i direktora domaćih preduzeća ima priliku da upozna. Ali, zato, mogu da iskoriste znanje revizora za dobrobit svog preduzeća. Prvi korak je spoznaja da revizor nije rođen da bi se bavio samo revizijom finansijskih izveštaja.


Situacija na prelazima nepromenjena deseti dan protesta, danas sastanak u Briselu - Radio Kosovska Mitrovica\nSituacija na prelazima nepromenjena deseti dan protesta, danas sastanak u Briselu\n29. September 2021, 08:05\nDeseti je dan protesta Srba sa Kosova i Metohije, nezadovoljnih raspoređivanjem specijalnih jedinica na administrativnim prelazima i odlukom Prištine o zameni registarskih tablica.\nNa administrativnim prelazima Jarinje i Brnjak situacija je nepromenjena. Putevi su blokirani, specijalne snage policije se ne povlače.\nDanas se u Briselu se sastaju glavni pregovarači Beograda i Prištine, Petar Petković i Besnik Bisljimi, potvrdio je portparol EU Peter Stano.\nPrethodno je Stano izjavio da će to biti prvi korak u rešavanju trenutne situacije na Kosovu .\nDržavni sekretar za evropska i evroazijska pitanja Gabrijel Eskobar za Tanjug je izjavio da očekuje da će problem biti rešen na predstojećem sastanku u Briselu, iz Stejt departmenta izražavaju nadu da će izaslanici Beograda i Prištine pokrenuti otvoren, ozbiljan i neposredan dijalog uz potvrdu da će se i Gabrijel Eskobar uključiti u ovonedeljne briselske razgovore.


Juve spremio astronomsku ponudu za zvezdu francuskog šampionata! - Sportske.net\nJuve spremio astronomsku ponudu za zvezdu francuskog šampionata!\nKako prenose mediji u Italiji, aktuelni prvak te zemlje spremio je "brdo" keša za angažovanje veznog fudbalera Parižana.\nSpaleti definitivno odlazi, Roma našla trenera, postaje nova Sevilja?Vezista Liona: "Teško je odbiti Juve..."Juve našao alternativu za Alegrija!Gotovo! Dogovorio sa Juventusom, Milan ga sklonio iz ekipe!Pirlo stiže u Premijer ligu?\nOdavno je poznato da Juventus gaji "simpatije" prema Marku Veratiju iz PSŽ-a.\nSjajni vezista igra sve bolje, prema mnogima izrasta u možda i najboljeg vezistu na svetu, a to vide i u upravi "Stare dame".\nIpak, PSŽ je u nekoliko navrata svima stavljao do znanja da ne namerava da se odrekne usluga italijanskog reprezntativca, novac nije problem, a Verati je bitan šraf u njihovoj ekipi.\nU Juventusu se nadaju da bi mogli da ih odobrovolje, kako su spremili ponudu tešku 80 miliona evra za usluge bivšeg fudbalera Peskare.\nVerati je i sam u više navrata isticao da navija za "Bjankonere", samim tim ne bi imao ništa protiv da zaigra za njih, a u upravi kluba iz Torina su odlučni da ga dovedu, kako su spremili više nego dobru ponudu za Parižane.\nIpak, ukoliko ne uspeju da ubede PSŽ da ih pusti da pregovaraju sa Veratijem, alternativa takođe dolazi iz Francuske, a u pitanju je vezista Liona Korentin Toliso, koji bi bio daleko jeftiniji, a i sam je izjavio da bi teško mogao da odbije Juve.


► Nemačka: Racije na lokacijama povezanim sa ekstremističkom grupom\nNjegova kancelarija je saopštila da je policija izvršila racije u četiri nemačke države.\nU saopštenju se navodi da je grupa delovala uglavnom putem interneta, šireći krajnje desnu ekstremističku ideologiju i antisemitizam.\nVlasti kažu da članovi "Severnog orla" označavaju sebe kao pristalice nacističkog vođe Adolfa Hitlera.\nGrupa koristi društvene medije kao što su Telegram, Instagram i Diskord da promoviše svoju ideologiju, pridobije nove članove i organizuje napade kao što je pucnjava u sinagogi u Haleu prošle godine.\nRanije ove godine, Zihofer je ukinuo neonacističke grupe "Kombat 18" i "Ujedinjeni nemački narodi i plemena".\nNakon napada u Haleu i ubistva poslanika iz partije Angele Merkel, Zihofer je upozorio da krajnje desni ekstremizam predstavlja sve veću bezbednosnu pretnju Nemačkoj.


Netflix za toplo gej leto – GayEcho\nPostoje tri aspekta u istoriji gej filmske produkcije: nevidljivi, zatvoreni i otvoreni. Prve dve kategorije su najčešće povezane sa mejnstrim (čitaj ”holivudskom”) produkcijom, dok se ova poslednja uglavnom vezuje za dokumentarnu, nazavisnu i avangardnu produkciju. Iako možda nikad nećemo znati ko su oni bili i kakav je tačno bio njihov doprinos, možemo slobodno reći da je na hiljade homoseksualaca učestvovalo u snimanju svih vrsta filmova tokom svih ovih godina. Ovi ljudi čine ”nevidljivu” istoriju gej filmske produkcije. Najdalje što možemo otići u pokušaju da proniknemo u ovu nevidljivu, nezabeleženu istoriju je kada imamo ”čudan osećaj” tokom neke scene, pa pomislimo: “Ovo je sigurno radio neki kvir umetnik”. Sve veći deo ove nevidljive istorije izlazi na videlo zauzimajući mesto u okviru istorije produkcije zatvorenog gej filma, zbog činjenice da se pojedinci javno deklarišu kao homoseksualci, odnosno autuju.\nČITAJTE: Bangladeš zaposlio prvu trans voditeljku u istoriji\n« Goca Tržan: Ljubila sam se sa ženama\nMakron demantovao da mu je telohranitelj ljubavnik »


Povodom protestne note\nMujanovića je srpska policija uhapsila u julu 2018. na graničnom prijelazu između Bosne i Hercegovine i Srbije. Od tada je u pritvoru u Srbiji\nMinistarstvo pravde Srbije danas je, povodom protestne note koju je Bosna i Hercegovina uputila zbog prvostepene presude Huseinu Mujanoviću, saopštilo da su javna tužilaštva i sudovi u Srbiji samostalna i nezavisna u svom radu i da postupaju, kako u skladu sa zakonima Srbije, tako i potvrđenim međunarodnim ugovorima i opšteprihvaćenim pravilima međunarodnog prava, javlja Anadolu Agency (AA).\nOdjeljenje za ratne zločine Višeg suda u Beogradu osudilo je juče državljanina BiH Huseina Mujanovića na deset godina zatvora zbog ratnog zločina.\n“Uzimajući to u obzir, protest koji je uputila Bosna i Hercegovine predstavlja pokušaj politizacije borbe protiv ratnih zločina, koja se u Srbiji nalazi u rukama pravosudnih organa, a ne u rukama dnevne politike”, ocijenili su iz Ministarstva pravde Srbije.\nIz Ministarstva su ukazali i da stub savremenog pravnog poretka i vladavine prava počiva na tome da nijedno krivično djelo koje se ma gdje izvrši ne smije da ostane nekažnjeno, a što se posebno odnosi na teške zločine protiv međunarodnog humanitarnog prava.\n“Iz tog razloga, Srbija je u svom Ustavu i zakonodavstvu prihvatila nezastarjevanje za gonjenje krivičnih djela ratnih zločina, kao i univerzalnu nadležnost u pogledu teritorijalne primjene krivičnog zakonodavstva Srbije. Iz toga proističe da se u slučaju procesuiranja ratnih zločina primjenjuje krivično zakonodavstvo Srbije bez obzira da li su se isti dogodili na teritoriji Srbije ili na nekom drugom mjestu. Na taj način onemogućeno je izbjegavanje krivične odgovornosti lica osumnjičenih za ratne zločine bjekstvom u neku drugu državu ili pozivanjem na teritorijalnu primjenu zakona”, dodali su.\nKako su istakli, uzimajući to u obzir zakoni Srbije su proklamovali univerzalnu nadležnost za procesuiranje ratnih zločina, a naročito zločina koji su se dogodili u ratovima na teritoriji bivše Jugoslavije tokom devedesetih.\nKažu da su u skladu sa navedenim postupili i specijalizovani državni organi Srbije za suzbijanje ratnih zločina – Tužilaštvo za ratne zločine, i Posebno odjeljenje Višeg suda u Beogradu za ratne zločine, u postupku protiv bivšeg komandanta armije Bosne i Hercegovine Huseina Mujanovića, koga je 6. jula, Viši sud u Beogradu prvostepeno osudio ”na deset godina zatvora za ratni zločin protiv srpskih civila počinjen 1992. godine u logoru Hrasnica kod Sarajeva”.\n“Pravosudni organi Srbije pokazali su spremnost da jednako procesuiraju sva lica bez obzira na njihovu nacionalnu ili etničku pripadnost. U skladu sa tim, Srbija je usvojila i Nacionalnu strategiju za procesuiranje ratnih zločina, koja je donesena u saradnji sa Evropskom unijom. Za Srbiju procesuiranje ratnih zločine nije i ne može biti pitanje dnevne politike, nego pitanje vladavine prava”, zaključili su iz Ministarstva pravde Srbije.\n#ministarstvo pravde srbije#husein mujanović


Ugovor su potpisali premijer ZDK Munib Husejnović, zamjenik ministra privrede Amir Abazović i direktor ŽGP-a Hamzalija Mehmedović. Radovi na ovom lokalitetu zaustavljeni su u posljednjih nekoliko mjeseci, jer preduzeće ŽGP nije ispunjavalo zakonske uslove za eksploataciju niti za dodjelu koncesije. Nakon što je Ministarstvo privrede ZDK poduzelo aktivnosti na razrješenju ovog problema, provedena je procedura za dodjelu koncesije.\nDodjelom koncesije za istraživanje i eksploataciju krečnjaka na lokalitetu Široke stijene u dolini Babine rijeke, dugogodišnja eksploatacija ovog ležišta biće uvedena u zakonske okvire, čime se stvaraju i uslovi za zakonito i redovno plaćanje koncesije. Prvi efekti već su postignuti, a uplaćen je avans od oko 200.000 KM. Do kraja godine u budžet ZDK preduzeće ŽGP će retroaktivno, za period od 2003. godine, po osnovu eksploatacije ovog mineralnog resursa, uplatiti ukupno 300.000 KM.\n"Nakon što je Ustavni sud Federacije BiH odbio apelaciju bivšeg kantonalnog premijera na ovaj akt, Zakon o dopunama i izmjenama Zakona o koncesijama ZDK, nakon godinu dana, ponovo je na snazi i uskoro se očekuju novi koncesioni ugovori", najavio je premijer Munib Husejnagić. Očekuje se i da će između preduzeća ŽGP i Općine Zenica uskoro biti potpisan Ugovor o prijateljskom okruženju koji predviđa projekte rekonstrukcije putnih komunikacija na području sliva Babine rijeke.\nViše iz kategorije: « Ima li otrovne šminke u BiH GGM:Zatvaranje ulica »


SVETSKO PRVENSTVO U RVANJU 2014: Davor Štefanek častio sebe zlatom za 29. rođendan :: Blog :: Poslovni Svet\nReprezentativac Srbije Davor Štefanek osvojio je zlatnu medalju u kategoriji do 66 kilograma u rvanju grčko-rimskim stilom na Svetskom prvenstvu u prestonici Uzbekistana Taškentu. To je i prvo zlato za Srbiju kao samostalnu državu u ovom nekada (u vreme bivše Jugoslavije) našem izuzetno trofejnom sportu.\nŠtefanek je u finalu savladao aktuelnog olimpijskog prvaka iz Londona, Iranca Omida Nuruzija sa 7:3 i tako Srbiji doneo medalju na svetskim prvenstvima posle sedam godina. Te 2007. bronzu je osvojio Senćanin Kristijan Fris, a sada nas je obradovao još jedan sportski as sa severa Bačke, Subotičanin Davor, koji je velikim trijumfom i najvećim uspehom u karijeri čestitao sebi na najlepši mogući način rođendan (dan pre finala napunio 29 godina).\n-Maštao sam o zlatnoj medalji ceo svoj život i najzad se krvav rad i trud isplatio i snovi su postali stvarnost. Zlatna medalja je, bez sumnje, najbolji poklon za rođendan, nešto što sanja i želi svaki sportista - rekao je naš as posle velikog trijumfa.\nDavor Štefanek bio je u svojoj karijeri član naših rvačkih klubova „Spartak“ iz Subotice i „Proleter“ iz Zrenjanina.\nOsvajač je zlatne medalje na Svetskom juniorskom prvenstvu 2005. u Litvaniji i na Mediteranskim igrama 2009. godine u Peskari, Italija, kao i srebrne na Evropskom prvenstvu 2004. u Švedskoj i Gran-priju Mađarske, 2009. godine u Sombathelju. 2006. godine je proglašen za najboljeg rvača završnog turnira Kupa evropskih prvaka. Proglašen je i za sportistu godine Grada Subotice u kategoriji seniora, 2008. godine, kada je osvojio bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu. Bronzom se okitio i 2012. godine na Evropskom prvenstvu u Beogradu.\nFINALNA SERIJA ABA LIGE - PRVI MEČ: Zvezda bolja od Cedevite, Čarls Dženkins igrač odluke POČELA LIGA EVROPE U FUDBALU: Partizan bolji od AZ Alkmara, prekinut post dug šest godina SVETSKA LIGA ZA ODBOJKAŠE: Novi podvig Srbije, Brazil poražen u Beogradu ATP 250 TURNIR U ISTBORNU: Srbija - SAD 1:1, Novak bolji od Janga, Dušan izgubio od Iznera US OPEN - ČETVRTI DAN: Viktor u trećem kolu, izbacio i drugog Amerikanca, sledeći je Jang ZAVRŠEN ATP MASTERS 1000 TURNIR U PARIZU 2019: Novak lako do pete titule, odluka o broju jedan pada u Londonu U MELBURNU POČINJE AUSTRALIJEN OPEN: Novak brani titulu, Federer čeka u polufinalu FINALE ATP/WTA TURNIRA U BRIZBEJNU: Ana i Miloš bez trofeja, Federer do još jednog jubileja EVROPSKO PRVENSTVO U VATERPOLU MAĐARSKA 2014: Poraz Srbije u "večitom derbiju" ROLAN GAROS - 13. DAN: Novak nepogrešiv protiv Dominika Tima, Endi Mari rival u finalu ATP MASTERS 1000 MONTE KARLO: Novak nastavlja dominaciju, nemoćan i kralj šljake Nadal ATP 500 TURNIR KVINS LONDON 2018: Novak lako do polufinala ATP/WTA KI BISKEJN: Novak prilično lako pobedio Džona Iznera, u finalu protiv Endija Marija DVORANSKO ATLETSKO PRVENSTVO EVROPE U PRAGU: Kolašinac do srebra u poslednjoj seriji POČEO AUSTRALIJEN OPEN: Đoković siguran na startu, prošao i Lajović, kraj za Krajinovića


Dačić: Do dogovora s Prištinom neće doći, jer oni to ne žele\nB92\t22.02.2019 09:25\nDo dogovora s Prištinom neće doći, jer Albanci to ne žele, ocenio je ministar inostranih poslova Srbije Ivica Dačić\n"Treba voditi mudru politiku. Siguran sam da to Priština neće prihvatiti, ali oni će biti odgovorni", kaže Dačić i dodaje da se SAD najviše zalažu za postizanje nekog dogovora. On je dodao da oni to čine zato što su videli da stvar nije završena.\n"I danas pričaju da je 116 zemalja priznalo Kosovo, što je laž. Cela ta tvorevina zasnovana je na lažima i zločinima", ističe Dačić. "Nemačka i Velika Britanija nagovaraju (kosovskog premijera Ramuša) Haradinaja da ne ukine takse na robu iz Srbije i Crne Gore", kaže Dačić, naglašavajuci da je na sceni zamena uloga.\n"Kad se neko iz Bosne i Hercegovine sretne u Sidneju ili Njujorku, tada smo kao braća rodjena, a ovamo ratujemo. Treba da bude obrnuto, da radimo za zajednicke interese", kazao je Dačić, objavljeno je na sajtu BN televizije.\n"Ako (predsednik Turske Tajip Redžep) Erdogan kaže da je njihova 'žila kucavica' u Sarajevu, ja isto tako kažem da je naša žila kucavica u Banjaluci ili Bijeljini, ne vidim u čemu je problem", rekao je Dačić.\nSrbija bi trebalo da uči od Hrvata i Slovenaca koji su raspad Jugoslavije iskoristili za svoje interese. "Mi Srbi volimo da pričamo, a da ništa ne radimo", kaže Dačić. "Ćutite i radite, zato treba da imamo plan. Onaj ko se busa u prsa neće nikad ništa da uradi", poručio je šef srpske diplomatije.


Kovačić & Spaić\nprva/ prethodna strana/ 1 2 3 4 5 ... /naredna strana /poslednja\nPRVI INTEGRISANI PROJEKAT DRŽAVE ZA BEZBEDNOST DECE NA INTERNETU\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i Asseco SEE\nSvi građani Srbije moći će da prijave štetne, neprimerene i opasne sadržaje na internetu, zahvaljujući IT projektu koji će objediniti rad svih nadležnih institucija. Kontakt centar za upravljanje incidentima i pružanje podrške informacionoj bezbednosti i bezbednosti dece na internetu, koji sprovodi Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija u saradnji sa kompanijom Aseko SEE (Asseco SEE), regionalnim liderom i jednom od najvećih IT kompanija u Evropi, najavljen je danas na radnom doručku sa medijima.\n„Projekat osnivanja jedinstvenog nacionalnog kontakt centra za bezbednost dece na internetu, pokrenut je na osnovu Uredbe za bezbednost dece na internetu, koja nalaže prevenciju i edukaciju iz ove oblasti, kao i osnivanje centra za prijavljivanje svih vrsta zloupotreba interneta. Kontakt centar omogućiće roditeljima, nastavnicima, ali i svim drugim građanima, kao i samoj deci, kada posumnjaju da su bezbednost ili prava deteta na internetu ugrožena, da prijave takav slučaj ili sumnju, ali i da se informišu o potencijalnim opasnostima na internetu“, izjavila je Tatjana Matić, državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija. “Osim suzbijanja zloupotreba i unapređenja onlajn bezbednosti dece, projekat ima za cilj i prevenciju i edukaciju, kao i podizanje nivoa digitalne pismenosti kod svih građana Srbije, koje uključuje i ukazivanje na prednosti korišćenja IKT-a u obrazovanju, poslovanju, svakodnevnom životu“, dodala je Tatjana Matić.\n„Činjenica da osamdeset posto dece u Srbiji ima profil na društvenim mrežama, da deca počinju da koriste internet u sve ranijem uzrastu, a da roditelji vrlo retko nadgledaju online aktivnosti svoje dece, dovoljno govori o potrebi za unapređenjem bezbednosti dece na Internetu. Kol centar za pružanje podrške informacione bezbednosti biće jedinstveno mesto za pružanje saveta i prijem prijava u vezi sa njihovom zaštitom“, rekao je Igor Brnabić, član odbora direktora Asseco SEE.\n„Osim adekvatnog i efikasnog rešavanja problema, samim tim i smanjenja stope zloupotreba Interneta, osnivanje Kontakt centra omogućiće i vođenje statistike o vrsti, načinima i pokušajima zloupotreba, pa će se na taj način videti po prvi put koje su najveće opasnosti kada je u pitanju Srbija“, rekao je Dejan Đokić, direktor infrastrukturnih servisa Asseco SEE.\nO Asseco SEE: Asseco SEE d.o.o. BEOGRAD u Srbiji je lider u oblasti IT čija softverska rešenja pokreću čitavu domaću finansijsku industriju, od banaka, preko velikih preduzeća, do državnih institucija. Asseco SEE d.o.o. BEOGRAD pod tim imenom u Srbiji posluje od 2009. godine, a njegovi stručnjaci razvijaju softver koji se primenjuje u Srbiji i 25 zemalja sveta. Sa svojih 450 zaposlenih u Srbiji, deo je Asseco South Eastern Europe grupe, regionalnog lidera u razvoju sopstvenih softverskih rešenja i usluga u regionu Jugoistočne Evrope u finansijskom sektoru, javnoj upravi, administraciju i telekomu. Od 15 najvećih banaka u Jugoistočnoj Evropi, više od 10 banaka su već Asseco SEE klijenti. Asseco SEE grupa zapošljava više od 1.300 ljudi u 12 zemalja i članica je Asseco grupe koja je među najvećim ICT kompanija u Evropi.\nhttp://www.kovacic-spaic.rs/upload/Bezbednost na Internetu Saopštenje.doc\nŠANSA ZA IT KARIJERU\nOdržan četvrti po redu Asseco Journey\nAsseco Journey se svake godine održava kao uvod u program letnje prakse koju Asseco SEE organizuje tokom leta za studente i diplomce sa fakulteta informatičkog i elektrotehničkog usmerenja Univerziteta u Srbiji. Ove godine, prijavilo se preko 150 studenata od čega je odabrano njih 35 za julski i avgustovski termin prakse. Najuspešnijim studentima, nakon prakse, biće ponuđen i posao. Od početka programa letnjih praksi, do sada je prošlo preko 300 studenata, koji su imali priliku da nauče kako se radi u timu i rešavaju realni poslovni problemi. Čak 30 učesnika dosadašnjih praksi dobilo je posao u kompaniji Asseco SEE.\nI OVOG LETA STUDENTI PRAKSOM DO POSLA U ASEKU\nOtvoren je poziv za letnju praksu za studente i diplomce sa fakulteta informatičkog i elektrotehničkog usmerenja Univerziteta u Srbiji, u jednoj od najvećih IT kompanija u Evropi, Aseku SEE (Asseco SEE). Ove godine, pokrenut je i poseban sajt, gde studenti mogu da se prijave do 17. juna http://journey.asseco.com/. Najuspešnijim studentima, nakon prakse, biće ponuđen i posao.\n"Aseko putovanje (Asseco Journey), kako smo pre sedam godina nazvali ovaj program praksi, naš je najuspešniji projekat za edukaciju i odabir budućih uspešnih IT stručnjaka. Svake godine beležimo rast u broju prijavljenih studenata, ali i onih koje želimo da, nakon praksi, zadržimo u kompaniji,“ izjavila je Slađana Milenković, HR menadžer Asseco SEE. „Kao lider u IT sektoru, Aseko edukaciju studenata, mentorski rad i pomoć u njihovoj karijeri i zapošljavanju vidi kao svoju društveno odgovornu obavezu“, dodala je Milenković.\nAsseco SEE d.o.o. BEOGRAD u Srbiji je lider u oblasti ICT čija softverska rešenja pokreću čitavu domaću finansijsku industriju, od banaka, preko velikih preduzeća, do državnih institucija. Asseco SEE d.o.o. BEOGRAD pod tim imenom u Srbiji posluje od 2009. godine, a njegovi stručnjaci razvijaju softver koji se primenjuje u Srbiji i 25 zemalja sveta. Sa svojih 450 zaposlenih u Srbiji, deo je Asseco South Eastern Europe grupe, regionalnog lidera u razvoju sopstvenih softverskih rešenja i usluga u regionu Jugoistočne Evrope u finansijskom sektoru, javnoj upravi, administraciju i telekomu. Od 15 najvećih banaka u Jugoistočnoj Evropi, više od 10 banaka su već Asseco SEE klijenti. Asseco SEE grupa zapošljava više od 1.300 ljudi u 12 zemalja i članica je Asseco grupe, među najvećim ICT kompanija u Evropi\nO Comtrade Digital Services, Comtrade Digital Services (CDS) osnovana 1990 godine pruža strateške usluge u softverskom inženjerstvu. Kompanija ima preko 900 klijenata iz različitih industrijskih oblasti, od kojih su pojedine vodeći svetski prodavci. Comtrade Digital Services pomaže kompanijama u različitim industrijskim oblastima da osmisle soje poslovne modele uz pomoć inovativne tehnologije, kako be se uspešno izborile sa poslovnim izazovima, sprovele digitalnu transformaciju i postale lideri u svojim oblastima. Poslovanje Comtrade Digital Services je zasnovano na partnerskom modelu otvorene inovacije. Comtrade Digital Services posluje u sektorima mobilnost i putovanja, finansijska tehnologija, logistika, medicina, energija i e-učenje, javni sektor i telekomunikacije.\nO Comtrade System Integration, Comtrade Sistem Integracija (CSI) fokusiran je na pružanje pomoći kompanijama da poboljšaju svoj nastup i efikasnost uz pomoć inovativnoh usluga siste- integracije. Kompanija je osnovana 2001. godine i zapošljava više od 200 IT profesionalaca sa najvišim industrijskim sertifikatima. Kroz partnerstvo sa globalnim tehnološkim liderima, uključujući Microsoft, Oracle, IBM i EMC, CSI nudi vrhunske IT proizvode, profesionalne usluge i stručnost u dizajniranju, razvoju i integraciji sistema i aplikacija. Tokom godina, portfolio je rastao i i danas obuhvata implementaciju i dizajn data centra, cloud usluge i rešenja, DWH/BI, big data analitika, CRM, ECM, ERP i HCM.\nREZULTATI GLOBALNOG ISTRAŽIVANJA - ALARM ZA PREVENCIJU KOD DECE\nZaključci osme Međunarodne nedelje štitaste žlezde obeležene u svetu i u Srbiji\nČak 84 odsto ispitanih majki nisu mogle pravilno da prepoznaju najčešće simptome nepravilnog rada štitaste žlezde kod dece, a koji, ako se ne leče, mogu negativno uticati na rast i razvoj mozga deteta kao i na opšte zdravlje. Takođe, 58 odsto ispitanih majki nije razgovaralo sa pedijatrom o eventualnim poremećajima u funkciji štitaste žlezde kod svoje dece, rezultati su globlnog istraživanja, koje je povodom ovogodišnjeg obeležavanja Međunarodne nedelje štitaste žlezde, podržala kompanija Merck. U istraživanju je učestvovalo 1.600 majki iz 16 zemalja širom sveta.\n„Ovogodišnja Međunarodna nedelja štitaste zlezde, bila je posvećena milionima dece širom sveta koja žive sa nedijagnostifikovanim i nelečenim poremećajima u radu štitaste žlezde, možda i ne znajuć da ih imaju. Cilj kampanje, pod nazivom Hvatanje leptira, bio je da se pomogne roditeljima da nauče kako da prepoznaju najčešće simptome poremaćaja rada štitaste žlezde kod dece“, izjavila je Nevena Vidaković, Merck Srbija.\nU Srbiji je Međunarodna nedelja tiroidne žlezde propraćena nacionalnom kampanjom, u okviru koje je sproveden prvi pilot projekat skrininga u Srbiji, organizovan je simpozijum za lekare, kao i zabavno edukativni događaj za decu i roditelje u igraonici Mestašce u Beogradu.\nPreko 1.400 građana Srbije uradilo je analize hormona štitaste žlezde i konsultovalo se sa lekarima u okviru prvog pilot projekta nacionalne kampanje skrininga u Srbiji, u organizaciji Srpskog tiroidnog društva uz podršku Ministarstva zdravlja Republike Srbije i farmaceutske kuće Merck.\n„Preko 11 procenata testiranih građana ima poremećaj u radu štitaste žlezde. Teški poremećaji zabeleženi su u 3 odsto slučajeva. Preliminarni rezultati do kojih smo došli nakon pregleda analize hormona štitaste žlezde govore da smanjenu funkciju štitaste žlezde (hipotireoza) ima 7% stanovništva i 4% stanovništva ima povećanu funkciju (hipertireoza).“ rekao je prof. dr Miloš Žarković, Klinika za endokrinologiju, dijabetes i bolesti metabolizma Kliničkog centra Srbije.\nPreko 300 miliona ljudi širom sveta pati od problema sa štitastom žlezdom, od čega čak polovina njih nije svesno takvog svog stanja. Kompanija Merck već godinama unazad podržava obeležavanje Međunarodne nedelje štitaste žlezde različitim aktivnostima u Srbiji.\nMerck je vodeća farmaceutska, hemijska i life science kompanija sa ukupnim prihodom od 11,2 milijardi evra u 2012, sa istorijom koja je počela 1668. godine i budućnošću koju oblikuje oko 38.000 zaposlenih u 66 zemalja. Njen uspeh karakterišu inovacije i preduzetnički duh zaposlenih. Merck-ove poslovne aktivnosti odvijaju se pod okriljem Merck KGaA, u kojima porodica Merck ima oko 70 odsto akcija i kapitala, a manji akcionari poseduju preostalih oko 30 odsto. Godine 1917, podružnica u SAD Merck&Co oduzeta je i od tada je nezavisna kompanija. Za više informacija, posetite www.merck.rs ili www.merckgroup.com


Narodna banka Srbije upozorava banke - 381 vesti\nNarodna banka Srbije upozorava banke\nBy RedakcijaPosted on June 7, 2022 June 7, 2022\nNarodna banka Srbije očekuje od banaka u Srbiji da sprovode održivu i odgovornu poslovnu politiku, koja podrazumeva unapređivanje depozitnih poslova i očuvanje odnosno uvećanje baze deponenata i klijenata, kao i da ocene opravdanost povećanja cena određenih naknada i usluga.\nAnalizom rasta profitabilnosti bankarskog sektora Republike Srbije u odnosu na isti period prethodne godine, utvrđeno je da je na nivou bankarskog sektora povećan prihod po osnovu naknada i provizija, pre svega u vezi s pružanjem platnih usluga..\nPodsećamo da je Zakonom o platnim uslugama predviđeno da pružalac platnih usluga ima obavezu da na jasan, razumljiv i transparentan način informiše korisnike platnih usluga o naknadama koje im naplaćuje za pružene usluge. Uprkos tome što je način privlačenja odnosno zadržavanja klijenata u domenu poslovne politike banke, sa aspekta očuvanja finansijske stabilnosti, koristimo priliku da ukažemo na to da ponekad naizgled kratkoročna dobit može da se odrazi negativno na poslovanje banke u vidu dugoročnog smanjenja baze klijenata banaka.\nNarodna banka Srbije će, kao i do sada, u okviru svojih zakonom propisanih nadležnosti, donositi propise i kontrolisati bonitet i zakonitost poslovanja banaka i drugih pružalaca platnih usluga. S tim u vezi, Narodna banka Srbije će nadzirati da li se banke pridržavaju, između ostalog, odredaba ugovora zaključenih s klijentima, kao i da li posluju u skladu s postojećim propisima, poslovnom politikom, internim pravilima i procedurama, koje moraju biti u skladu sa imperativnim propisima. U tom smislu, kao institucija nadležna za očuvanje i jačanje stabilnosti finansijskog sistema, Narodna banka Srbije neće dozvoliti da se na bilo koji način naruši postignuta finansijska stabilnost i ugrozi sistem štednje u našoj zemlji.\nSvesna značaja ovog pitanja za građane, Narodna banka Srbije od marta 2019. godine objavljuje pregled naknada pružalaca platnih usluga za navedene usluge na svojoj internet prezentaciji, pomoću kojeg se može videti kolika je visina naknada za najčešće korišćene usluge povezane s platnim računom kod različitih pružalaca.\nDetaljnije informacije o naknadama koje pružaoci platnih usluga naplaćuju dostupne su u tarifi naknada pružalaca platnih usluga.\nPored toga, Narodna banka Srbije određenim regulatornim aktivnostima nastoji da poveća mobilnost klijenata kako bi klijenti mogli da vrlo lako pređu u drugu banku. Naime, korisnici mogu veoma jednostavno da promene banku, odlaskom u novu banku, od koje mogu da zahtevaju uslugu promene platnog računa, kao i uslugu refinansiranja svih obaveza u prethodnoj banci. Nova banka u kojoj otvaraju račun dužna je da preduzme sve aktivnosti koje su potrebne da se zatvori račun i izmire sve obaveze u staroj banci.\nTag: bankarske usluge Narodna banka Srbije tarife banaka\nPrevious post: Izvoz maline manji za 30 odsto\nNext post: Četvrtina radnika Fijata Srbija tehnološki višak


Beograd uvodi nove turističke ponude – Future Hospitality Leaders\n10. juna 2012. 21. oktobra 2012.\nBeograd uvodi nove turističke ponude\nSrpski glavni grad tokom predstojeće letnje sezone moglo bi da poseti 15 odsto više stranih gostiju, a njima će na raspolaganju, osim bogatog noćog života biti i mnogobrojne ture za obilazak Beograda.\nDirektor Turističke organizacije Beograda Dejan Veselinov je kazao kako je poslednjih nekoliko godina broj stranih gostiju u gradu prosečno rastao za 10 odsto. Prema Veselinovu, za prva četiri meseca ove godine zabeležen je porast od 15 odsto što se tiče dolazaka, te 18 odsto kada je reč o noćenjima.\n„Ukoliko se ovako nastavi, s obzirom da je maj bio dobar i da će leto biti veoma aktivno što se tiče dešavanja u gradu, povećanje broja gostiju sigurno neće ići ispod 10 odsto, a mislim i da će biti veće od 15 odsto, što je izuzetno dobar rezultat“, naveo je Veselinov.\nSpomenik „Pobednik“ Ivana Meštrovića na Beogradskoj tvrđavi\nVeselinov je kazao i da je najveće interesovanje za programe posete dvorskom kompleksu na Dedinju, razgledanje Beograda otvorenim autobusom, ali i brodom sa reka.\n„U poslednjih nekoliko godina puno smo uradili na ošmišljavanju novih progama za razgledanje grada, u saradnji sa transportnim preduzećima i receptivnim agencijama. Sada se već iskristalisalo nekih 15 različitih programa – šetajuće ture, razgledanje tramvajem, odlazak otvorenim autobusom na Avalu, manastirska tura, podzemni Beograd…“, izneo je Veselinov.\nNovitet koji će ove godine dočekati posetioce je program „Beograd Andrićevim koracima“, a u planu je i program „Večiti derbi“ koji podrazumeva posetu stadionima Crvene Zvezde i Partizana uz pratnju vodiča koji priča o istorijatu ovih klubova i njihovom rivalitetu.\n„Uvešćemo programe koje smo realizovali tokom manifestacije Dani Beograda, a to su „Kopitareva gradina“ i „Dom Jevrema Grujića“, naveo je Veselinov.\nTOB je kao javna služba Skupštine grada poslednjih desetak godina, po Veselinovu, kreirao dobru atmosferu za dolazak gostiju, i ponudio programe koji možda u određenom trenutku nisu bili isplativi za privredne subjekte, ali ih vremenom agencije mogu preuzeti i još više komercijalizovati na tržištu.\nVeselinov je istakao da je povećanje broja stranih turista pre svega rezultat promocije Beograda kao city break destinacije, odnosno destinacije za produženi vikend odmor. Sve je traženiji city break paket koji je napravljen u saradnji sa „JAT Airways„, aerodromom „Nikola Tesla“, receptivnim agencijama i hotelima, a koji se po ceni od 198 evra nudi u više od 30 gradova Evrope, ukazao je Veselinov, dodavši da je paket konkurentan ostalim destinacijama na tržištu.\nCity break je u današnje vreme jedan od najpopularnijih vrsta odmora i oko 50 odsto turističkih kretanja se odnosi na gradske vikende ili gradske odmore. Prema podacima Svetske turističke organizacije, tražnja za ovim vidom odmora iznosi oko 15 odsto, objasnio je Veselinov.\n„Ljudi se danas zbog krize i nesigurnosti radnog mesta najčešće odlučuju za kraće odmora, a tome su doprinele i niskotarifne avio kompanije koje su drastično smanjile cenu karte i samim tim cenu celog turističkog paketa“, kazao je Veselinov.\nZnačajan segmet čini i nautički turizam, a samo prošle godine u Beograd je kruzerima došlo oko 50.000 gostiju, što je rekordan broj.\nPrihod od ovih gostiju nije veliki, zarađuju samo agencije koje im organizuju programe, ugostiteljski objekti, transportna preduzeća, prodavci suvenira, međutim oni predstavljau dobru osnovu za budućnost jer istraživnje je pokazalo da će 80 odsto stranih gostiju preporučiti Beograd nekom od svojih prijatelja, a 87 odsto će se opet vratiti, smatra Veselinov.\nDirektor TOB je dodao da i pored svega situacija nije idealna, da postoje prepreke kao što je i dalje negativna slika Beograda i zemlje u sveta, ali da je ona vremenom postala manjeg intenziteta.\n„Ono što bi još Beograd podiglo na toj lestivici traženosti su novi smeštajni kapaciteti, otvaranje novih atrakcija, neki novi delovi grada. Beograd ima puno manifestacija, ali toga uvek treba da bude više jer to može da bude magnet ili razlog za dolazak u glavni grad“, zaključio je Veselinov.\nPosted in preuzeti tekstoviOznačeno Beograd, TOB, turizamBy FHLPostavite komentar\n← Predstavljamo studentsko udruženje „Mladi za turizam“\nU Vrnjačkoj banji očekuju dobru popunjenost smeštajnih kapaciteta →


PROJEKTOM ,,UKLJUČI SE I UNAPREDI LOKALNU ZAJEDNICU“ POBOLJŠAĆE SE EKONOMSKI POLOŽAJ ŽENA\nMarija Mitic 21-07-2021\nSavet za rodnu ravnopravnost Grada Kruševca u partnerstvu sa Agencijom za regionalni razvoj Rasinskog okruga realizuje projekat pod nazivom "Uključi se i unapredi lokalnu zajednicu".\n- U prvoj fazi smo posećivali mesne zajednice kako bi žene sa teritorije grada bliže upoznali sa nadležnostima, načinom funkcionisanja saveta mesnih zajednica i sa procedurom kandidovanja za članove saveta. Na osnovu onoga što smo videli, verujemo da će učešće žena u narednom periodu biti znatno veće. Pored ovoga, cilj nam je i da unapredimo položaj žena u lokalnim zajednicama kroz ekonomsko osnaživanje - ističe direktor Agencije za regionalni razvoj Rasinskog okruga, Stefan Ribać.\nU toku je realizacija druge faze ovog projekta, te će u periodu od 21. jula do 23. jula biti održane obuke za prvu grupu polaznica i to u prostorijama Biznis inkubator centra.\n- Teme koje će biti obrađivane u drugoj fazi projekta su izrada poslovnog plana, pravni aspekti poslovanja, izvori finansiranja, model uspešnog preduzetnika/ce, formiranje udruženja građana i priprema predloga projekata. Cilj nam je da žene koje imaju ideju, ohrabrimo da istu realizuju i budu uspešne preduzetnice - dodaje Ribać.\nObuke realizuju sertifikovani treneri Razvojne Agencije Srbije i Ministarstva Privrede.


Francuska i istorija: Šta je Pariska komuna i zašto je 150 godina kasnije i dalje važna - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Francuska i istorija: Šta je Pariska komuna i zašto je 150 godina kasnije i dalje važna\nFrancuska i istorija: Šta je Pariska komuna i zašto je 150 godina kasnije i dalje važna\n1Piše: BBC News na srpskom 18. marta 2021. 18.02\nPariska komuna – ilustracija\n„Živela komuna, živela komuna!“\nOrilo se ulicama Pariza pre tačno 150 godina dok su se sa obližnjih zgrada vijorile crvene zastave, a radnici preuzimali poluge vlasti i na izvršne funkcije postavljali delegate koji će predstavljati njihove interese.\nSve je počelo 18. marta 1871. godine, na zalasku izgubljenog Francusko-pruskog rata, u „domu revolucionarnih ideja“ i glavnom gradu nedavno formirane Treće republike.\n„Pariska komuna će u literaturi ostati upamćena kao prva radnička revolucija“, govori za BBC na srpskom Nikola Milikić – istoričar i kustos Istorijskog muzeja Srbije.\nKomuna je donela „revolucionarne zakone“ u pokušaju da odgovori na postojeći sistem, a „krucijalnu ulogu“ su tada odigrali radnici, objašnjava on.\nMračna kolonijalna prošlost uhodi Francusku\nKomuna je kratko trajala, ali je donela brojne socijalne mere i odredbe poput ukidanja stajaće vojske, noćnog rada pekara i dugova za stanarinu, oduzimanje imovine crkvi i dodeljivanje pojedinih fabrikana upravljanje radnicima.\n„Bila je to jedna ustanova gde su radnici pokušali da realizuju ideju slobode i jednakosti pri čemu su oni kontrolisali vlast u gradu, u naredna 72 dana“, kaže za BBC na srpskom naučna saradnica Instituta za političke studije, Aleksandra Kolaković.\nRegularna francuska vojska je ugušila Parisku komunu u takozvanoj „krvavoj nedelji“, koja je trajala od 21. do 28. maja 1871.\nPariska komuna i Srbija\nO Pariskoj komuni je pisao jedan od prvih srpskih socijalista Svetozar Marković u njegovom časopisu „Radenik“.\nOn je bio član Prve internacionale i savremenik ovog događaja, pa je o prilikama u Pariskoj komuni obaveštavao javnost putem njegovih novina.\nSlobodan Jovanović, srpski pravnik, akademik i političar, takođe je pisao o Francuskoj i promenama u Trećoj republici u delu „Primeri političke sociologije“.\nPored neospornog uticaja na političke ideje, pa i socijalistički sistem u Jugoslaviji posle Drugog svetskog rata, danas je nasleđe Pariske komune u Srbiji ostalo gotovo samo u imenima ulica.\nPored Beograda, ulica Pariske komune postoji i u Novom Sadu, Nišu i drugim gradovima u zemlji.\nNekada joj je bila posvećena i lekcija u školskim udžbenicima, dok se danas „pomene u nekoliko rečenica“, ističe Kolaković.\n„Ali to je u skladu sa time što nove generacije dobijaju, ja bih to nazvala „tviter znanje“ – informacije ograničenog karaktera o većini istorijskih događaja, kako iz nacionalne tako i iz svetske istorije.“\nKako je nastala Pariska komuna i šta joj je prethodilo?\nPojedini gradovi u Srbiji još uvek imaju ulice sa nazivom Pariske komune, kao što je ova na Novom Beogradu\nStvaranje Pariske komune rezultat je čitavog niza društvenih i političkih okolnosti i događaja koji provejavaju zemljom još od Francuske revolucije 1848. godine, poznatije kao Februarska revolucija.\n„To su bili česti socijalni nemiri, borba za radnička prava, antimonarhističko raspoloženje i nezadovoljstvo…“, nabraja istoričar Milikić.\nŠirom Francuske se dugo osećalo „sveopšte nezadovoljstvo među nižim društvenim slojevima i radničkom klasom“, a posebno u Parizu, tadašnjem glavnom industrijskom centru.\nVremenom su nastajali razni revolucionarni pokreti, a značajan uticaj na Parisku komunu imala je i Prva internacionala – međunarodno udruženje radnika, osnovano u Londonu 1864, koje je okupljalo socijaliste, komuniste i anarhiste.\nIstoričari su saglasni da je jedan od glavnih uzroka za njeno osnivanje bio rat koji Francuska vodila protiv Pruske, koji je trajao od jula 1870. do januara 1871. godine.\nMilikić smatra da je prelomni događaj bila bitka kod Sedana 2. septembra 1870, kada je francuska vojska pretrpela veliki poraz, i zarobljen car Nepoleon Treći.\n„Kako je ta informacija stigla do Pariza, dolazi do velikih demonstracija građana, proglašenja republike i ponovnog ukidanja carstva“, objašnjava istoričar.\nNa zgarištu Drugog francuskog carstva nastaje Treća republika koju predvodi privremena Vlada nacionalne odbrane na čijem čelu se kasnije našao Adolf Tjer, jedna od ključnih figura u gašenju Pariske komune.\nU tom periodu jača i Nacionalna garda – naoružana formacija koju većinski čine radnici.\nOni su se pobunili već krajem oktobra, kada su napali gradsku većnicu.\n„Počeli su da izvode napade na članove vlade jer je ona imala buržoaski karakter i u njoj su uglavnom bili predstavnici buržoaskih, imućnijih slojeva društva“, kaže istoričarka Kolaković.\nNemci su u međuvremenu opkolili Pariz što je dodatno otežalo život njegovim stanovnicima.\nMilikić kaže da je opsada, koja je počela krajem septembra i trajala do januara, dovela do „velike gladi“.\n„Pošto hrana nije mogla da se doturi u grad, Parižani su počeli da jedu životinje iz zoološkog vrta – na primer, slonove“, dodaje.\nU takvim okolnostima dolazi do kapitulacije Pariza krajem januara 1871. godine, posle čega je potpisano primirje Francuske i Pruske u Versaju.\nProglašenje ujedinjenja Nemačke održano je upravo u dvorcu u Versaju, nadomak Pariza, 18. januara 1871, što je dodatno razjarilo Francuze.\nBio je to jedan od njihovih najvećih nacionalnih poraza u istoriji.\nRađanje Pariske komune\nTokom vladavine Napoleona Trećeg, srušeni su pojedini delovi Pariza i izgrađeni široki bulevari, što je umnogome otežalo odbranu Komune\nUstanak koji je doveo do osnivanja Pariske komune izbio je 18. marta 1871. godine, kada je predsednik privremene vlade Adolf Tjer pokušao da otme topovsku artiljeriju od Nacionalne garde.\nNekoliko bataljona francuske regularne vojske nije uspelo da otme topove sa brda Monmartr, inače kupljene novcem stanovnika Pariza.\nVojnike je opkolio goloruki narod, pa im je komandujući general Lekomt rekao da stave bajonete na puške, napune ih i zapucaju u masu.\nNo, vojnici su se oglušili na njegove naredbe.\n„I upravo je to bio taj trenutak, mala pobeda koju su Parižani euforično prihvatili i tada se ulazi u zgrade institucija i preuzimaju stvari u svoje ruke“, govori Milikić.\nGeneral Lekomt je priveden i streljan..\nGradska uprava, stanovnici lojalni vladi i regularna vojska koja je brojala oko 40.000 vojnika napušta Pariz i odlazi u Versaj gde će se privremeno smestiti.\n„Sa njima se povlači i buržoazija, odnosno bogatiji slojevi društva, jer vide u kom smeru sve to ide, ali ne svi, neki će ostati, kao i među srednjom klasom“, dodaje istoričar.\nUbrzo potom su raspisani izbori jer su komunari, smatra Milikić, „morali da obezbede legitimitet na osnovu koga će vladati“.\nIzbori su održani 26. marta, a komuna je formalno proglašena dva dana kasnije.\n„Seti se, seti, novembar je bio peti“: Ko je lik sa najpoznatije maske na svetu\nFridrih Engels – od bogataškog sina do oca komunizma\nDva meseca Pariske komune\nU komunalni Savet – izvršno telo Komune, ušlo je 92 člana, odnosno delegata, biranih po arondismanima, to jest, administrativnim jedinicama grada.\nPariz je tada imao oko dva miliona stanovnika, a glasalo je oko 233.000 Parižana, od 485.000 njih sa pravom glasa.\nŽenama nije bilo dozvoljeno glasanje, nitije bilo kandidatkinja na izborima, kaže Milikić.\nPored Saveta, drugo „izvršno telo“ bio je Centralni komitet Nacionalne garde.\nSavet je bio ideološki raznovrstan, ali su dve najveće frakcije bili blankisti – revolucionarni socijalisti, sledbenici Luja Ogista Blankija i pristalice socijalističke škole jednog od prvih anarhista – Pjera Žozefa Prudona.\n„Veoma brzo su počele debate, a organizovani su i takozvani crveni klubovi gde su se vodile žustre rasprave.\n„Oni su nastojali da žive revolucionarnu utopiju i tako su osnovali komunu koja je istovremeno bila i zakonodavno, i radno, i izvršno telo“, kaže istoričarka Kolaković.\nKomunari su doneli brojne socijalne mere i odluke, mada ih neki autori smatraju anarhističkim ili komunističkim.\nUkinut je dečiji i noćni rad u pekarama, otpisani su dugovi za stanarine tokom perioda opsade grada, a fabrike ili radionice čiji su vlasnici napustili grad predate su radnicima na upravljanje..\n„Upravo tu ćemo videti prve radničke savete i prvi vid samoupravljanja koji će se kasnije pominjati kao ideal radničkih prava, a u socijalističkoj Jugoslaviji ćemo ga imati formalno“, kaže Milikić.\nTakođe, ukinuta je i stajaća vojska, osnivane su nove škole, bolnice, sirotišta, a članovi porodica nastradalih pripadnika Nacionalne garde dobijali su neku vrstu penzije od Komune.\nTamo daleko – na grčkom ostrvu Krf – srpskoj vojsci je jedini bio put\nDonet je i dekret o razdvajanju crkve i države.\n„Pariska komuna je imala izrazito antiklerikalni stav prema crkvi, kojoj je, shodno tome, oduzeta i nacionalizovana imovina.\n„Iako su formalno i dalje mogle da rade, crkve su uglavnom pretvarane u škole, kvartovske skuštine ili su bile otvorene za predavanja“, objašnjava Milikić.\nŠirom grada su se umesto francuske trobojke vijorile crvene zastave, spaljena je giljotina i srušeni spomenici koji su simbolizovali mržnju među narodima.\nIako je grad sa istočne strane i dalje bio opkoljen Nemcima, a francuska regularna vojska već od aprila nadirala sa zapada zatvarajući prsten oko grada, težilo se normalizaciji života u komuni.\nŽene su odigrale značajnu ulogu u ovom istorijskom događaju.\nAngažovale su se u školama i bolnicama, primane su u Nacionalnu gardu i bile na barikadama tokom borbi.\nJedna od najpoznatijih komunarki – Luiza Mišel, poznatija kao „crvena devica“ čuvena po borbenosti, posle propasti Komune proterana je iz Francuske.\nJedna od najznačajnijih žena komune je i „zaboravljena“ Lenonin Šempresi.\n„Ona je napisala članak u časopisu koji nosi naslov ,Vojnici ideja’ i upravo je u tu objašnjena suština Pariske komune“, dodaje Kolaković.\nPariska komuna je ugušena u takozvanoj „krvavoj nedelji“ od 21. do 28. maja.\nTrupe regularne francuske vojske su ranije zauzimale utvrđenja oko grada, da bi od 21. maja krenuli da ulaze u Pariz i osvajaju deo po deo.\nNacionalna garda je bila organizovana po kvartovima, što im je, navodi Milikić, onemogućilo da „sprovedu veliku kontraofanzivu koja bi možda zaustavila nadiruće trupe francuske vojske“.\nBarikade postavljene širom Pariza su vojnici lako savladavali zbog širokih bulevara koje je Napoleon Treći izgradio tokom vlasti .\n„Siromašniji kvartovi su se grčevitije branili, dok su se u delovima u kojima su živeli viši staleži, vodile manje borbe“, ističe istoričar.\nNaposletku, komunari su poraženi i veliki broj je uhapšen.\nMilikić kaže da su suđenja bili kratka, a presude „izricane odmah“.\nOni koji su proglašavani krivima su zatvarani, proterivani, kažnjavani prisilnim radom ili streljani.\nUbijeno je između 20.000 i 30.000 komunara.\nNostradamus i navodno proročanstvo o korona virusu\nUputstvo o karantinu i distanciranju staro 432 godine\nJedno od većih egzekucija izvršeno je kod Zida federalaca, severnog zida pariskog groblja Per Lašez gde je poslednjeg dana „krvave nedelje“ streljano 147 učesnika Pariske komune.\n„Kasnije je tim preostalim braniocima Belvila, radničkog dela predgrađa Pariza, podignut spomenik.\n„To je i dan danas mesto koje svedoči o ovom događaju i na kome se održavaju komemorativne svečanosti, a bilo je i mesto okupljanja kasnije“, objašnjava Kolaković.\nStreljani su i pripadnici pobunjeničke Nacionalne garde, a među žrtvama su bili nadbiskupi i crkveni sveštenici.\nPosle gušenja komune, u Pariz se vraća privremeno izmeštena vlada.\nPredsednik versajske vlade Adolf Tjer ubrzo postaje prvi predsednik Treće republike, da bi ga na tom mestu 1873. nasledio Patris Mak Maon, general koji je predvodio francuske trupe u razbijanju Pariske komune.\nIncest i Habzburzi – vilica otkrila tajnu najmoćnije dinastije u Evropi\nMata Hari – od glamura i erotike do špijunaže i streljačkog voda\nNasleđe Pariske komune\nAleksandra Kolaković smatra da je Pariska komuna „jedan od događaja čiji eho dugo opstaje“.\nOna za Francusku predstavlja „prelaz ka republikanskom uređenju i postepeni, definitivni raskid sa monarhističkim idejama i tendencijama“.\n„Ipak, zbog oružanog preuzimanja političke vlasti Pariska komuna je dugo i opravdano imala negativan prizvuk“, dodaje Kolaković.\nNjen značaj se ogleda i u tome što je radništvo tada uključeno u „neposrednu vlast“, kao i kroz uticaj koji je kasnije izvršila na „organizovanje radničkih partija“.\nFrancuska se i posle Komune suočava sa „nizom štrajkova, potreba za rešavanjem radničkih problema i poboljšanjem položaja radnika“, a njen duh je provejavao i u drugim delovima sveta.\nMilikić smatra da je njeno nasleđe i te kako bilo izraženo kod anarhista, na primerima Kronštatkog ustanka iz 1921. godine u Rusiji, Španskog građanskog rata od 1936. do 1939. i kod ukrajinskog anarhiste Nestora Mahnoa.\nKod komunista je „očigledan uticaj izvršila“ u Oktobarskoj revoluciji.\n„Dosta se pominjala i u studentskih demonstracijama u Parizu maja 1968, a slične nerede možemo i danas da vidimo sa (pokretom) Žuti prsluci“, dodaje istoričar.\nKolaković kaže da se uticaji Pariske komune primećuju u Francuskoj kod „levih učenja“ i dalje prisutnih, pre svega u „intelektualnom životu“.\n„Pored Pariske komune i revolucije, prisutna je i tema samoupravljanja i one su izuzetno privlačne naučnicima i medijima.\n„A koliko je Pariska komuna bitna Francuzima danas svedoče i naučne konferencije koje se uprkos pandemiji ovih dana održavaju povodom 150. godišnjice“, zaključuje istoričarka.\nStefanović (SSP): Vučić i dalje ne sme da saopšti sa kim je komunicirao\nBalkan i istorija: Dimitrije Tucović – socijalista koji je branio Albance, prkosio imperijalizmu i ratovao za Srbiju\nFrancuska i islam: Načelnik Generalštaba francuske vojske o kontroverznom pismu – „napustite armiju pa se bavite politikom“\n18. marta 2021. u 18.37\nPo Srbiju je ovaj dogadjaj inicirao loše posledice. Počevši od rada Svetozara Markovića u unazadjivanju industrijske revolucije u Srbiji, do komunista koji su na silu osvojili vlast u drugom svetskom ratu i ostavili strašne poedice


Najveći ekonomski događaji koji nam prijete u narednih 10 godina – Mreža za izgradnju mira\nSvijet se kreće ka oluji finansijskih, političkih, socio-ekonomskih i ekoloških rizika, a posebno se izdvaja 10 ekonomskih činjenica koje ukazuju na probleme od kojih ne možemo da pobjegnemo.Prvo će se svijet suočiti sa dugovima i neplaćanjima. Odgovor političara povući će veliko povećanje fiskalnog deficita država, od 10% BDP-a ili više.Još gore, piše Telegraf biznis, gubitak prihoda mnogih domaćinstava i firmi znači da će nivoi duga privatnog sektora takođe postati neodrživi, što potencijalno može dovesti do masovnih otkaza i bankrota.\nZajedno sa visokim nivoima javnog duga, sve je to znak težeg oporavka.Prijeti nam i demografska bomba u naprednim ekonomijama. Kriza COVID-19 pokazala je koliko je važno da se kolač javne potrošnje dodijeli i zdravstvenim sistemima. Ipak, s obzirom na to da većina razvijenih zemalja ima staračka društva, finansiranje takvih troškova u budućnosti će povećati dugove.Kako navodi ovaj portal, pored duboke recesije, kriza stvara i veliki pad vrijednosti robe (neiskorišćenih mašina i kapaciteta) i tržišta rada (masovna nezaposlenost), kao i kolaps cijena robe poput nafte i industrijskih metala. To čini deflaciju duga vjerovatnom, povećavajući rizik od nesolventnosti.


Nove regulative o zakupu „vezuju ruke” vlasnicima i investitorima\nBerlin/Barselona/Njujork – Skok cene zakupa nekretnina u evropskim ekonomskim centrima, od svetske ekonomske krize 2008. do danas, počeo je značajno da utiče na investicione odluke njihovih žitelja. Međutim, novitet jeste to da ovaj trend počinje da utiče i na odluke lokalnih i državnih vlasti, tj. promene regulativa u vezi sa nekretninama.\nBerlin, 18. jun 2019. godine. Od pomenutog dana tržište nekretnina u najjačoj ekonomiji Evropske unije više nije i neće biti isto. Naime, berlinski senat tog dana je usvojio nacrt zakona kojim se predviđa zamrzavanje cene za izdavanje nekretnina narednih pet godina, a odluka bi trebalo da stupi na snagu već u januaru 2020. godine.\nKako navodi nacrt zakona, prioritet jeste zamrzavanje cena izdavanja svih stanova u Berlinu u narednih 5 godina, čime je prema procenama obuhvaćeno oko 1,5 miliona jedinica.\nJedan deo regulative odnosi se i na povećanje cene izdavanja nakon renoviranja i modernizacije nepokretnosti, a zakon je i za to predvideo ograničenja. Tačnije, vlasnici stanova moći će da podignu cenu rente stanova posle rekonstrukcije samo u slučaju dobijanja posebne dozvole lokalnih vlasti, ali i to povećanje neće moći da bude više od 0.50€ po kvadratnom metru.\nZanimljivost je i to da će se zakon primenjivati retroaktivno od 18. juna 2019. godine od kada je izglasan u berlinskom predstavničkom domu, kako bi sprečio eventualnu zloupotrebu zakupodavaca koji bi u međuvremenu mogli da drastično podignu cene izdavanja i time nadomeste zamrzavanje cena narednih godina.\nMnogi se pitaju šta je zapravo uzrok ovih mera, ali kao što to često biva na tržištu – ne postoji jedan tačan odgovor na ovo pitanje. Naime, kako piše američki list Bloomberg, u slučaju Berlina ovom trendu je sigurno doprineo nagli ekonomski razvoj grada i porast cene izdavanja nekretnina za više od 50% od 2011. godine.\nTakođe, list navodi da u ovom gradu zakupci stanova čine većinu, budući da je u prošlosti grad važio za jedan od jeftinijih centara u Nemačkoj. Ipak, ubrzani uspon prestonice najveće ekonomije Evropske unije u poslednjih 12 godina učinio je kompanije koje posluju u oblasti nepokretnosti na tržištu jednima od onih sa najvećim rastom na nemačkoj berzi.\nIako su cene iznamljivanja stanova u Berlinu skočile 7% samo u prvom kvartalu 2019. godine, one su i dalje niže od proseka u konkurentskim prestonicama Evropske unije. Kako se navodi u istraživanju BBC-a, prosečna cena rente opremljenog stana u glavnom gradu Nemačke iznosi oko 1,100€ mesečno, dok u Londonu iznajmljivanje dvosobnog stana stoji oko 1,760€ na mesečnom nivou u delu grada blizu centra.\nOno što komplikuje situaciju na tržištu nemačke prestonice jeste stroga građevinska regulativa koja odužava izgradnju stambenih blokova (od nacrta do završetka gradnje) često i do 15 godina, što je duplo duže u poređenju sa vremenom potrebnim za postavku istih blokova u Ujedinjenom Kraljevstvu.\nDodatno, debata se trenutno vodi i o tome ko je nadležan za uvođenje pomenutih regulativa u Berlinu i da li će se one proširiti na celu zemlju, budući da su pojedini predstavnici političkih partija već najavili moguću kopiju zakona u Bremenu i drugim gradovima.\nPrimer Barselone i referentnog indeksa\nSudeći prema podacima koji dolaze iz ostalih zemalja Evropske unije, postoje indicije da će i drugi centri slediti sličan primer. Prema pisanju magazina Forbes, regionalna vlada u Barseloni već je izglasala u maju 2019. godine zakon kojim se reguliše tržište nekretnina.\n„Kontroverzni zakon”, kako ga karakteriše autorka teksta u Forbes-u, predviđa kontrolu cene nekretnina kroz zvanični referentni indeks cena i to u naseljima gde su cene zakupa stanova disproporcionalne ili tamo gde postoji visoka potražnja.\nPomenuta regulacija se odnosi samo na nekretnine do 150 kvadratnih metara, čiji će porast cene biti kontrolisan time što će biti ograničen na skok od 10% do 20% iznad zvaničnog referentnog indeksa koji zapravo predstavlja prosečnu cenu kvadrata na određenoj lokaciji.\nDrugim rečima, ukoliko se nepokretnost nalazi na atraktivnoj lokaciji koja poseduje bazene ili parkove, vlasnik će moći da podigne njenu cenu izdavanja do 15% iznad referentnog indeksa ili do 20% u slučaju da je nekretnina nova ili renovirana, ali ne i više od toga.\nIza pomenute odluke, sudeći prema podacima portala Fotocasa koji se bavi nekretninama, verovatno stoji bum na tržištu nekretnina u Kataloniji. Za samo četiri godine, od 2013. do 2017. godine, cena zakupa u ovom regionu porasla je čak 49%, dok je u prestonici Španije, Madridu, taj skok iznosio 27%.\nSlične ideje o ograničavanju rasta cene zakupa nekretnina postoje i u drugim razvijenim državama Evropske unije poput Francuske i Austrije. U skladu sa time, francuski lokalni parlamenti već imaju mogućnost da limitiraju povećanje cena iznajmljivanja stambenih jedinica na najviše 20% skuplje u odnosu na prosek određene zone grada, a Pariz i Lil su već izrazili spremnost da implementiraju te mere.\nU Austriji je vlada fokusirana više na povećanje ponude na tržištu i regulisanje cene kroz ponudu i potražnju, tačnije akcenat je na izgradnji socijalnih stanova koji čine iznad 20% ukupnih nekretnina dostupnih na tržištu ove srednjoevropske zemlje.\nNjujork – ograničavanje zakupodavaca kao odgovor na astronomske cene\nZanimljiva situacija se događa u isto vreme ove godine i preko Atlantika, a cilj mešanja države na tržištu nepokretnosti je vrlo sličan pomenutim evropskim primerima – zaštita stanara i ograničenje naglog rasta cena iznajmljivanja stambenih jedinica.\nNjujorške nadležne agencije postigle su u junu 2019. godine dogovor o paketu mera koje će poboljšati zaštitu zakupaca, a dovešće i do najveće revizije zakona u poslednjih nekoliko decenija koji se odnose na najamnike u ovoj američkoj državi.\nJedna od mera, između ostalih, biće i to da će zakupodavcima biti ukinut tzv. „bonus za prazne nekretnine” koji je im je dozvoljavao podizanje cene najma do 20% kada zakupac napusti stambeni objekat.\nDodatno, vlasnici nekretnina koji su svojim zakupcima izdali stan ispod tržišne cene u određenom trenutku, neće moći da podignu cenu prilikom obnove ugovora, dok će cena iznajmljivanja stanova koji prođu kapitalnu rekonstrukciju moći da bude podignuta maksimalno za 2%.\nTrenutno je u gradu Njujorku moguće podići cenu rente 6% posle kapitalne investicije u nekretninu, dok je u ostalim delovima države Njujork to moguće uraditi za 15%.\nUz navedena ograničenja, dodatna zaštita zakupaca obezbeđena je merama poput ograničenja depozita za najam nekretnine u iznosu jedne mesečne rate rente, kao i striktnije procedure prema zakupodavcu kako bi kauciju vratio najamniku posle izlaska iz nekretnine.\nZanimljiva mera odnosi se i na zakupodavce kada govorimo o povećanju cene zakupa i produženja najma, budući da će biti obavezni da unapred jave zakupcu svoju nameru da povećaju rentu kada taj porast iznosi više od 5% ili u slučaju da ne žele da produže ugovor sa najamnikom.\nPomenute regulative u Evropi i SAD-u predstavljaju tržišnu regulaciju sa jedne strane, ali i pokušaj ograničavanja efekata slobodnog tržišta i enormnog rasta cena nekretnina koji stvara dodatni jaz između bogatih i siromašnih sa druge strane.\nKako navodi poslednja studija federalnih podataka iz SAD-a, u ovoj zemlji je oko 40% mladih između 25. i 34. godine u 2018. godini posedovalo svoju nepokretnost, dok je taj broj iznosio 48% samo 17 godina ranije.\nNa kraju, ali ne i najmanje važno, rast cena stambenih jedinica značajno je pretekao rast primanja u mnogim razvijenim zemljama sveta. SAD su samo jedan od primera, budući da je od 2000. do 2017. godine medijana cene nekretnina porasla 21% posle usklađivanja sa inflacijom, dok se medijana primanja podigla tričavih 2%.\nSve ove odluke dolaze u zanimljivom trenutku, kada mnogi poznati svetski ekonomisti i analitičari najavljuju dolazak nove ekonomske krize 2020. godine, te sa sobom nose posebnu težinu i mogući uticaj na tržište.\nTag:berlin, investicije, nemacka, španija, srbija


Beta 10. maja 2022. 17:55\nSpecijalni izvestilac Nemačke za Zapadni Balkan, Manuel Saracin, razgovarao je danas u Beogradu s predstavnicima koalicije „Moramo“ o evropskim integracijama Srbije i uskladjivanju njene spoljne politike sa EU, saopštila je članica te koalicije, „Ne davimo Beograd“.\nTaj sastanak, deo zvanične posete nemačkog izvestioca Srbiji, dogovoren je prilikom nedavne posete Berlinu Dobrice Veselinovića i drugih predstavnika „Ne davimo Beograd“, navodi se izjavi dostavljenoj agenciji Beta.\nVeselinović je naveo da je „na sastanku bilo reči o neophodnosti daljeg toka evropskih integracija Srbije i neophodnost usklađivanja spoljne politike sa EU“.\n„Pored trenutne krize sa energentima, razgovarali smo i o načinima da Srbija krene u trajno rešavanje zavisnosti i od stranih energenata, ali i od fosilnih goriva i poveća udeo obnovljivih energenata u ukupnoj potrošnji“, rekao je on.\nNaglasio je da je „Srbiji neophodna pravična energetska tranzicija na obnovljive izvore energije“.\nPredstavnici koalicije „Moramo „su istakli da su za Srbiju važni usklađivanje spoljne politike sa EU, kao i podizanje standarda u oblastima kao što je borba protiv organizovanog kriminala, očuvanje životne sredine i sloboda medija.\nOni su kazali da smatraju i da je podizanje standarda važno, „možda i najviše“, u domenu smanjenja društvenih nejednakosti i podizanja kvaliteta života građana.\nNa sastanku sa Saracinom u prostorijama „Ne davimo Beograd“ su bili Dobrica Veselinović, Nebojša Zelenović, Đorđe Miketić i Radomir Lazović.


Kon: Polazak u školu suštinsko pitanje - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Kon: Polazak u školu suštinsko pitanje\nBEOGRAD – Epidemiolog i član Kriznog štaba Predrag Kon izjavio je danas da je polazak u školu suštinsko pitanje, jer se 1. septembar približava i dodao da je štab danas dobio dopis Ministarstva prosvete sa modelima nastave.\n“Neke neke stvari su pretpostavljam, sami prosvetari dobro procenili, jer je važno da oni sami procene da li je moguće održati takvu nastavu, s obzirom na broj nastavnika, kapacitet škola… Zamisao je jedno, sprovođenje je druga stvar. Na detaljna pitanja kako će se to sprovoditi, sada ne znam da odgovorim”, rekao je Kon.\n“Sve mora da se prodiskutuje, nije jednostavno donositi odluke po tom pitanju”, dodao je on.\n“Postoji i niz pitanja, šta ćemo kada ovo počne da se smiruje, da li će se popuštati sve mere ili će neke stvari trajno biti zabranjene, što je teško.. Diskutovaćemo krajnje ozbiljno u Kriznom štabu i šire”, rekao je Kon.


RISTIĆ TRČAO 13.64sec na 110m SA PREPONAMA - Atletski Savez Beograda\nRISTIĆ TRČAO 13.64sec na 110m SA PREPONAMA\nNa takmičenju u Klermontu (USA) gde se nalazi nacionalni trening centar za sve sportove, ovog vikenda održano je atletsko takmičenje na kome su se održavale samo sprinterske discipline i skokovi. Srpski reprezentativac Milan Ristić (Partizan) imao je tu priliku da trči na 110m prepone i testira opet svoju brzinu. Ristić je u kvalifikacijama trčao 13.68s sa vetrom +2.4, dok je u finalu dva sata kasnije trčao malo brže 13.64s, ali sa dozvoljenim vetrom (2.1).\n“Sve ide po planu kako smo zamislili, a to je da na svakom takmičenju trcim brže , osecam se odlično i spreman sam. Samo da ostanem zdrav i bice odlično, za rezultate ne brinem”, rekao nam je Ristić. Sledeće takmičenje na kom će trčati biće “Tom Janes Invitational” na Univerzitetu Florida, gde je takmičio pre dve nedelje.\n“Mi smo zadovoljni napretkom i nadamo se da će ova sezona biti najbolja u mojoj trkačkoj karijeri do sada”, istakao je srpski atletičar na 110m prepone.\nhttp://atletskisavezbeograda.com/wp-content/uploads/2014/10/Milan-Ristic.jpg 272 634 asb http://atletskisavezbeograda.com/wp-content/uploads/2018/03/logo2-300x171.png asb2015-04-21 10:58:372015-04-21 10:58:37RISTIĆ TRČAO 13.64sec na 110m SA PREPONAMA\nSILAS SANG POBEDNIK 28. BEOGRADSKOG MARAT0NA IN MEMORIAM – BORISAV PISIĆ (31.01.1949. – 21.04.2015.)