Društvenim mrežama zavrtela se priča oko pojedinih reči koje, ako je sudeći prema komentarima, razume samo jedan deo Srbije.\nSvaki grad ima svoj način priče po kojoj se razlikuje od drugih, a to je slučaj i sa Kraljevom.\nJedna Kraljevčanka, prelaskom u Beograd, odlučila je da prijateljima sa Fejsbuka, objasni neke stvari, tačnije otkrije reči koje se u njenom rodnom gradu koriste.\n"Mentalać - budala... Izraz koji se koristi u centralnoj Srbiji, posebno u Kraljevu. Sidža - period izuzetno visokih temperatura u letnjem periodu. Obično traje od 12 do 14 sati, u gorim slučajevima od 11 do 18 sati. Tada nije preporučljivo izlaziti van bez preke potrebe. Verovatno se koristi samo u Kraljevu. Bluzon - muška dukserica. Kraljevački sleng, moguće je da se koristi još negde", napisala je Kraljevčanka.\nNa ovaj način je svoje sugrađane slatko nasmejala, a drugima otkrila koje reči se koriste u njenom gradu.\nVEROVALI ILI NE U ovom mestu se govori čak 138 JEZIKA\n"NIJE FER DA SPAVAM U NEKIM STRAĆARAMA" Maja na nastupima traži isključivo hotele sa PET ZVEZDICA, a zbog ove izjave region je na nogama


Ekonomski forum na Jalti — evropski biznis protiv sankcija Rusiji - 11.04.2018, Sputnik Srbija\nUprkos sankcijama i pritiscima Zapada i Ukrajine, četvrti Međunarodni ekonomski forum, koji će od 19. do 21. aprila biti održan u Jalti, na južnoj obali Krima... 11.04.2018, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Olivera IkodinovićKonferencija za novinare u Moksvi\nUprkos sankcijama i pritiscima Zapada i Ukrajine, četvrti Međunarodni ekonomski forum, koji će od 19. do 21. aprila biti održan u Jalti, na južnoj obali Krima, okupiće više od tri hiljade učesnika iz više od 60 zemalja sveta, među kojima je i Srbija.\nSrpsku delegaciju činiće predsednik Srpskog pokreta Dveri Boško Obradović, direktorka Centra za geostrateška istraživanja Dragana Trifković i predsednik Skupštinskog odbora za Srbe u regionu i rasejanju Ivan Kostić.\nOsim predstavnika evropskih zemalja, kao što su Austrija i Nemačka, na forumu će učestvovati i delegacije iz većine afričkih zemalja, kao i zemalja Latinske Amerike, rekao je kopredsednik organizacije „Poslovna Rusija“ Andrej Nazarov.\n11 April 2018, 07:12\nKako je naveo, najbrojnija strana delegacija od oko 100 biznismena, preduzetnika i javnih radnika dolazi iz Sirije, i planirano je potpisivanje na desetine sporazuma.\nOčekuje se da će biti potpisani investicioni sporazumi na ukupnu sumu veću od 100 milijardi rubalja.\n„Prema preliminarnim procenama, ta suma će iznositi 100 milijardi rubalja. Nadamo se i želeli bismo da ona bude i oko 200 milijardi. Uvereni smo da će suma biti veća nego prošle godine, jer je i broj učesnika veći, kao i broj investitora i velikih biznismena“, rekao je Nazarov.\nOn je precizirao da su prošle godine potpisani ugovori vredni 100 milijardi rubalja, a da se ove godine planira zaključivanje investicionih sporazuma, pre svega u oblastima kao što su građevina, turizam i vinarstvo.\nGlavna tema foruma biće „Budućnost sveta. Budućnost Rusije“. Nazarov je naveo da će u okviru foruma biti održano 67 događaja, od kojih je više od 40 poslovnih. Oni će biti posvećeni temama kao što su digitalna ekonomija, digitalna bezbednost, kriptovalute, blokčejn i građevina. Takođe, biće reči i o investicionom potencijalu Krima i njegovoj slobodnoj ekonomskoj zoni.\nOn je dodao da će se u okviru foruma održati događaj „Poslovni hab“, koji će biti posvećen razvoju poslovnih odnosa između Krima i Moskve, a da će moskovska delegacija imati status počasne i da će biti najbrojnija u poređenju sa drugim ruskim regionima.\nRusija ne moli da joj se ukinu sankcije\n26 Februar 2018, 12:52\nNazarov je istakao da uprkos pritiscima i sankcijama Zapada Jaltinski međunarodni ekonomski forum svake godine postaje sve veći, uticajniji i efikasniji.\nKrim ima pravo na samoopredeljenje\nGovoreći na konferenciji za štampu u Moskvi, posvećenoj predstojećem forumu na Jalti, austrijski političar Gerhard Dorfler je istakao da Austrija ne podržava sankcije Velike Britanije i drugih zapadnih zemalja protiv Rusije zbog „slučaja Skripalj“.\n„Engleska izlazi iz EU, ali hoće da ima političku težinu i želi da utiče na procese“, rekao je on.\nOn je istakao da Austrija želi da održava prijateljske veze i sa EU, kao i sa Moskvom.\nDorfler je, govoreći o pogoršanju odnosa Moskve i Zapada zbog prisajedinjenja Krima Rusiji, naglasio da narod ima pravo na samoopredeljenje, podsećajući na koruški referendum, održan 1920. godine, kada su građani odlučivali da li će ta pokrajina biti u sastavu „Austrije ili Jugoslavije“, odnosno tada Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca.\nPredsednik Srpskog pokreta Dveri Boško Obradović je istakao da tročlana srpska delegacija dolazi na Jaltu da učestvuje u stvaranju savremenog međunarodnog ekonomskog poretka koji će biti oslobođen političkih pritisaka.\nOn je takođe istakao da se savremena Evropa i svet ne mogu se zamisliti bez Rusije.\n„Paradoksalno, dok ovih dana jačaju antiruski politički potezi širom Evrope — u Evropi nikada nije bio jači blok političkih partija koje žele Evropu nacija, a ne EU kao američku koloniju, i koje su za mnogo čvršću i bolju saradnju sa Rusijom“, rekao je Obradović, dodajući da je ovogodišnji 4. Međunarodni ekonomski forum na Krimu izuzetno važan događaj u tom smislu.\nKako je dodao, posebno je u ovim teškim danima diplomatske krize i antiruske propagande važno poslati pozitivne signale čitavoj Evropi, kao i podršku Rusiji.\n„Budućnost sveta je i te kako povezana sa budućnošću Rusije“, dodao je on.\nObradović je ocenio da su teme konferencije na istorijskoj Jalti veoma važne za ekonomsku saradnju u Evropi, a da njegova partija u ekonomskoj saradnji sa Rusijom i evroazijskim integracijama vidi veliku perspektivu, posebno zato što je ekonomska saradnja sa Zapadom često uslovljena nekim političkim pritiscima, poput odricanja Srbije od KiM.\n„Ono što je važno napomenuti jeste da je Krim u ovom trenutku postao jedno veliko gradilište i da se razvija ogromnom brzinom: putna infrastruktura, turizam, poljoprivreda… Zbog toga su oči čitavog sveta sada uprte u Krim, jer sada tu postoje ogromne nove investicije i ogromne šanse za novi biznis…“, rekao je Obradović za Sputnjik.\nOn je dodao da srpska delegacija želi da se upozna sa svim novim projektima i tendencijama koje su prisutne na Krimu, izražavajući istovremeno nadu da će to biti početak jedne nove ekonomske saradnje, koja će voditi ka tome da se što veći broj srpskih privrednika uključi u trku za velikim poslovima koji su otvoreni na tom poluostrvu.\nObradović tu vidi šansu za srpske građevinare, ali i mogućnost saradnje u oblasti poljoprivrede i turizma.\nDirektorka Centra za geostrateška istraživanja Dragana Trifković je, na konferenciji u Moskvi, rekla da je „Srbiji potrebna saradnja i sa EU i sa Rusijom“, ističući i da Srbija računa na strane investitore.


Francuska uvodi vladinu službu za isplatu alimentacija\nTanjug 5. januara 2021. 20:07\nPARIZ – Francuska uvodi novu vladinu službu ovlašćenu da direktno uzima novac sa računa roditelja koji ne plaćaju alimentaciju, sa ciljem pružanja finansijske pomoći brojnim samohranima porodicama, od kojih većinu čine samohrane majke sa decom, prenosi AP.\nPredsednik Emanuel Makron je u postu na tviteru osudio neuplaćivanje alimentacije, koju je opisao kao nepodnošljivu situaciju za stotine hiljada samohranih roditelja, pre nego što je posetio agenciju u Turu u centralnoj Francuskoj koja će pružati nove usluge.\nOsim što ima za cilj da smanji finansijski pritisak na porodice samohranih roditelja, mera takođe ima za cilj da spreči pretnje od strane onih koji ne isplaćuju alimentaciju.\nNovi sistem predviđa da svaki roditelj može da potraži usluge nove službe, bez obzira na to da li se drugi roditelj slaže sa tim ili ne. Služba omogućava isplatu alimentacije do detetove navršene 18. godine.\nVlasti Francuske procenjuju da između 30 i 40 odsto alimentacija ne bude isplaćeno ili bude isplaćeno samo delimično ili sa zakašnjenjem, što najmanje 300.000 porodica dovodi u finansijsku nesigurnost.\nSamohrani roditelji sa decom čine četvrtinu porodica u Francuskoj, a 85 odsto takvih roditelja su žene. Trećina ovih porodica živi u siromaštvu, a prosečna mesečna alimentacija u iznosu od 170 evra za svako dete je od velike pomoći.\nPitanje o isplati alimentacija iskrslo je 2019. godine, tokom velike debate koju je Makron pokrenuo kako bi građanima omogućio da izraze nezadovoljstvo nakon nedelja antivladinih protesta.\nBio sam zapanjem brojem žena koje su mi rekle da ne mogu da žive pristojno, jer im se ne isplaćuju alimentacije, rekao je francuski predsednik tada.


Non paper - 1\n16. 05. 2021 10:39\nBEOGRAD - Predsjednik Slovenije Borut Pahor izjavio je da u vrijeme posjete Sarajevu nije znao za "non pejper", a da je zbog zabrinutosti da neko vjeruje da je moguće mirnim putem promijeniti granice postavio pitanje članovima Predsjedništva BiH da li mogu mirno da se raziđu.\n"Mislim da ta žena nije pisala non-pejper"\n29. 04. 2021 14:16\nBEOGRAD - Aleksandar Vučić, predsjednik Srbije, rekao je da misli da non-pejper o Kosovu nije pisala Angela Ajhorst.\nDelegacija EU: Ajhorst ni iko iz EU nema veze s "non-pejperom"\n29. 04. 2021 13:41\nBEOGRAD - Delegacija Evropske unije u Srbiji saopštila je danas da oštro odbacuje tvrdnje da je izvršna direktorka Evropske službe za spoljne poslove (EEAS), Angelina Ajhorst, autorka takozvanog non-pejpera o budućnosti Kosova.\nOtkriveno ko bi mogao da stoji iza "non-pejpera"\n29. 04. 2021 09:56\n"Non pejper pravio neko lukaviji od mene, sumnjam na jednu ženu"\n27. 04. 2021 12:48\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je "non pejper" o Kosovu i Metohiji smislio neko mnogo pametniji i lukaviji od njega.\nI francuska ambasada negirala postojanje "non pejpera"\n27. 04. 2021 12:39\nPRIŠTINA - Poslije njemačke, i francuska ambasada u Prištini negirala je danas da stoji iza takozvanog "non pejpera" po kome će se Beograd i Priština međusobno priznati.\nOglasio se njemački ambasador nakon pisanja "Kohe"\nPRIŠTINA - Nakon pisanja prištinske "Koha ditore" da su došli u posjed "non pejpera", za koji tvrde da su ga sastavile Njemačka i Francuska, oglasio se njemački ambasador Jorn Rohde.\n27. 04. 2021 10:36\nLJUBLJANA - Ministar spoljnih poslova Slovenije Anže Logar izjavio je danas da ne postoji "fantomski non pejper" na Zapadnom Balkanu koji pojedini mediji pripisuju Sloveniji, i da su rasprave o tome naštetile Sloveniji, kao i Bosni i Hercegovini.\n"Koha" tvrdi da je dobila "non pejper"\n27. 04. 2021 09:25\nPRIŠTINA - Prištinska "Koha" je, pod oznakom ekskluzivno, objavila da je dobila takozvani non pejper koji su navodno pripremile Njemačka i Francuska, kao zajedničku inicijativu za nastavak dijaloga Beograda i Prištine i njegovo zaključivanje konačnim sporazumom.\n22. 04. 2021 21:21\nPRIŠTINA - Ministar vanjskih poslova Njemačke Heiko Maas izjavio je danas u Prištini da je ponovno prekrajanje granica na Balkanu opasna tema koja prema njegovoj ocjeni nije realna.


Takmičenje recitatora „Pesniče naroda mog“ – ONLINE – Kulturni centar\nTakmičenje recitatora „Pesniče naroda mog“ – ONLINE\nOpštinsko takmičenje recitatora „Pesniče naroda mog“ u organizaciji Kulturnog centra Gornji Milanovac i Saveza amatera Srbije biće organizovano u subotu, 3. aprila 2021. godine od 10 sati.\n– U cilju očuvanja tradicije Smotre recitatora, duge više od pola veka, naročito u cilju podrške deci i mladima koji gaje ljubav prema poeziji i recitovanju, želimo da na svaki, pre svega bezbedan način, omogućimo deci da svoj talenat pokažu na ovom takmičenju.\nS obzirom na veoma lošu epidemiološku situaciju u celom svetu, pa i u našoj zemlji, izazvanu korona virusom, koja je potpuno promenila način rada i života u svim segmentima, prinuđeni smo da organizaciju ovogodišnje Smotre recitatorima prilagodimo novim okolnostima, obaveštavaju organizatori 52. Smotre recitatora Srbije, Savez amatera Srbije i Centar za kulturu Valjevo.\nOdluka organizatora je da se ove godine 52. Smotra recitatora Srbije ,,Pesniče naroda mog“ održi, u ONLAJN formatu na svim nivoima takmičenja.\nTo znači da takmičari neće nastupati ,,uživo“, već će organizatorima biti dostavljani snimci njihovog nastupa. Žiri na svim nivoima takmičenja zasedaće ,,uživo“, a snimci će im biti emitovani u kontinuitetu za svaku kategoriju posebno, kao što je to slučaj i u normalnim okolnostima.\nKako bismo takmičarima i njihovim mentorima (pedagozima) omogućili jednake uslove takmičenja, šaljemo vam detaljne instrukcije organizacije svih nivoa ovog takmičenja.\n52. Smotra recitatora obaveštenje\nIzložba „Rade Rančić – život među knjigama“\nMinijaturni bijenale 4\nPredstava: “Istočni anđeo”


Vojna bolnica : Južne vesti\nPoginula pacijentkinja u niškoj Vojnoj bolnici, skočila sa prvog sprata\n10:33, 31. 5. 2021.\nPacijentkinja M. S. preminula je nakon što je juče poslepodne skočila sa prozora Vojne bolnice, navodi se na sajtu Ministartva odbrane Republike Srbije.\nPet dana od prelaska u kovid režim Vojna bolnica u Nišu skoro popunjena\n15:50, 2. 4. 2021.\nIako je Vojna bolnica u Nišu prešla u kovid režim pre samo pet dana, trenutno je na lečenju 66 pacijenata, pa su kapaciteti skoro popunjeni, jer je obezbeđeno ukupno 86 ležajeva, saopštavaju iz Ministarstva odbrane. Epidemiološka situacija je zabrinula i ministra Nebojšu Stefanovića, koji je danas posetio tu ustanovu, te pozvao sve građane da, kako piše u saopštenju, budu maksimalno disciplinovani i da se odazovu vakcinaciji.\nVojna bolnica ponovo prešla u kovid režim\n19:05, 29. 3. 2021.\nVojna bolnica u Nišu od danas je spremna za prijem kovid pacijenata, kojima je obezbeđeno 86 ležajeva, od čega je 46 kiseoničnih mesta, saopštavaju iz Ministarstva odbrane.\nUhapšen jedan od načelnika Vojne bolnice zbog pregleda bez uputa\n17:20, 19. 2. 2021.\nZbog toga što je civilne pacijente pregledavao bez uputa i bez naplaćivanja pregleda, niška policija uhapsila je G. D, načelnika Internog odeljenja niške Vojne bolnice. Pored njega, uhapšen je i jedan pacijent kojeg je ovaj lekar pregledavao, a koji mu je obećao novac u zamenu za besplatne preglede za sebe i druge pacijente koje je dovodio.\nNiška Vojna bolnica izlazi iz kovid sistema\n11:34, 28. 1. 2021.\nJoš 7 pacijenata je ostalo na lečenju od korone u Vojnoj bolnici u Nišu, a direktor Kliničkog centra Zoran Perišić kaže da će deo obolelih biti prebačen u ovu KC Niš, a ostali na kućno lečenje, te da će tada bolnica izaći iz kovid sistema.\nDan Vojne bolnice u Nišu - za 143 godine prošla brojne nedaće\n14:59, 22. 1. 2021.\nZdravstvena ustanova Vojna bolnica u blizini Ćele-kule u Nišu, osnovana je 22. januara 1878. godine, samo deset dana nakon oslobođanja Niša od Turaka. Kroz više od jednog veka kako postoji prošla je golgotu srpskog naroda, bila je utočište za vreme ratova, NATO agresije, a tokom pandemije virusa korona nedavno je ušla i u kovid sistem, te je sada mesto koje pomaže obolelima od novog virusa.\n14:14, 5. 12. 2020.\nU 50 ležajeva na hirurgiji u Vojnoj bolnici od danas će biti smeštani pacijenti oboleli od kovida, navode iz Ministarstva odbrane, čime je ova bolnica, pored onih u Kliničkom centru Niš, prešla u kovid sistem.\nIako i dalje ima dovoljno mesta u kovid bolnicama u Nišu, da bi deo Kliničkog centra ostao otvoren i za druge pacijente, najavljeno je otvaranje niške Vojne bolnice, a direktor KC Niš kaže da bi u subotu, 5. decembra, ona trebalo da primi prve obolele od korone.\n15:24, 30. 11. 2020.\nVojna bolnica u Nišu još nije u kovid sistemu, a trebalo bi da nakon razvoda gasova bude osposobljena za prijem zaraženih koronavirusom, što se očekuje do kraja ove nedelje, najavljuje v.d. direktor niškog Kliničkog centra Zoran Perišić.\nOko 100 postelja trebalo bi da bude dostupno i u niškoj vojnoj bolnici za pacijente zaražene koronom, rekao je anesteziolog dr Radmilo Janković. On je naglasio da je zdravstveni sistem u Nišu pod kontrolom iako je pritisak obolelih veliki, ali da bi mere države trebalo da budu strože.\nNiška Vojna bolnica će, ako bude neophodno, biti aktivirana za lečenje do 85 kovid negativnih pacijenata\n13:16, 4. 11. 2020.\nEpidemija virusa korona se ponovo zahuktava i u Nišu, a kako su saopštili iz Ministarstva odbrane - u zavisnosti od situacije i u dogovoru sa Kliničkim centrom Niš ponovo će biti aktivirana i niška Vojna bolnica. Za sada je jedino poznato da će u njoj moći da se leči do 85 kovid negativnih pacijenata, nezavisno od toga koje zdravstveno osiguranje imaju.\n11:42, 14. 8. 2020.\nMeđu većim gradovima u Srbiji samo Niš nema Opštu bolnicu, koja je prema mišljenju lekara neophodna, pre svega zbog boljih uslova lečenja pacijenata. Zato su lekari u debati Južnih vesti pozvali nadležne da bolje organizuju zdravstveni sistem i otvore Gradsku bolnicu i napomenuli da niški političari treba da se izbore za ovo.\nVojna bolnica preuzela pacijente iz KC Niš, ne i onkološke\n15:49, 22. 4. 2020.\nPojedini građani žalili su se da ne mogu da urade biopsiju u Vojnoj bolnici, iako je najavljeno da ova ustanova postaje otvorena za svo građanstvo. Ipak, iz VB objašnjavaju da oni nemaju onkološku službu, da se takvi pacijenti i dalje leče u KC Niš, a da se pojedine procedure odlažu zbog bezbednosti i rizika onkoloških pacijenata od infekcije korona virusom.\nStručnjaci iz Rusije dezinfikuju nišku Vojnu bolnicu, u Leskovcu pomažu novom kovid centru\n19:05, 12. 4. 2020.\nVojni stručnjaci jedinica Oružanih snaga iz Rusije dezinfikuju Vojnu bolnicu u Nišu koja je namenjena lečenju i hitnom zbrinjavanju pacijenata koji nisu zaraženi korona virusom. Tim ruskih stručnjaka je ponovo i u Leskovcu, gde su obišli Opštu bolnicu koja se priprema za kovid pacijente.\nZa vojne osiguranike sa respiratornom infekcijom posebna ordinacija kod Šivare\n18:08, 20. 3. 2020.\nUz preporuku da ostanu kod kuće i da se informišu i konsultuju sa lekarima preko telefona, iz Vojne bolnice u Nišu su za pacijente sa simptomima akutne respiratorne infekcije odredili posebnu ordinaciju u prostorijama hitne pomoći u Vojnom kompleksu Šivara, navodi se u saopštenju ove zdravstvene ustanove.\nU Vojnoj bolnici novi režim rada, pregledi i intervencije samo u hitnim slučajevima\n08:02, 20. 3. 2020.\nKako bi se prilagodila trenutnoj situaciji, niška Vojna bolnica je promenila organizaciju rada i objavila brojeve telefona na koje pacijenti mogu da dobiju sve potrebne informacije. Operacije, pregledi, stomatološke intervencije i dijagnostike se odlažu, i obavljaće se samo u hitnim slučajevima i kod pacijenata kod kojih je lečenje u toku, saopštavaju u iz Vojne bolnice.\n10:47, 2. 2. 2020.\nZanimljivo je koliko je u svakom gradu u poslednje vreme aktuelizovalo prebrojavanje krvnih zrnaca i utvrđivanje koje si koleno Nišlije, Beograđana, Vranjanca… Teorije krvi i tla, ofarbane eufemizmima za dokazivanje urbanosti.


Manje novca za zdravstvo u Srpcu\n09.September 2017 873\nIzveštaj o radu Doma zdravlja usvojen je na sednici Skupštine opštine, ali je naglašeno da je budžet za zdravstvo u srbačkoj opštini sve tanji, a štednja neizbežna.\nMirko Stojić, direktor srbačkog Doma zdravlja koji obavlja i funkciju predsednika SO požalio se da je ova ustanova za 2017. godinu imala nepovoljne uslove prilikom sklapanja ugovora sa Fondom zdravstvenog osiguranja RS. Sredstva za zdravstvenu zaštitu su umanjena za 51.492 KM a za lekove na recept za 102.768 KM u odnosu na prethodnu godinu.\n- Prihodi od Fonda čine više od 70 odsto i čine osnovni izvor finansiranja Doma zdravlja. Tu u skorašnje vreme ne može doći do značajnijeg poboljšanja. I pored toga redovno isplaćujemo bruto plate, podmirujemo obaveze za struju, telefon i komunalije, kao i obveze prema dobavljačima - kaže Stojić.\nOhrabruje pozitivan finansijski rezultat u prvom polugodištu od 76.546 KM.\n- Tome su najviše doprineli pozitivni ishodi sudskih sporova u korist Doma zdravlja, čime se u kasu slilo 167.376 KM. Budući da smo zbog umanjenja sredstava od Fonda suočeni sa finansijskim teškoćama, započeli smo aktivnostima na racionalizaciji i maksimalnoj uštedi. Trudimo se da smanjimo troškove ugovora sa dobavljačima, podneli smo zahtev za reprogram kredita jer su sadašnje mesečne rate prevelike. Takođe, tražimo mogućnost prevremenog penzionisanja radnika u skladu sa zakonskim procedurama – rekao je Stojić.\nOn je dodao da je preuzeo ustanovu sa 68 zaposlenih, što je višak po kriterijima Fonda zdravstvenog osiguranja, ali da nije voljan radnicima deliti otkaze.\nMićo Malbašić, odbornik PDP smatra da je u značajnoj meri došlo do probijanja izdavanja lekova na recept, kao i obveza za dobavljače. Njegov stranački kolega i bivši direktor Doma zdravlja Saša Jovičić naglašava da “iz godine u godinu dolazi do smanjenja ugovora sa Fondom zdravstvenog osiguranja, što u velikoj meri otežava poslovanje”.\nJovičić je dodao da je u kasi ostavio 15.000 KM prilikom predaje direktorske dužnosti.\nBivši direktor Saša Jovičić sugerisao je nasledniku Mirku Stojiću da preraspodela radnih obveza u ovoj ustanovi koja je u toku, treba da bude pravedna, a radnici da ne budu zakinuti na platama. Odbornica SDS Branka Nedić Vidović upozorava da se ne sme štedeti na lekovima, jer će to ugroziti zdravlje stanovništva i uzrokovati još veće izdatke.\nPIŠE: Milan Pilipović, EuroBlic\n27.May 2018 194\n26.May 2018 653


Kirbi: SAD će pomoći UNHCR, pa i migrantima u Srbiji\nMinistar odbrane Srbije Bratislav Gašić i ambasador SAD u Srbiji Majkl Kirbi obišli u danas Prihvatni centar za migrante u Preševu, u koji, kako je rečeno, dnevno pristigne i do 2.000 migranata.\nAmerički diplomata je novinarima rekao da su mu migranti u razgovoru prenijeli da se osjećaju prijatno i dobrodošlo u Srbiji, poručujući da će SAD pokušati da pomognu UNHCR-u, a samim tim i migrantima u Srbiji.\n"Drago mi je što sam jutros imao prilike da pročitam da će EU dati određena finansijska sredstva i nadam se i vjerujem da će Srbija dobiti pomoć i iz drugih izvora", rekao je Kirbi.\nOn poručuje da je bitno razmišljati dugoročnije, kada su migranti u pitanju, budući da dolazi zima.\nDodao je i da bi timski rad, s obzirom na to da on postoji između državnih organa u Srbiji, trebalo da postoji i od strane međunarodne zajednice.\nUpitan za Prihvatni centar za migrante u Beogradu, Gašić je rekao da će vlada ono što je obećala i realizovati i da mora da se napravi prihvatni centar, koji bi mogao da primi od 1.000 do 2.000 migranata.\nGašić je poručio da će država učiniti sve da situacija sa migrantima bude razriješena na najbolji mogući način, a da situacija u centru predstavlja dokaz da nadležni organi rade sinhronizovano na prihvatu migranata i obezbjeđivanju svih uslova za pristojan boravak u njemu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Vladavina prava u fokusu rada Vlade\n18. 01. 2021. 17:35 >> 18:20 0\nKORDIĆ - ZELIOLI\nVladavina prava u fokusu rada Vlade\nZaokruživanje reformi u oblasti vladavine prava je prioritet ove Vlade i fokus rada u ovoj godini će biti na ispunjenju privremenih mjerila u poglavljima 23 i 24, saopštila je glavna pregovaračica Zorka Kordić na sastanku sa ambasadorom Italije Lukom Zeliolijem.\nKako je navela, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, medijske slobode i reforma pravosuđa su od suštinskog značaja za demokratski razvoj svakog društva.\n"Radi se o veoma zahtjevnim poglavljima i pred nama je još posla, ali smo odlučni da oblast vladavine prava uredimo na najbolji način, ne zato što je to zahtjev EU kojoj težimo nego zbog boljeg kvaliteta života naših građana", istakla je Kordić.\nU tom kontekstu, ona je iznijela očekivanje da će rezultati u vladavini prava i dobijanje završnih mjerila u poglavljima 23 i 24, ubrzati privremeno zatvaranje svih ostalih pregovaračkih poglavlja, kao i crnogorski put prema članstvu u EU.\nKordić je zahvalila na podršci koju Italija pruža Crnoj Gori, posebno u oblastima pravosuđa, vladavine prava, slobode i bezbjednosti, zaštite životne sredine, poljoprivrede i ruralnog razvoja.\nZelioli je potvrdio snažnu podršku Italije evropskoj perspektivi Crne Gore i ostalih država Zapadnog Balkana. Italiji bi činilo zadovoljstvo da vidi Crnu Goru kao narednu članicu EU; u tom smislu, nastaviće da pruža svu moguću podršku za razradu reformi, posebno u oblasti vladavine prava.\nU saoštenju se navodi da su se sagovornici posebno osvrnuli na značaj nove metodologije, kao prilike za unaprijeđenje pregovaračkog procesa.\nObostrano je izraženo zadovoljstvo ostvarenom odličnom saradnjom takođe i kroz programe podrške (IPA, Adrion, itd).\nSagovornici su se saglasili o potrebi saradnje u svim pregovaračkim oblastima, a naročito u okviru poglavlja 23. i 24, kao i u drugim oblastima koje će zajednički odrediti.\nLuka Zelioli Zorka Kordić\nMarkoregionalna saradnja za bržu integraciju regiona u EU\n"Pregovori sa EU transparentno i uz dijalog"\nNova metodologija da ubrza pregovore sa EU\nCG može biti primjer uspješnosti politike proširenja


Hram Hrista Spasa u PriÅ¡tini (Foto Anadolija)\n"Кada su se jutros vernici i sveštenstvo okupili ispred Hrama, pripadnici policije u većem broju nisu im dozvolili ni da priđu Hramu Hrista Spasa, niti da uđu u svetinju", stoji u saopštenju.\n"Nema sumnje da je ovakav necivilizacijski postupak Кosovske policije direktno dirogovan od strane vlasti u Prištini i pokazuje njihov odnos prema verskim slobodama na КiM, SPC i verujućem srpskom narodu", navodi se u saopštenju.\n"Srbima na Кosovu i Metohiji brani se da uđu u hramove i svetinje, pomole se Bogu i ispovedaju veru, dok se hramovi SPC svakodnevno skrnave i to je realnost s kojom žive Srbi na КiM", dodaje se u saopštenju.\nIz Kancelarije za KiM su podsetili da su i prošle godine na ovom istom Hramu ispisani grafiti "Isus mrzi Srbe", uz brojne druge pogrdne poruke.\n"Кrajnje je vreme da predstavnici međunarodne zajednice jasno vide s kakvim se progonom suočavaju Srbi na КiM i preduzmu odgovarajuće korake kako bi zaštitili legitimna prava i slobode srpskog naroda u pokrajini", zaključuje se u saopštenju.


Dva pitanja koja niko nije postavio na konferenciji za novinare pokazuju u čemu je Bajden BOLJI OD TRAMPA – Srbija NASA Zemlja\nDva pitanja koja niko nije postavio na konferenciji za novinare pokazuju u čemu je Bajden BOLJI OD TRAMPA\nby srbijanasazemlja March 26, 2021, 10:12 pm 1.1k Views\nAmerički predsednik Džo Bajden je održao prvu zvaničnu konferenciju za novinare otkako je preuzeo dužnost. Govorio je o mnogim osetljivim pitanjima i problemima sa kojima se njegova administracija suočava, ali su nakon konferencije glavna tema bila dva pitanja koja niko nije postavio.\nNije bilo nijednog pitanja o ekonomiji ili pandemiji.\nNovinari na ovakvim događajima obično postavljaju pitanja o kontroverzama i problemima. Što se vašingtonskih novinara tiče, posle dva meseca Bajdenove vlasti ni korona virus ni ekonomija nisu problem.\nU četvrtak je najviše pitanja postavljeno o talasu migranata na meksičkoj granici. Čini se da je to ono što američki mediji trenutno smatraju najhitnijim pitanjem, a Bajden se složio da se stvari moraju poboljšati. Druga tema koja je pokrenula nekoliko pitanja bila je pravilo o neograničenoj raspravi o jednom pitanju u Senatu.\nBajden je upravo potpisao nalog za pandemijsku pomoć u iznosu od 1,9 biliona dolara, ali o tome nije bilo pitanja. Nije bilo pitanja ni o budžetskom deficitu, infrastrukturnom planu od više biliona dolara, vakcinama protiv kovida, otvaranju škola, niti o tome kada ni preostala ograničenja mogla da budu ukinuta. Niko nije pitao Bajdena da li je njegov nedavno najavljeni cilj od 200 miliona vakcina u prvih 100 dana vlasti možda previše ambiciozan.\nPrvo, to je pokazatelj uspeha nove administracije. Novinari obično ne pitaju o stvarima koje teku dobro, primećuje “Blumberg”. To takođe govori o onome do čega je republikancima stalo. Novinari postavljaju pitanja o kontroverzama, a republikanske kritike ih definišu. Republikanci bi se sigurno bunili da nije bilo pitanja o migrantima na granici.\nNa društvenim mrežama mnogi su kritikovali novinare zbog izbegavanja pitanja koja bi verovatno najveći broj građana postavio. Američki građani bi sigurno pitali nešto o virusu i ekonomiji, a verovatno i o zdravstvenoj zaštiti. Ne bi verovatno pitali da li će se Bajden kandidovati za reizbor 2024. godine, a još manje o tome da li će potpredsednica Кamala Haris ostati na listi ili da li će Donald Tramp biti republikanski kandidat. Ali, građani bi verovatno preskočili i važna pitanja o trupama u Avganistanu i odnosima sa Кinom i Severnom Кorejom na koje je Bajden dao bitne odgovore.\nPiter Dusi, dopisnik “Foks Njuza”, jedine velike televizijske kuće koja nije bila pozvana na konferenciju, rekao je da imao čitav spisak pitanja koje nije imao šansu da postavi, a da je “barem jedno od njih” bilo o pandemiji.\nMeđutim, Bajden je konferenciju počeo tako što je praktično pozvao novinare da ga pitaju o koroni i ekonomiji. Govorio je o naporima svoje administracije da otvori škole, hvalio paket ekonomske pomoći i udvostručio je svoj cilj vakcinacije sa 100.000 na 200.000 doza za prvih 100 dana. Te teme ipak do kraja konferencije nisu ponovo pomenute.\nMnogi tumače da je time naglašen kontrast između Bajdena i Trampa – konferencije bivšeg predsednika prošle godine praktično su bile svedene na pandemijska pitanja, a o njegovim kontroverznim odgovorima danima se pričalo. Pojedini su primetili i da je ublažavanje mera koje se sprovodi širom Amerike usled pada broja zaraženih suviše popularno da bi bilo interesantno medijima.


Zahtev za privremenu meru zbog numeracije kanala RTS-a\nNakon odluke SBB-a da Prvi program RTS-a sa druge pozicije pomeri na treću, RTS je od Privrednog suda u Beogradu tražio da odredi privremenu meru kojom bi SBB-u naložio da poštuje REM-ove Obavezujuće kriterijume za bliže utvrđivanje logičke numeracije kanala od 25.03.2019. godine, i da osnovne programe javnog medijskog servisa u svojoj mreži reemituje u skladu sa propisanim kriterijumima.\nZakon o elektronskim medijima propisuje da je REM u obavezi da utvrdi logičku numeraciju kanala.\nPodsećamo da od leta 2015. RTS traži od REM-a da utvrdi logičku numeraciju kanala po kojoj bi se RTS 1, RTS 2 i RTS 3 našli na prve tri pozicije. RTS je Zahtev ponovio u proleće 2017., kada je SBB sa prve pozicije RTS 1 pomerio na drugu poziciju.\nSavet Regulatornog tela za elektronske medije je na sednici 25. marta 2019. godine podneo zahtev za pokretanje prekršajnog postupka nadležnom prekršajnom sudu protiv SBB-a zbog povrede odredbe člana 100. Zakona o elektronskim medijima.\nNa narednoj sednici, 26. marta 2019. godine, Savet je doneo odluku kojom je upozorio SBB da je neophodno da raspored kanala odmah vrati pređašnje stanje.\nSBB-u je upućen dopis da je potrebno da poštuje sve zakonske obaveze i odluke Regulatora.\nNakon utvrđenih činjenica o nepoštovanju Obavezujućih kriterijuma za bliže utvrđivanje logičke numeracije kanala od strane SBB-a, Savet REM-a je 2. aprila 2019. godine doneo odluku o prosleđivanju izveštaja RATEL-u, radi podnošenja prijave inspekciji nadležnog ministarstva u cilju otklanjanja utvrđenih nepravilnosti.\n← „Džulijan Asanž je slobodan čovek“\nPorodice ubijenih novinara žele Lauru Kadrutu Kovesi za tužioca EU →


Početna/Microsoft/Koronavirus doneo i porast sajber kriminala\nKao što je opšte poznato, sajber kriminalci zavise od tehnologija i naše upotrebe interneta. S obzirom da je tehnologija ušla u sve sfere našeg života i da su poslednjih godinu dana cele porodice “prikačene” na internet, sajber kriminal je porastao. Preko kompjutera i interneta se ide u školu, na posao, u kupovinu, u obilazak galerija i gradova, slave se rođendani, pa čak I održavaju večere. Naši kompjuteri su uključeni skoro 24 sata dnevno, i svi kontakti koje održavamo zavise od otvorene wi-fi konekcije.\n“Sajber kriminalci ne operišu u fizičkom svetu i njihov posao nije omela pandemija izazvana koronavirusom. Može se reći da im je samo pomogla. Prelazak na rad od kuće je promenio IT strukturu. Pre smo imali sve zaposlene na jednom mestu, na istom serveru i lakše je bilo obezbediti ih. Sada je radno okruženje rasformirano i zaposlene je mnogo teže zaštiti od napada sajber kriminalca, koji su veoma vešti i nemilosrdni i stalno traže načine za primenu novih tehnika kako bi bili uspešniji u svojim naporima. Zato su se adaptirali trenutnoj situaciji”, izjavila je Ejmi Hogan-Burni, direktorka jedinice za digitalni kriminal u kompaniji Microsoft, na virtuelnom panelu „Partnerstva i zaštita” koji je održan zajedno sa stručnjacima iz Interpola.\nIako nisu promenili mehanizme napada, promenili su načine na koje ljude varaju. Pandemija im je dala mnogo više kanala komunikacije sa potencijalnim žrtvama.\nNa početku pandemije su koristili strah i zbunjenost koji je izazvao Covid-19, pa su ljudima stizali mejlovi i poruke sa “phishing” domenima gde su se nudile informacije o koroni, “korisne informacije” za one koji rade od kuće, i slične stvari koje su ljudi i očekivali da vide. Nakon toga su prešli na restrikcije koje su uvedene širom sveta u vezi sa putovanjima i informacije o razvoju novih vakcina. Tako su sajber kriminalci postali uključeni u geopolitička zbivanja zarad veće dobiti, a ovakvim napadima su se služili zarad sajber špijunaže kompanije i krađe poverljivih informacije.\n“Obično se za otkup informacija traži određeni iznos u bitkoinima, koje korisnik treba da uplati na račun koji je samo privremeno napravljen u te svrhe. A informacije koje kradu su podaci o prenosima sredstava, brojevi računa firme sa lozinkama, i sve što je vredno jednoj kompaniji”, napominje Ejmi Hogan-Burni.\nPrema podacima Interpola, sajber kriminal je znatno porastao za vreme pandemije. Porast upotrebe kućnih računara i mrežne infrastrukture pomogao je sajber kriminalcima da povećaju broj napada kako bi povećali dobit. Pre pandemije, ovi kriminalci su morali sami da obezbede infrastrukturu, a sada smo im u neku ruku pomogli.\n“Veliki problem je nastao kada su korišćenjem dark web-a i infrastrukture privatnih korisnika sajber kriminalci krenuli da upadaju u državne sisteme širom sveta. Najviše problema smo imali prilikom nabavke zaštitne opreme, koja je bila u velikoj potražnji na početku pandemije, ali i sada vakcina. Postoji veliki broj ljudi koji su spremni da prevare čak i državnike. Tako je jedna država mislila da naručuje određenu zaštitnu opremu od pouzdanog izvora, a to su bili kriminalci koji su primili uplatu, a nisu ništa isporučili. Isto je sada i sa vakcinama i PCR testovima. Imali smo kriminlanu organizaciju koja se dosetila da falsifikuje nalaze PCR testa i prodaje ih na crnom tržištu, ali i one koji su uzeli novac za porudžbinu vakcina koju nikad nisu ispunili”, izjavio je Kreg Džons, direktor za sajber kriminal u Interpolu i dodao da „iako se naš svet i način rada promenio iz korena, pandemija nije uticala na sistem rada sajber kriminala, jer su oni oduvek radili od kuće, a sada im je posao samo olakšan“.\n“Pre nekoliko nedelja smo u Africi otkrili operaciju gde smo pronašli veliku količinu lažnih vakcina sa urednom papirologijom. Neko se setio da ukrade papirologiju i lažira je i sa njom šalje raznim organizacijama i državama lažne vakcine. Trenutno naš Tim za globalni finansijski kriminal radi sa svima koji su naručili te vakcine radi povraćaja sredstava ali ih i obučava kako da se zaštite”, izjavio je Džons i dodao da “je osim vakcina, na meti i intelektualna svojina, poput državnih tajni, vojih dokumenata vezanih za oružje i tehnologiju. Sve češći su i disruptivni sajber napadi, pogotovu iz Rusije. Interpol je neutralna organizacija i sarađuje sa 194 države kako bi osigurali bezbednost svih“.\nOno na šta ljudi moraju da obrate pažnju sada ali i u budućnosti jeste online kupovina. Prema rečima panelista, većina prodavnica, bilo da su to mali butici ili velike samoposluge, je prešla na online prodaju i narod sve više naručuje od neproverenih izvora. Osim što u dosta slučajeva poručilac ne dobije ono što je platio, sve više je slučajeva krađe novca. Nekad kupac ostane bez uplaćenog novca, a nekad mu sajber kriminalci isprazne cele račune, jer im korisnik da broj računa, pa i šifru. Zbog toga je savet da se uvek kupuje od proverenih prodavaca i da se nikom ne daju poverljivi podaci vezani za bankovne račune.\nKorona virus i vakcinacija: Ruska vakcina Sputnjik V - deluje u 92 odsto slučajeva


Brojni Subotičani ispratili nastupe KUD-a\nRazlog je nedostatak novca, budući da u lokalnim budžetima više i ne postoji sigurna stavka za ovu namenu.\nZbog toga je u subotu u više gradova Srbije održan simultani koncert folklornih KUD-ova, u organizaciji Saveza kulturno umetničkih društava Srbije, a cilj je bio skrenuti pažnju javnosti na ovu amatersku aktivnost i njen položaj.\n"Nešto novca dobijamo od opštine po konkursima, ponešto od pokrajine i države, ali to nikad nije dovoljno za normalno funkcionisanje. Nama zaista treba podrška, jer mi radimo sa decom, sa mladima, oni se bave veoma zahtevnim aktivnostima i svakako važnim za čitavu zajednicu, kao što je negovanje tradicije i kulture. Oni na ovaj način i sami bolje upoznaju sopstvenu tradiciju, ali takođe i tradiciju svojih komšija i drugih naroda", navodi Svetlana Caušević.\nNajmlađi članovi KUD-ova\n"Vrlo teško se snalazimo za sredstva i uglavnom je to samofinansiranje, izuzev kada uspemo da pronađemo nekog sponzora. Dobijamo izvesnu pomoć od države, ali je ona veoma skromna. U stvari, iz opštine dobijemo ponekad, a iz pokrajine i republike po principu, jednom dobiješ, pa deset godina ne dobiješ. Tačnije, od države nismo dobili nijednom, mada svake godine, redovno pišemo i šaljemo projekte", kaže Romić.\nIako se KUD-ovi koji se bave folklorom posmatraju gotovo kao relikt prošlosti, posetilaca na gradskom trgu u Subotici tokom današnjeg koncerta nije nedostajalo.\nUčesnici se nadaju da će uvek postojano interesovanje publike za atraktivne folklorne plesove biti takođe argument da država obrati više pažnje i pruži veću finansijsku pomoć svima koji samo iz entuzijazma i ljubavi neguju jedan važan segment tradicije.


Saopstenje: Potpisan Memorandum o razumijevanju i saradnji za digitalnu Crnu Goru\nDatum objave: 18.01.2018 11:16 | Autor: Telekom CG\nMinistarka ekonomije Dragica Sekulić i izvršni direktor Crnogorskog Telekoma Nikola Ljušev potpisali su danas Memorandum o razumijevanju i saradnji za digitalnu Crnu Goru, koji predstavlja okvir za dalji razvoj infrastrukture i mreža nove generacije i primjenu konkretnih ICT rješenja, u cilju poboljšanja efikasnosti usluga i kvaliteta života građana.\nU skladu sa Strategijom razvoja informacionog društva Crne Gore do 2020. godine i Evropske digitalne agende, Vlada Crne Gore je potpisivanjem ovog dokumenta prepoznala značaj koji telekomunikacioni i ICT sektor ima u razvoju digitalnog društva. Memorandumom se potvrđuje spremnost Vlade Crne Gore da pruži institucionalnu i sistemsku podršku modernizaciji postojećih i uvođenju novih tehnologija i usluga. Time bi se obezbijedile jednake mogućnosti i poboljšao kvalitet života u svim regijama Crne Gore. Pored toga, kako se u Memorandumu navodi, cilj je i povećanje produktivnosti i konkurentnosti crnogorske ekonomije, kao i povećanje efikasnosti u poslovanju i obavljanju javnih funkcija.\n„Cijeneći doprinos Crnogorskog Telekoma procesu digitalizacije i razvoju informacionog društva, Vlada je potpisivanjem ovog Memoranduma potvrdila svoju odlučnost da kontinuirano radi na unaprjeđenju poslovnog ambijenta u sektoru elektronskih komunikacija, povećanju broja javnih e-usluga i promovisanju informaciono-komunikacionih tehnologija u svim privrednim i društvenim aktivnostima građana Crne Gore. Ubijeđeni smo da dijalog i uzajamno povjerenje Vlade i operatora u Crnoj Gori daju snažan podsticaj novim investicijama u najsavremenije mreže i usluge, što smatramo preduslovom za socijalni i ekonomski razvoj našeg društva“, kazala je ministarka ekonomije Dragica Sekulić.\nIzvršni direktor Crnogorskog Telekoma, Nikola Ljušev, rekao je da je saradnja sa Vladom u procesu digitalizacije od velikog značaja, jer je riječ o jednom od najvažnijih trendova na globalnom nivou. “Digitalizacija označava lagani kraj analogne ere i početak modernog poslovanja i organizovanja. Upotreba informacionih tehnologija i poboljšanje digitalne pismenosti učiniće život jednostavnijim i kvalitetnijim, samim tim što savremene tehnologije omogućavaju da stvari obavljamo brže, bolje i efikasnije, i da štedimo na vremenu i novcu.”\nZa digitalizaciju je karakteristično da prevazilazi stari način razmišljanja i stvara nove vrijednosti pojedincima i zajednici. Skraćuju se i pojednostavljuju mnoge procedure, automatizuju se poslovni procesi, poboljšava se organizaciona struktura, i to u gotovo svim oblastima, što sve pozitivno utiče na kvalitet života.\n“Digitalne tehnologije su na mnogo načina prisutne u našoj svakodnevici, a internet se vremenom pretvorio od globalne mreže u ”infrastrukturu svih drugih infrastruktura”. naglasio je Ljušev.


Istorijat – GC BEOGRAD\nRešenjem Skupštine grada od 12. decembra 1991. godine osnovan je Gradski centar za socijalni rad u Beogradu (GCSR) kao jedinstvena ustanova za obavljanje socijalne i porodično-pravne zaštite građana Beograda.\nDo formiranja GCSR ovu društvenu funkciju obavljali su opštinski centri za socijalni rad. Prvi opštinski centar za socijalni rad na teritoriji Beograda osnovan je na opštini Palilula, 1956. godine, sa osnovnim zadatkom da prati razvoj socijalnih problema na području opštine, odnos porodice i deteta i da im pomaže u otklanjanju ličnih i porodičnih problema. Do početka šezdesetih godina prošlog veka, osnivaju se centri za socijalni rad u svim beogradskim, gradskim opštinama, a u periodu od 1969 -1976 godine i u svim prigradskim opštinama.\nU sastav GCSR ušli su svi opštinski centri za socijalni rad , Savetovalište za brak i porodicu (formirano 1985. godine) i Zavod za proučavanje socijalnih problema, koji je od osnivanja (1958. godine) imao status razvojno-istraživačke institucije u sistemu socijalne zaštite Beograda.\nIntegracijom navedenih ustanova nastao je sadašnji organizacioni model GCSR, koji obuhvata:\n• 17 opštinskih odeljenja za socijalni rad u čijoj je nadležnosti realizacija neposredne zaštite građana\n• Odeljenje za poslove planiranja i razvoja kojim se ostvaruje funkcija praćenja i proučavanja socijalnih problema i unapređivanja delatnosti GCSR\n• Odeljenje za savetodavno preventivni rad – Savetovalište za brak i porodicu kao odeljenje specijalizovano za savetodavno-terapijski, medijacijski, konsultativni i preventivni rad sa pojedincima, parovima i porodicama\n• Jedinica za internu reviziju\n• Odsek za opšte poslove i odsek za finansijsko-računovodstvene poslove


„Ruski hakeri izvršili najveću krađu podataka u istoriji interneta“ - Grocka Info\nNaslovna Vesti Tehnologija „Ruski hakeri izvršili najveću krađu podataka u istoriji interneta“\nGrupa ruskih hakera izvela je najveću virtuelnu krađu podataka u istoriji i došla je u posed 1,2 milijarde korisničkih imena i šifri vezanih za više od pola milijarde imejl adresa, stoji u izveštaju američke firme za internet bezbednost.\nAmerička firma za bezbednost na internetu „Hold sikjuriti“ objavila je da su podaci ukradeni sa 420.000 sajtova među kojima ima i onih koji pripadaju „liderima u skoro svakoj privrednoj grani na svetu“, piše BBC.\nU izveštaju „Holda“, koji navodi da je u pitanju najveća krađa podataka ikada zabeležena, ne navode se imena napadnutih kompanija, niti se govori o tome koji korisnici bi trebalo da obrate pažnju na svoje šifre.\n„Meta nisu bile samo velike kompanije, napadani su bukvalno svi sajtovi koje su žrtve posećivale. Sa stotinama hiljada napadnutih sajtova, lista uključuje i svetske lidere, ali i veliki broj malih i ličnih sajtova“, navedeno je u izveštaju.\nList „Njujork tajms“, koji je prvi objavio priču, proverio je navode američke kompanije kod nezavisnog eksperta za bezbednost i dobio potvrdu autentičnosti.\n„Ekspert, koji ne sme o tome da govori javno, rekao je da su neke velike kompanije svesne da su ukradeni podaci iz njhovih baza. Hold sikjuriti neće imenovati žrtve, pozivajući se na ugovore o poverljivosti“, navodi list.\nInače, „Volstrit džornal“ je objavio da je „Hold sikjuriti“ nameravao da naplati svoja saznanja i da je kompanija želela da po ceni od 120 dolara mesečno omogući kompanijama da saznaju da li su napadnute, ali i da imaju svojevrsni „alarm za krađu podataka“.\nNešto kasnije, ta ponuda je uklonjena sa sajta „Holda“, firme koja je poznata i po tome što je nedavno otkrila krađu podataka iz trgovinskog lanca „Target“.\nIzvor: B92 / Pravda\nPrethodni tekstNovi šok: Na mobilni telefon porodice nestale Tijane stižu poruke da…\nSledeći tekstProverite da li ste njegov tip: Lav voli dramatične i lepe žene, Vaga dame sa stilom!


Tihonovskaja pozvala gradonačelnike na mirne proteste, a vlast Belorusije na dijalog | Insajder\nGlavna opoziciona kandidatkinja na predsedničkim izborima u Belorusiji Svetlana Tihonovskaja pozvala je danas gradonačelnike beloruskih gradova da 15. i 16. avgusta organizuju mirne proteste i pozvala vlast na dijalog.\nU Belorusiji su od proglašenja izbornih rezultata, po kojima je aktuelni predsednik Aleksandar Lukašenko osvojio šesti mandat, organizovane demonstracije u znak protesta protiv falsifikovanja izbornih rezultata na kojima je gotovo 7.000 ljudi pritvoreno, dok su stotine povređene. Pokušavajući da ublaže bes javnosti zbog brutalne reakcije policije na mirne proteste beloruske vlasti oslobodile su oko 1.000 osoba.\n"Moramo da zaustavimo nasilje na ulicama beloruskih gradova. Pozivam vlast da to zaustavi i da pođe na dijalog. Molim sve gradonačelike da organizuju mirne proteste 15. i 16. avgusta u svakom gradu", rekla je Tihonovskaja u svom video obraćanju, objavljenom na Jutjubu.\nTihonovskaja je naglasila da Belorusi ne veruju u zvanične rezultate predsedničkih izbora prema kojima je Lukašenko osvojio 80 odsto glasova, a ona 10 odsto.\n"Mi, pristalice promena smo u većini. To potvrđuju kopije protokola. Tamo, gde su komisije pošteno prebrojale glasove, podrška meni je od 60 do 70 odsto. Belorusi više nikada neće hteti da žive sa prethodnom vlašću. Lukašenku većina ne veruje", rekla je Tihonovskaja, koja se nalazi u Litvaniji, pošto su je vlasti u Minsku prinudile da napusti zemlju.\nNa ulicama beloruskih gradova danima se organizuju demonstracije nezadovoljnih građana koje je policija silom pokušala da suzbije. Blizu 7.000 ljudi je pritvoreno, a stotine su povređene.\nBeloruske vlasti oslobodile su oko 1.000 ljudi koji su uhapšeni tokom demonstracija, pokušavajući tako da ublaže bes javnosti zbog brutalne reakcije policije na mirne proteste.\nOslobađanja su usledila nekoliko sati posle izvinjenja ministra policije koje je uputio preko državne televizije zbog neselektivne upotrebe sile policije.\n"Preuzimam odgovornost za ono što je bilo nasilje nad tim ljudima, koji su se našli u blizini i nisu se dovoljno brzo povukli", izjavio je kasno sinoć ministar unutrašnjih poslova Jurij Karajev.\nTaj potez dolazi u danu kada bi trebalo da se sastanu ministri spoljnih poslova Evropske unije kako bi razgovarali o mogućim sankcijama protiv Belorusije\nZa pet dana masovnih protesta demonstranti su na ulicama pokušavali da ospore rezultate glasanja i zahtevali okončanje 26-godišnje vladavine autoritarnog predsednika Aleksandra Lukašenka.\nPolicija je razbijala proteste brutalnim intervencijama. Koristili su suzavac, šok-bombe, vodene topove i gumene metke i tukla demonstrante pendrecima.\nStotine žena marširalo centrom Minska u znak solidarnosti sa povređenim demonstrantima, noseći cveće i uzvikujući "Sramota!"\nMasovni protesti protiv izbornih rezultata i policijske brutalnosti bili su bez presedana izazov Lukašenku, koji je na vlasti od 1994. godine i koji je stekao nadimak "poslednjeg diktatora Evrope" zbog nemilosrdnog ponašanja prema neistomišljenicima.


Modernizovan deo barske pruge od Resnika do Vreoca | SC Radar\nModernizovan deo barske pruge od Resnika do Vreoca ■DruštvoJul 17, 20170 comments Rekonstrukcija i modernizacija barske pruge od Resnika do Vreoca u dužini od 35 kilometara je završena i danas zvanično puštena u saobraćaj, a voz je ispratila sa Glavne železničke stanice Beograd potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nPuštanju te deonice u saobraćaj je prisustvovao i ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin.\nResnik - Vreoci su prva faza ukupnih radova na obnovi deonice Resnik - Valjevo dužine 77 kilometara, koja je deo Aneksa 4.1 osnovnog Ugovora o ruskom državnom kreditu za modernizaciju srpskih železnica od 800 miliona dolara. Završetak kompletne deonice Resnik – Valjevo je planiran za polovinu novembra 2017.\nMihajlović je rekla da će se završetkom obnove te deonice putovanje skratiti na jedan sati i 15 minuta – sa dva sata i 10 minuta.\n– Nadamo se da ćemo u narednih godinu ili dve pokrenuti i rekonstrukciju i modernizaciju kompletne barske pruge kroz Srbiju. Da je vratimo ponovo na projektovane brzine. Procenjena investicija za to je oko 220 miliona evra i radimo na tome, razgovramo sa partnerima o tome nadamo se da ćemo s početka jeseni imati konkretne informacije o tome – naglasila je ona.\nVrednost radova na deonici Resnik – Valjevo iznosi oko 80 miliona dolara sa učešćem Srbije, kao Investitora u iznosu od 15 odsto. Projektnu dokumentaciju je uradio Saobracajni institut CIP, a radove izvodi ruska kompanija RŽD Internešnl sa domaćim podizvođačima. Rekonstrukcija ovog dela magistralne pruge zapocela je 07. jula 2016. godine.


Američki mediji: Sankcije protiv „Severnog toka 2“ zakasnele i neproduktivne - Sputnjik Srbija\n07:45 31.12.2019 (osveženo 08:44 31.12.2019) Preuzmite kraći link\nČasopis piše da su „sankcije verovatno zakasnile za oko godinu dana“. U članku se konstatuje da je izgradnja „Severnog toka 2“ skoro završena.\n„Ove sankcije su zakasnele i beskorisne. Mrzeće ih i oni koji mrze Rusiju. Baš kao i Nemačka i Francuska, čiji predsednik je pokazao veliko nestrpljenje zbog novog Hladnog rata sa Rusijom“, naglašava autor članka.\nOn navodi da su među partnerima „Gasproma“ evropske kompanije „koje neće zaplašiti antiruski koraci Amerike diktirani geopolitikom“.\n„Vašington to zna“, konstatuje se u članku i ocenjuje da zemlje Evropske unije u velikoj meri zavise od snabdevanja prirodnim gasom iz Rusije. On je jeftiniji od tečnog prirodnog gasa koji mogu da ponude Sjedinjene Američke Države, a sankcije to ne menjaju. Razvoj alternativne energije u EU, kako se navodi u tekstu, kratkoročno neće dovesti do smanjenja potražnje za gasom iz Rusije.\nAutor naglašava i da je „Severni tok 2“ uvek bio šamar za Ukrajinu.\nU isto vreme, časopis skreće pažnju na činjenicu da će se, kada se Ukrajina vrati na energetsko tržište kao zemlja tranziter gasa, Sjedinjene Američke Države izgubiti jedan od argumenata protiv uvoza ruskog gasa i tada će im biti teže da promovišu snabdevanje svog prirodnog tečnog gasa u Evropi.\nAmerički predsednik Donald Tramp potpisao je 20. decembra budžet za odbranu kojim su predviđene sankcije kompanijama koje učestvuju u izgradnji gasovoda „Severni tok 2“ i „Turski tok“. Zbog pretnji američkim sankcijama, švajcarska kompanija „Olsiz“, koja je polagala cevi za „Severni tok 2“, obustavila je radove i povukla brodove uključene u projekat.\nMinistar energetike Rusije Aleksandar Novak ranije je izjavio da bi operator projekta — kompanija „Nord strim 2 AG“ mogao da dovrši projekat „Severni tok 2“ čak i bez učešća stranih podizvođača i brodova koji polažu cevi. Za nekoliko meseci odgovarajući organizacioni rad biće izveden u Rusiji. Prema njegovim rečima, Ministarstvo energetike Rusije očekuje pokretanje „Severnog toka 2“ do kraja 2020. godine.


Odgodjenjo izjašnjavanje o krivnji Veselina Šljivančanina - 2003-07-03\nIzjašnjavanje o krivnji Veselina Šljivančanina, predvidjeno za danas poslijepodne, odgodjeno je za sedam dana, sopšteno je u Haškom sudu.\nOdgodu su tražili advokati koji bi trebali braniti optuženog, a razlog je formalne prirode- još nisu dobili odobrenje da ga zastupaju pred Tribunalom.\nNakon što je Šljivančanina odbio da ga, umjesto beogradskih branica, brani Stephen Solley, advokat kojeg mu je privremeno dodijelio Tribunal, Sekretarijat Suda je konstatirao da posjeduje "nekompletne" dokumente odbrane. Iz tog razloga, samo danas je optuženog trebao zastupati Solley, i to po odluci koju je, po sopstvenom objašnjenju, sudija Carmel Agius donio "iz humanitarnih a ne pravnih razloga" . U medjuvremenu, trebalo bi završiti pravne poslove oko komletiranja dokumentacije beogradskih advokata optuženog.\nKada je saznao za "advokatske izmjene" Veselin Šljivančanin se odbio pojaviti u sudnici, u koju je, ipak, došao nakon sudijskog naloga za njegovo privodjenje. "Moje pravo na odbranu je ugroženo i imam pravo da sam izaberem svoje branioce", rekao je tim povodom optuženi Šljivančanin.\nVeselin Šljivančanin je Tribunalu izručen 1. jula, nakon što ga je u Beogradu, po haškom nalogu, uhapsila srpska policija. Prema današnjoj odluci, 10 jula će imati narednu priliku da se izjasni o navodima optužnice za učešće u masovnom ubistvu najmanje 200 bolesnika i osoblja vukovarske bolnice, novembra 1991. godine.


"Ne igrajte se vatrom" - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » „Ne igrajte se vatrom“\nMoskva upozorila Sjedinjene Države\nRusija je upozorila Sjedinjene Države da se „ne igraju vatrom“ pošto je Bela kuća u utorak uvela sankcije kao odgovor na trovanje opozicionog ruskog lidera Alekseja Navaljnog. SAD su zamrzle imovinu i transakcije za sedam visokih ruskih zvaničnika, uključujući i šefa ruske Federalne službe bezbednosti (FSB) Aleksandra Bortnjikova, i stavile 14 ruskih kompanija i entiteta na crnu listu za kontrolu izvoza.\n1Piše: S. D. 03. marta 2021. 18.30 Izmenjeno: 18.35\nPrema rečima američkog zvaničnika, „obaveštajne službe SAD su zaključile da su službenici FSB otrovali Navaljnog nervnim agensom novičok u avgustu 2020“.\nRusija, koja je Navaljnog uhapsila pošto se u januaru vratio sa višemesečnog lečenja u Nemačkoj, negira ulogu u trovanju i dovodi u pitanje da je Navaljni uopšte i otrovan, prenosi portal themoscowtimes.com.\n„Američka administracija izvela je neprijateljski antiruski napad“, navodi se u saopštenju ruskog ministarstva spoljnih poslova.\n„Pozivamo naše kolege da se ne igraju vatrom“.\nMinistarstvo je obećalo „recipročan, ali ne nužno simetričan“ odgovor na „prvi veliki potez“ predsednika Džozefa Bajdena protiv Rusije, koja je, ističu, izvedena u koordinaciji sa Evropskom unijom.\nOni su optužili Belu kuću da „gaji imidž spoljnog neprijatelja“ i ruši američko-ruske veze „do tačke potpunog smrzavanja“.\nI iz Kremlja su juče saopštili da će uzvratiti na američke sankcije ocenjujući ih „neprihvatljivim“ mešanjem u ruske poslove.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov nazvao je američku optužbu da zvaničnici FSB stoje iza trovanja Navaljnog „nečuvenom“ i pozvao Zapad da sa Rusijom podeli svoja saznanja.\nRusija, SAD, Sjedinjene Američke DržaveMoskva\nNi Bajdenu ni Putinu ne treba rušenje mostova\nODAKLE VISOKIM RUSKIM ZVANICNICIMA RACUNI U AMERICKIM BANKAMA I IMOVINA U ARERCI. i JOS NESTO KOLIKO SRPSKIH ZVANICNIKA IMA IMOVINU I RACUNE U AMERICKIM BANKAMA I DRUGIM BANKAMA VAN SRBIJE.


Sporazum SKGO sa deset opština o inkluziji Roma u Srbiji, među njima i Lebane – Info Centar Juga\nPredstavnici Stalne konferencije gradova i opština potpisali su sporazume o saradnji sa 10 gradova i opština u Republici Srbiji koji su izabrani za dobijanje sveobuhvatnog paketa podrške za izradu i unapređenje strateških, finansijskih i institucionalnih mehanizama za sprovođenje mera inkluzije Roma i Romkinja.\nPodršku su u okviru Komponente 1 Programa ,,Podrška EU inkluziji Roma – Osnaživanje lokalnih zajednica za inkluziju Roma’’ dobili: Lebane, Vršac, Surdulica, Doljevac, Mladenovac, Pirot, Smederevska Palanka, Aranđelovac, Bečej i Loznica.\nProgram IPA 2016 „EU podrška inkluziji Roma Osnaživanje lokalnih zajednica za inkluziju Roma“, finansira Evropska unija, a sporovodi SKGO. Po ovom sporazumu sa SKGO, lokalne samouprave će uspostaviti lokalno koordinaciono telo za upravljane politikom inkluzije, formirati mobilni tim, izraditi akcioni plan i obezbediti podrška lokalnog budžeta za sprovođenje mera inkluzije.\nPredsednica SKGO Dušanka Golubović rekla je da ta organizacija daje podršku lokalnim zajednicama da zaštite najugroženije i marginalizovane grupe stanovništva, među kojima i Rome.\n„Za inkluziju Roma postoji strategija na nacionalnom nivou i odgovarajući akcioni planovi, a potpisivanjem sporazuma lokalnih samouprava sa SKGO zaokružiće se paket podrške“, rekla je Golubović. Ona je dodala je da se od programa mera očekuju rezultati u socijalnoj inkluziji Roma, i da se lokalne zajednice upoznaju sa obavezama iz Poglavlja 23 u procesu pridruživanja Srbije EU.\nSKGO je preduzimala mere za jačanje koordinatora za romska pitanja, inicirala širenje mreže za inkluziju Roma i učestvovala u izradi analize broja podstandardnih naselja te populacije.\nDržavna sekretarka u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Stana Božović rekla je da se mere inkluzije ne mogu sprovesti bez lokalnih samouprava.\n„Važno je da se prati dinamika i izveštavanje o sprovođenju mera kako bi se otklanjale razne prepereke na koje će se nailaziti „, rekla je Božović.\nOna je istakla da su dale rezultate mere za povećanje zaposlenosti Roma.\n„U 2017. godini na evidenciji nezaposlenih bilo 26.456 Roma od čega je 12.441 žena. Od 2015. godine broj zaposlenih se sa 1.994 osobe povećao 2017. godine na 4.150 lica“, rekla je Stana Božović.\nČlan Koordinacionog tela za praćenje realizacije Strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja Nenad Ivanišević rekao je da po završetku mera inkluzije ne sme da popusti staranje za ravnopravnost Roma kao građana Srbije.\n„Bio bih srećan kada bismo 2026. godine postigli punu inkluziju Roma, odnosno iste mogućnosti obrazovanja i zapošljavanja“, rekao je Ivanišević i dodao da u svakom ministarstvu treba da bude zaposlen po jedan Rom, ali tako da se ne bavi samo problemima te zajednice.\nPredstavnik EU Nikoilas Bizel rekao je da je za Srbiju posebno važno pitanje inkluzije jer je u pregovorima Srbija-EU deo Poglavlja 23 o vladavini prava i Poglavlja 19 o zapošljavanju i socijalnoj politici.\n„EU zbog toga pruža veliki podršku socijalnom uključivanju Roma i na projekte koji su do sada realizovani potrošeno je 11 miliona evra, a planirano je još 20 miliona evra“, rekao je Bizel.\nĐurić i Šarčević danas u Kosovskoj Mitrovici\nPorodiljama u Lebanu po 20.000 dinara


Slučaj najobimnije poreske kontrole nekog medija konačno završen, u "Južnim vestima" sve po zakonu - NUNS\nIzvor: Južne vesti; A. Stankov\nKao što smo na samom početku i ukazivali, suštinski problem nije utvrđena ili neutvrđena nepravilnost već protivzakonito i tendenciozno tumačenje uredbi, pa i zakona, zloupotreba službenog položaja više pojedinaca zarad sakupljanja političkih poena i pokušaj pravljenja prakse obračuna sa nepoželjnim medijima. Krivi smo dok se ne dokaže suprotno – ističe Ognjanović.\nNapominje da je ceo proces imao samo jedan cilj – da pronađe i dokaže da su Južne vesti krive koristeći se svim sredstvima, pa i regulativama koje se tiču javnog servisa.\nOva pobeda, da se tako izrazim, nije samo pobeda Južnih vesti, već i svih naših partnera, onih koje su takođe kontrolisali jer sarađuju sa nama i onih koji su nas podržali i veruju da je to što radimo i kako radimo ispravno – kaže Ognjanović.\nZbog ovakve poreske kontrole reagovala je svojevremno i Evropska unija u jednom od svojih izveštaja o napretku Srbije u ključnim poglavjima 23 i 24 navodeći da su brojni predstavnici medija izneli „tvrdnje da se fiskalne inspekcije nesrazmerno koriste kako bi se vršio ekonomski pritisak na medijske kuće“.\nU svojoj pravnoj analizi „Transparentnost Srbija“ tvrdila je da su poreski inspektori načinili grube propuste, da su propise namenjene za javni sektor primenili na privatno preduzeće i da nijednim zakonom nije predviđena obaveza medija da imaju u radnom odnosu glavnog i odgovornog urednika, sa punim ili nepunim radnim vremenom. Udruženja su pisala i međunarodnim organizacijama, a premijerka Ana Brnabić pozvala je Južne vesti da se „žale na inspekciju, ako misle da ne radi dobro„.\nJužne vesti, Poreska uprava, Porez, Tužba\nNi prijavljene pretnje, ni upozorenje policije nisu sprečile Spasića da nastavi da šalje poruke novinaru. U SMS-ovima koji su stigli nakon prijavljivanja Spasić je revoltiran\n„Tužbu sam podneo zbog lažnih informacija iznesenih 02.08.2021. godine u ‘Alo’ novinama, zbog čega mi je povređena čast i ugled“, navodi Đurić u saopštenju.


Vladislav Jovanović: Zapad želi da izoluje Republiku Srpsku i da Srbija prizna Kosovo - Kosovo Online\nVladislav Jovanović: Zapad želi da izoluje Republiku Srpsku i da Srbija prizna Kosovo\n12. Decembar 2021. • 15:58\nDiplomata Vladislav Jovanović ocenio je da Zapad ima potrebu da ubrza rešavanje neuraligičnih tačaka na Balkanu, na prvom mestu u BiH, dok ih dijalog Beograda i Prištine i pored mobilizacije specijalnih stručnjaka za region ne interesuje već puštaju da stvari na neki način počnu da trule, smatrajući da to Srbija ne može dugo da izdrži i da će prva morati da popusti, prenosi Tanjug.\nOn je tako prokomentarisao najnovije reakcije Zapada na odluke Skupštine Republike Srpske o povlačenju ovlašćenja, kontinuirane pritiske na Srbiju , kao i imenovanje izaslanika Velike Britanije za Zapadni Balkan.\n"Zapad je trenutno najangažovaniji u BiH u želji da izoluju RS, da je nateraju na povlačenje od, kako smatraju, radikalnih zahteva i izvrše pritisak na Srbiju imajuću u vidu njenu osetljivost i zbog izbora i zbog Kosova da se umiri ili odustane od kontinuirane ili jače podrške RS", rekao je Jovanović.\nZapad, kako je naglasio, ne želi rešavanje problema već da se Srbija natera da što pre prihvati stanje koje su stvorili - da prizna Kosovo i time prestane da postoji kao faktor zabrinutosti na Balkanu.\nPrema njegovim rečima, razlog za mobilizaciju svih takozvanih specijalnih stručnjaka za region je i to što Amerika sa saveznicima ubrzano jača konfrontaciju sa rivalima i prebacuje se na dalje prostore i želi da osigura Zapadni Balkan od daljeg prisustva rivaliskih sila, ne samo Rusije i Kine već i Turske i nekih drugih koji se, kako kaže ovde sve jače utemeljuju.\nDodao je da SAD smatraju već 30 godina da je ceo ZB interesna sfera Zapada, što je osporeno i prilično demantovano prisustvom drugih.\nBritanija se, kako kaže, smatra posebnim specijalistom za balkanska pitanja i tradicionalno je i kontinuirano prisutna ceo vek na vidljiv i nevidljiv način.\n"To bogato istorijsko iskustvo, znanje i umešnost da iskorištava pogodnosti i protivrečnosti sada koriste u smeru širih interesa SAD i zapadnih savezika", rekao je Jovanović.\nNa pitanje da li imenovanje izaslanika može da ubrza dijalog Beograda i Prištine ili će između ostalog morati da se sačeka da se slegnu dešavanja u Nemačkoj, kaže da Zapad ima potrebu da ubrza rešavanje neuraligičnih tačaka na zapadnom Balkanu - a u šta smatraju da spadaju BiH, Srbija i Kosovo.\n"U ovom trenutku sve probleme treba posmatrati u tom trouglu, a njihovo rešavanje je vremenski za njih dosta hitan zadatak", kaže on.\nJovanović dodaje da formiranje nove nemačke vlade nije relevantno, jer je Nemačka koperativan član zapadnog bloka u pritisku na Srbiju i sve sto je srpsko na Balkanu.\nBritanci se, kako je rekao, u ovom trenutku ubacuju malo jače i življe, nakon što su se oslobodili veze prema EU, otvoreniji su za saradnju čak i za službu američkih interesa na Balkanu.\n"Imenovanje britanskog specijalnog izaslanika je deo toga. Ne može nas specijalno radovati ali ne treba da se previše uzbuđujemo, jer pozitivni procesi koji teku godinama praktično onemogućavaju neku radikalniju promenu ni kod nas ni u RS, niti će pregovori Beograda i Prištine dobiti na ubrzanju, jer to ne odgovora zapadu", rekao je Jovanović.\nPrema njegovim rečima, dijalog je započet sa jednim jedinim ciljem - da se normalizuju odnosi, što znači da Srbija prizna nezavisnost i dodao da je sve drugo irelevantno i za zapad i za Prištinu.\n"I ta naša očekivanja da se ništa radikalno ne rešava već da dijalog bude posvećen poboljšanju života srpskog življa i rešavanju pratkičnih pitanja oko kontakata i saradnje nas i Prištine, van političkih ciljeva i priznanja zapad ne interesuje", naveo je on.\nPrema njegovim rečima, Zapad to može da interesuje samo ako je u funkciji brzog priznavanja, ako nije, pustiće da stvari na neki način trule, smatrajući da to Srbija ne može dugo da izdrži i da će prva morati da popusti.\nVladislav Jovanović Kosovo Srbija EU-Zapadni Balkan\n(Video) Jovanović: Albanski istoričari prave naučnu fantastiku, sami negiraju postojanje Kosova kao države\nJovanović: Zapad je naredbodavac i naručilac poteza Prištine\nJovanović: Prema rezoluciji 1244 Srbija može da vrati deo snaga bezbednosti na KiM\nU Srbiji 1.334 nova slučaja koronavirusa, preminule tri osobe


Predstavljen novi projekat Ministarstva omladine i sporta – inicijativa za zapošljavanje mladih u Srbiji | Министарство омладине и спорта\nPredstavljen novi projekat Ministarstva omladine i sporta – inicijativa za zapošljavanje mladih u Srbiji\nMinistarstvo omladine i sporta Republike Srbije predstavilo je javnosti projekat koji se tiče zapošljavanja mladih u Srbiji. Tim povodom, ministar omladine i sporta Vanja Udovičić posetio je kompaniju Er Srbija, i razgovarao sa rukovodstvom i direktorom kompanije Danetom Kondićem.\n"Naša želja je da nađemo pravi način kako da sprečimo da mladi odlaze iz zemlje, da sprečimo njihovo razmišljanje da nakon fakulteta indekse zamene pasošima i da svoju sreću traže u nekim drugim sredinama, umesto da ostaju u svojim gradovima i pospešuju samu ekonomiju Srbije i svojih gradova", rekao je ministar omladine i sporta Vanja Udovičić.\nMinistar je posebno naglasio značaj ovog projekta s obzirom na činjenicu da četvrtinu ukupnog broja nezaposlenih u Srbiji čine mladi ljudi između 20 i 29 godina. Prema njegovim rečima, u inostranstvu živi i radi preko 2.000.000 naših stanovnika. "Iako statistika pokazuje da se poslednjih godina broj odlazaka u inostranstvo smanjio, te brojke i dalje su velike – Srbiju godišnje napusti jedan manji grad", rekao je Udovičić.\nOn je dodao da će u narednom periodu obići 20-30 kompanija koje su najzastupljenije u Srbiji. "Ideja je da kroz ovakve posete i razgovor sa kompanijama utvrdimo koja su zanimanja tražena u Srbiji, kakvi su kriterijumi za zapošljavanje mladih i na koji način možemo zajedno da doprinesemo stvaranju kvalitetnih kadrova, a krajnji cilj je da stvorimo podsticajne uslove za mlade, kako bi ostali u Srbiji i svojim znanjem i veštinama doprineli njenom ekonomskom napretku", naglasio je Udovičić.\nEr Srbija je prva kompanija sa čijim se rukovodstvom razgovaralo. Nakon sastanka sa generalnim direktorom Er Srbije, Danetom Kondićem, i mladima koji su zaposleni u toj kompaniji, ministar Udovičić rekao je da je ova kompanija u protekloj godini zaposlila 700 ljudi.\n"Dugoročni strateški cilj Er Srbije je da se kompanija razvija i svake godine zaposli više od 300 ljudi i samim tim je prava početna tačka za program", zaključio je Udovičić.\nDogađaju je prisustvovao i ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Aleksandar Vulin, koji je podržao ovaj projekat. On je rekao da pažnja društva prema mladima postoji, i da je posao ne samo ministarstava već i Vlade da mlade zadrži u našoj zemlji.\nMinistarstvo omladine i sporta pokrenulo je ovaj projekat uz podršku predstavnika mladih iz saveza nevladinih organizacija KOMS (Krovna organizacija mladih Srbije) i NAPOR (Nacionalna asocijacija praktičara i praktičarki omladinskog rada), u cilju poboljšanja položaja mladih i njihovog daljeg razvoja.\nPredstavnik Krovne organizacije mladih Srbije, Aleksandar Linc Đorđević, rekao je da KOMS podržava ovu inicijativu jer je problem nezaposlenosti mladih ne samo problem mladih već i cele države. On dodaje da će se paralelno sa realizacijom projekta Ministarstva omladine i sporta, KOMS konsultovati sa predstavnicima mladih kako bi dobili širu sliku problema.


Davoru P. (35) iz Jabukovca, osumnjičenom za četvorostruko ubistvo određeno je zadržavanje do 48 časova i on je, uz krivičnu prijavu, priveden Višem javnom tužilaštvu u Negotinu, a za teško ubistvo preti mu kazna 40 godina zatvora.\nU slučaju Davora P. se neće primenjivati kazna doživotnog zatvora jer njegova primena počinje tek od 1. decembra.\nKuća Davora P.\nPodsetimo, Davor P. je uhapšen juče, nakon višenedeljne potrage za počiniocem stravičnog zločina koji je 7, avgusta ubio Raju Kazimirovića, njegovu majku Dragicu, sestru Ljubinku Oprikić (76) i sestričinu Draganu Jozeljić (53).\nOn je uhapšen nakon što je pao na poligrafskom ispitivanju, posle čega je priznao zločin. Nakon hapšenja osumnjičeni za četvorostruko ubistvo sarađivao je sa policijom i odveo ih do mesta gde je zakopao arsenal oružja kojim je počinio ubistvo, škorpion i lovačku pušku. On je rekao da je motiv zločina bila pljačka, a iz kuće Kazimirovića odneo je oko 500 evra.\nPrema nezvaničnim saznanjima, Davorova prvobitna namera je bila da opljačka Raju Kazimirovića i da pobegne, međutim bio je "primoran" da zapuca kada je domaćinova sestričina počela da doziva pomoć.\nPodsetimo, stravičan zločin otkriven je 9. avgusta, kada su u dvorištu porodine kuće pronađena tela Raje Kazimirovića i članova njegove porodice. Policija je podvrgla ispitivanju sve sa kojima je ubijeni bio u zavadi, a onda je nastavila sa istragom, koja je dovela do Davora P.


"Nasljeđe": Pismo podrške ministru Lukaču - oličenju časnog policajca\nUdruženje djece poginulih boraca "Nasljeđe" - Gradski odbor Bijeljina uputilo je pismo podrške ministru unutrašnjih poslova Republike Srpske Draganu Lukaču u kojem ističe da je on oličenje srpskog policajca, srpskog vojnika i časnog i poštenog ratnika.\n"U posljednje vrijeme svjedoci smo medijske hajke na Vas, Vaš ratni staž i put, te smo mi, djeca poginulih boraca odlučili da Vam uputimo pismo podrške jer znamo koliki ste doprinos dali za stvaranje Republike Srpske i svoj maksimum u svakoj borbi u kojoj ste učestvovali. To dokazuju i mnogobrojna odlikovanja, među kojima su i Orden Miloša Obilića za hrabrost i Orden Karađorđeva zvijezda za uspješno komandovanje, koja ste potpuno opravdano dobili", navodi se u pismu podrške.\nNapomenuvši da članovi ovog udruženje prate njegov rad, u pismu se naglašava da je ministar Lukač jedan od rijetkih koji, iako je rat davno završen, nastavlja svoju borbu i u miru u smislu očuvanja stabilnosti i opstanka Republike Srpske.\nOnima koji pokušavaju da uruše njegov ugled, iz ovog udruženja kažu da mu samo zavide na njegovoj ratnoj istoriji i komandovanju.\n"Ono što nas kao djecu poginulih boraca posebno oduševljava i raduje jeste Vaša snaga kojom se boriti za naš bolji položaj, jer znamo da svaki Vaš konkurs za prijem radnika u organ uprave i organizacione jedinice kojima rukovodite posebno pažnju obraća na djecu poginulih boraca i za to Vam možemo samo uputu dvije riječi - Hvala Vam", ističe se u pismu.\nIz Udruženja "Nasljeđe" Bijeljina navode i da su svjedoci sa koliko pažnje i poštovanja ministar Lukač pristupa porodicama poginulih policajaca, ali i porodicama srpskih policajaca koji su u kazamatima i pritvorskim jedinicama i kojima se još nepravedno sudi.\n"Udruženje djece poginulih boraca 'Nasljeđe' - Gradski odbor Bijeljina upućuje Vam apsolutnu podršku u radu, u nadi da ćete i dalje uspješno nastaviti sa borbom za ovu kategoriju stanovnika Republike Srpske, za što bolje predstavljanje policajca Republike Srpske, a samim tim i predstavljanje i očuvanje Republike Srpske", naglašava se u pismu podrške ministru unutrašnjih poslova Srpske Draganu Lukaču.\nViše iz ove kategorije « Prikupljeno 25 miliona KM, potrošena 23 miliona KM O mogućnostima privredne saradnje sa Japanom /VIDEO/ »


Cvijanović: Srpska bilježi razvoj u svakoj lokalnoj zajednici\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je danas u Gradišci da Srpska bilježi razvoj i napredak u svakoj lokalnoj zajednici, te da nema grada i opštine bez značajnog zahvata u komunalnoj ili saobraćajnoj infrastrukturi, rješevanju problema u domenu zdravstva ili drugim oblastima.\nCvijanović je navela da je uslov za navedeno dobra sprega između lokalnih i republičkih vlasti, što je manje-više standard za Republiku Srpsku.\n- U ogromnoj većini naših opština zaista postoje ljudi koji znaju da iskomuniciraju i delegiraju važne projekte prema Vladi Republike Srpske, da podnesu adekvatnu dokumentaciju i da nakon toga ti projekti budu realizovani - rekla je Cvijanović za RTV Gradiška.\nCvijanović je pomenula da su brojni školski objekti rekonstruisani, renovirani, neki iznova sagrađeni, te da se širom Republike Srpske na lokalnom nivou bilježi ozbiljna promjena u odnosu na samo nekoliko godina unazad.\n- Uvijek zahvaljujem lokalnoj strukturi, i ovdje u Gradišci, koja predano radi i delegira određene projekte, bori se za svoje projekte, nađe načina da to iskumunicira sa nadležnim ministarstvima i prema kabinetu predsjednika Republike, koji je ovdje u Gradišci učestvovao u projektima izgradnje vrtića i renovinaranja školskih objekata - podsjetila je Cvijanović.\nPrema njenim riječima, mnogo toga zavisi od aktivnosti lokalnih vlasti, te da Gradiška tu može da služi kao sjajan primjer.\n- Stalno sam u komunikaciji sa lokalnim vlastima, obilazim Republiku Srpsku, mislim da nema opštine gdje nismo zajedničkim snagama bar nešto pokrenuli, naravno uz preduslov da imate taj aktivizam koji dolazi sa lokalnog nivoa - ponovila je Cvijanović.\nCvijanović je navela da su u Srpskoj realizovani mnogi važni projekti, ali da se tu neće stati, te da svaka godina nosi nove izazove i potrebe.\n- Ono što sigurno znam jeste da su i republičke i lokalne valsti opredijeljene da naši stanovnici u svakoj našoj opštini ili gradu dobiju bolje uslove za život i to radimo - rekla je Cvijanović.\nGovoreći o značaju RTV Gradiška, koja je danas svačano otvorila nove prostorije, Cvijanović je naglasila da je za svaku lokalnu zajednicu važno da ima mediji koji je posvećen potrebama svojih stanovnika.\n- Ovo je jako važno za Gradišku, ali i za Republiku Srpsku. Značiće mnogo za građane, a sve što znači razvoj u svakoj lokalnoj zajednici automatski znači i bolje za Republiku Srpsku - napomenula je Cvijanović.


Zvonareva zbog povrede ne igra u finalu Fed kupa\nRuska teniserka Vera Zvonareva neće zbog povrede ramena igrati za Fed kup reprezentaciju svoje zemlje u finalu protiv Češke ovog vikenda u Moskvi.\nSedma igračica sveta nije uspela da se oporavi od povrede koju je zadobila na Kupu Kremlja prošlog meseca.\n"Vera ne može da servira kako treba, tako da nema skoro nikakve šanse protiv bilo koje češke teniserke", rekao je kapiten Fed kup selekcije Rusije Šamil Tarpiščev tokom žreba u Moskvi.\nOn je napomenuo da Rusija sada "ne moze da se smatra favoritom".\nUmesto Zvonareve, u ekipu je uvrštena Marija Kirilineko koja na WTA listi zauzima 27. mesto.\nOna će u prvom meču finala igrat protiv Petre Kvitove, a potom sledi meč između Svetlane Kuznjecove i Lusi Safarove.


Laboratorija Kasperski: 45.000 pokušaja sajber-napada, prva na udaru Rusija - 12.05.2017, Sputnik Srbija\n„Laboratorija Kasperskog“ zabeležila je u petak oko 45.000 pokušaja hakerskih napada uz pomoć kodiranog programa u 74 zemlje širom sveta, a najveći broj... 12.05.2017, Sputnik Srbija\n21:42 12.05.2017 (Osveženo: 10:11 04.12.2017)\n© Foto : PixabayTastatura\n„Laboratorija Kasperskog“ zabeležila je u petak oko 45.000 pokušaja hakerskih napada uz pomoć kodiranog programa u 74 zemlje širom sveta, a najveći broj pokušaja ubacivanja sajber-virusa zabeležen je u Rusiji, saopštila je kompanija.\nStručnjaci ove antivirus kompanije analizirali su informacije o zarazama kodiranim programom koji je dobio naziv „Vona kraj“ (WannaCry), s kojim su se 12. maja suočile kompanije u celom svetu.\n„Za dekodiranje podataka sajber-prestupnici traže da se plati otkup od 600 američkih dolara u kriptovaluti bitkojn“, rekao je predstavnik kompanije.\nBi-Bi-Si je ranije saopštio da su se na udaru masovnog sajber-napada, u kojem se koristi do sada nepoznati „virus-iznuđivač“, našle organizacije u Evropi i Aziji.\nRuski hakeri dodeljuju Oskare\n27 Februar 2017, 19:03\nGrupa stručnjaka za sejber-bezbednost „Malver hanter tim“ tvrdi da su u napadu najviše stradali serveri na teritoriji Rusije i Tajvana, a pod udarom su se našle i druge zemlje: Velika Britanija, Španija, Italija, Nemačka, Portugalija, Turska, Ukrajina, Kazahstan, Indonezija, Vijetnam, Japan i Filipini.\n„Novi virus se širi bezumnom brzinom“, naveo je „Malver hanter tim“.\nSaopšteno je da virus blokira rad kompjutera, a za uklanjanje blokade traži isplatu u bitkojnima.\nPrema informacijama izvora ruskog portala „Gazete“, hakerski napad je pogodio kompjutere priključene na unutrašnje mreže Istražnog komiteta i Ministarstva unutrašnjih poslova Rusije.\nZeman: Hakeri iz SAD su mi instalirali dečju pornografiju\nSagovornik izdanja rekao je da virus ne samo što blokira ekran, nego i kodira fajlove na hard disku.\nZa obnavljanje rada kompjutera hakeri traže da im se plati 300 dolara u bitkojnima.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Rusije saopštilo je da je zabeležen virusni napad na kompjutere ovog resora, ali da je virus lokalizovan i da se radi na njegovom uništavanju.\nIstražni komitet Rusije demantovao je da su njegove resurse napali hakeri. "Nikakvih hakerskih napada na resurse Istražnog komiteta nije bilo, svi rade u uobičajenom režimu", saopšteno je u tom komitetu.\nHakeri napali sisteme 40 bolnica i klinika u Velikoj Britaniji\nČetrdesetak medicinskih ustanova u Velikoj Britaniji pogođeno je hakerskim napadom, a situaciju prati premijerka zemlje Tereza Mej.\nPrema navodima kanala „Skaj njuz“, hakeri su uspeli da upadnu u kompjutere oko 40 bolnica i klinika u Engleskoj i Škotskoj.\nBritanska premijerka je potvrdila da je sajber-napad na britanske ustanove deo međunarodnog hakerskog napada.\nUprava Nacionalnog sistema za zaštitu zdravlja u Engleskoj objavila je da situaciju posmatra kao „ozbiljan incident“.\n„Ministar zdravlja Džeremi Hant dobija informacije od Nacionalnog centra za sajber-bezbednost. Premijerka je, takođe, stalno u toku sa onim što se događa“, rekao je portparol Tereze Mej.\nMnoge operacije i planirani pregledi su odloženi, vozila hitne pomoći se preusmeravaju u bolnice čiji kompjuterski sistemi i dalje rade.\nRanije su mediji saopštili da se na kompjuterima britanskih medicinskih ustanova koje su napali hakeri pojavio zahtev da se uplati 300 dolara.


02-12-2018 20:34 Ratni izveštaji Naoružanje Svet Planeta\nRuska vojska sa višecevnih bacača raketa velikog kalibra "Smerč" prelazi na modernizovani "Tornado S", što će, po mišljenju vojnih eksperata, povećati snagu i mobilnost ruskih raketnih jedinica. Međutim, politikolozi ocenjuju da bi prenaoružavanje ruske vojske moglo da bude i povod za početak još jedne informacione kampanje Zapada protiv Rusije.\nTornado (Foto: Jutjub)\nNačelnik raketne vojske i artiljerije Oružanih snaga Rusije Mihail Matvejevski je izjavio da će prenaoružavanje započeti već ove godine i da će ruska vojska sa "Smerča" preći na modernizovane višecevne bacače raketa "Tornado S", povećanog dometa i veće preciznosti.\nPrema njegovim rečima, vojska nastavlja da se naoružava i savremenim modernizovanim haubicama 2S19M2 "Msta SM" u potpunosti integrisanim u jedinstveni taktički sistem upravljanja, kao i modernizovanim višecevnim raketnim bacačima "Tornado G", koji imaju mogućnost automatskog navođenja borbenog vozila na cilj.\nInače, "Tornado S", teški višecevni bacač raketa nove generacije, korišćen je i tokom operacije u Siriji, gde je pokazao svoju efikasnost.\nEksperti kažu da je borbeni sistemi "Tornado S" u potpunosti autonoman i ojačan opremom koja osigurava realizaciju borbenih zadataka bez izlaska iz kabine. Na poziciji vatre "Tornado S" se nalazi samo nekoliko minuta, a zatim i ne čekajući da granata pogodi cilj, kreće ka novoj lokaciji.\n- Podrazumeva se da sistem "Tornado S" po svojim karakteristikama prevazilazi sve svoje prethodnike, a posebno u pogledu dometa i preciznosti. Pored toga, ima i automatizovani sistem koji omogućava koordinaciju dejstva, i to cele baterije. Ovo prenaoružavanje će u značajnoj meri povećati snagu i mobilnost jedinica, s obzirom na to da se smanjuje vreme prelaza sistema u borbeni raspored - smatra vojni politikolog Andrej Koškin.\n- Na Zapadu vrlo ozbiljno prate kako se prenaoružavaju ruske artiljerijske jedinice i to ozbiljno zabrinjava stručnjake NATO-a. Zbog toga možemo očekivati da će uslediti još jedan napad na Rusiju u informacionom prostoru. Ali to će biti samo pokazatelj da se borbena spremnost naših trupa sve više povećava, a da odbrambene sposobnosti ispunjavaju savremene zahteve - kaže Koškin.\nEksperti ističu da je "Tornado S" najubojitije i najrazornije oružje posle nuklearnog. "Tornado S" jednim plotunom "pokriva" površinu veličine 100 fudbalskih terena, a posle njegovog plotuna na toj teritoriji - ne ostaje ništa. Pored toga, naoružan je i "pametnim" raketama i u stanju je da pojedinačnom paljbom razara protivnička utvrđenja.\nPročitajte OVDE sve o kompleksu “Penicilin”.\n„AFAR“ RADAR I HIPERZVUČNE RAKETE: Rusi kreću sa testiranjem sistema „Pancir-SM-SV“\nNAGRABUSIO: Policija traži podizanje optužnice protiv Netanijahua!\nKakav potencijal poseduje najnoviji ruski lovac — MiG-35? (VIDEO)\nZAHAROVA ODGOVORILA POROŠENKU: Moskva štiti Evropu od varvara, militarizma i agresije


Potencijalni koncesionari sledeće sedmice na aerodromu Nikola Tesla\nBeta 8. jula 2017. 11:35\nPredstavnici pet stranih kompanija zainteresovanih za upravljanje aerodromom „Nikola Tesla“ boraviće tokom naredne sedmice u Beogradu kako bi se upoznali sa detaljima poslovanja tog preduzeća, pišu „Večernje novosti“ u današnjem izdanju.\nPo navodima lista, u konkurenciji za koncesiono upravljanje aerodromom su francuska kompanija „Vinci erports“, švajcarsko-francuski konzorcijum „Merdijam istern Jurop investments“, indijsko-grčki konzorcijum koga čine „GMR infrastrakčer limitid“ i „Terna“, kineski konzorcijom „Hejna er trevel servis“ i južno-korejsko-tursko-kiparski konzorcijum „Inčion internešnel erport korporejšn“.\nNa pretkvalifikacioni konkurs za beogradski aerodrom ranije se javilo 27 kompanija a u drugi krug je ušlo njih pet i one bi trebale da do polovine septembra dostave obavezujuće ponude.\nMinistarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je ranije da očekuje da će se na jesen znati ko će biti koncesionar aerodroma „Nikola Tesla“.\n„Zvanično sve papirološki, birokratski treba da bude završeno u martu sledeće godine, ali će se na jesen znati ko je koncesionar i već tada će se krenuti u razgovore o potpisivanju ugovora“, najavila je ministarka.\nNBS prodala 30 miliona evra, kurs danas 118,4609\nĆuprija posle 88 godina dobija novi most na Velikoj Moravi\nDinar danas najslabiji od početka godine, kurs 118,4609\nViše od 250 preduzeća namerava da se preseli u Holandiju zbog Bregzita\nNBS prodala 30 miliona evra, kurs sutra 118,4609\nBela kuća: Trgovinski dogovor SAD i Kine do 1. marta\nEvropske berze se oporavile od jutrošnjih gubitaka\nBELEX indeksi „pocrveneli“, trgovanje skromno\nEvro sutra 118,46 dinara\nKina: Ne prebacivati krivicu za vlastite probleme na druge\nEr Srbija od juna uvodi devet novih linija\n„Er Srbija“ uvodi devet novih linija\nJuronjuz: Ako HR uđe u evrozonu, RUS će dobiti najjače oružje\nViše od 250 preduzeća namerava da se preseli u Holandiju…\nSneg otežava saobraćaj, kamioni na Batrovcima čekaju 9 sati\nNova američka strategija: „Jastrebovi čovečanstva“ protiv…\nČetiri udesa, devetoro lakše povređenih


Postovani,Molim Vas ako moze jedan savet imam most u gornjoj vilici ,a sa druge strane vinil proteu 5 zuba, i donja proteza par zuba da bi mogla zvakati ,medjutim od ranije imam paredetozu i trenutno sve vise se to vid itaj razmak .Da li moze te praznine da se izlece i neko resenje .Hvala!\nDanijel Tomic - 19. 04. 2019.\nnažalost, bez kliničkog uvida u stanje zuba i njihovog potpornog aparata, kao i analize Rtg snimka zuba nije moguće dati bilo kakvo mišljenje.\nParodontopatija jeste oboljenje potpornog aparata zuba koje zahteva terapiju. Takođe, neophodno je proveriti adekvatnost protetskih radova. Ukoliko su pomenuti radovi neadekvatni, potrebna je izrada novih.\nSavetujemo da posetite stomatologa radi detaljnog pregleda i adekvatne terapije.


Marković sa rukovodstvom NLB grupe: Investicioni ambijent u fokusu Vlade – Bankar.me\nMarković sa rukovodstvom NLB grupe: Investicioni ambijent u fokusu Vlade\nJanuary 12, 2018 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI 2 Comments\nNa sastanku je bilo riječi o poslovnim planovima Banke u Crnoj Gori i regionu kao i o mogućoj podršci NLB grupe projektima u našoj zemlji.\nPredsjednik Vlade je zadovoljan prisustvom ove renomirane slovenačke banke u našoj zemlji ocijenivši da realni planovi Vlade predstavljaju šansu za bankarski sektor kao važan faktor ukupnog ekonomskog razvoja Crne Gore.\nPredsjednik UO NLB Grupe je istakao da ta grupacija budućnost vezuje za region i da posluje u šest država kao i da namjerava da pojača investicione aktivnosti.\nMarković je ocijenio da se posebni uslovi za unapređenje investicionog ambijenta stvaraju u Sjevernom regionu Crne Gore pri čemu je sagovornike detaljno upoznao sa projektom zimskih centara na Bjelasici i pripadajućih sadržaja u čije je pripreme do sada uloženo ili je kapitalnim budžetom predviđeno više desetina miliona eura.\nSastanku su prisustvovali državna sekretarka Ministarstva finansija Nina Vujošević, predsjednik Uprave, član Odbora direktora i glavni izvršni direktor NLB banke AD Podgorica Martin Leberle i predsjednik Odbora direktora NLB banke AD Podgorica Andreas Burkhart.\nPOJMOVIBlaž Brodnjak NLB Duško Marković Martin Leberle NLB banka nlb banka podgorica\nPrevious Izvještaj sa Montenegroberze za petak 12. januar 2018.\nSljedeći General Motors predstavio automobil bez volana i pedala (video)\nCrna Gora idealna za turske investitore\nMarković: Vjerujem da će 2019. biti godina većih zarada u cijelom sektoru\nImajuci u vidu da premijer po formalnom osjecaju organizuje sastanke sa bankarima, tako sto izostavlja ponekog, po licno- politickom nakanu, onda su ove diplomatske aktivnosti dosadnjikavi uratci da se pokaze nista i ostvari jos manje.\nJeste zanimljivo da je g-dja Vujosevic stigla iz resornog miunistarstva (jedino sto vrijedi u ministarstvu), jer su sadasnjeg ministra morali udaljiti iz banke posto im je ostavio preko 60 miliona gubitka kreirajuci kreditte malom i srednjem biznisu CG kako bi opravdao privatne aranzmane. Tek ce banka morati jos naknadno da rezervise kad nase sudije konacno ukapiraju da su svi dokazi netacni jer nisu dokazi nego lazna svjedocenja i isfolirani papiri.


Napisao Redakcija u kategoriji Plivanje 20 aprila, 2011\nNa Drugom međunarodnom plivačkom mitingu “22.april“ koji je održan 16.-17.aprila 2011.godine u Banja Luci, Plivački klub “Dinamo“ je nastupio sa10 plivača, koje je predvodio trener Filip Hakaj. U konkurenciji 360 plivača i 27 klubova iz Srbije, Bosne, Slovenije, Grčke i BiH, plivači Dinama osvojili su ukupno 23 medalje....Dalje »\nDobar nastup takmičara PK Dinamo na državnom prvenstvu\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Plivanje 28 marta, 2011\nNa Prvenstvu Srbije za kadete, omladince i seniore koje je održano od 25. do 27.03.2011.godine u Novom Sadu, u konkurenciji 37 klubova i 332 takmičara, Plivački klub “Dinamo” nastupio je sa 10 takmičara. Predvođeni trenerom Filipom Hakaj ostvarili su sledeće...Dalje »\nPionirke Dinama na prvom mestu na državnom prvenstvu\nNapisao Redakcija u kategoriji Plivanje 21 marta, 2011\nNa Prvenstvu Srbije za pionire koje je održano 18. i 19.marta 2011.godine u Novom Sadu, Plivački klub “Dinamo” je nastupio sa 6 takmičara. U konkurenciji 210 takmičara iz 30 klubova, predvođeni trenerom Biljanom Šondić, plivači “Dinama” su osvojili ukupno 6...Dalje »\nDinamovcima 18 medalja na prvenstvu Vojvodine u Novom Sadu\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Plivanje 7 marta, 2011\nNa prvenstvu Vojvodine koje je održano 5.03.2011.godine u Novom Sadu, PK Dinamo je nastupio sa 33 plivača . Predvođeni trenerima Biljanom Šondić, Filipom Hakaj i Nikolom Vincer, osvojili su ukupno 18...Dalje »\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Plivanje 14 februara, 2011\nPlivači Dinama su 12-13.02.2011.godine učestvovali na međunarodnom plivačkom mitingu «Star 2011» koji je održan u Kranju u Sloveniji. Plivače iz Pančeva predstavljali su: Selena Mihajlović, Dušan Dobrosavljević, Nebojša Vasović, Nikola Crvenkov, Marko Mršić, Nataša Praskalo, Anja Crevar i trener Filip...Dalje »


Ponovo molimo stanovnike Grada Visoko da propisno parkiraju svoja motorna vozila na odgovarajuća parking mjesta! - JKP Visoko\nPonovo molimo stanovnike Grada Visoko da propisno parkiraju svoja motorna vozila na odgovarajuća parking mjesta!\nS obzirom da je danas počeo intezivnije padati snijeg u Gradu Visoko, informišemo stanovništvo da su radnici iz nadležne službe angažovani na posipanju abrazivnog materijala po saobraćajnicama i trotoarima, kao i sa pluženjem snijega.\nPonovo upućujemo molbu za sve stanovnike na području Grada Visoko da svoja motorna vozila parkiraju prema propisanim pravilima na odgovarajuća parking mjesta, kako bi saobraćajnice bile prohodne, a radnici iz pomenute službe bili u mogućnosti da normalno obavljaju svoje radne aktivnosti prilikom zimskog održavanja saobraćajnica i trotoara u svim naseljima i ulicama.\nSamo obostranim razumijevanjem i zajedničkom saradnjom naših sugrađana i JKP “VISOKO“, Grad Visoko može imati čiste i prohodne saobraćajnice.\nUnaprijed se zahvaljujemo na saradnji i ukazanom povjerenju!\nPlan odvoza luga i pepela za srijedu (5.2.2020.g)\nPonovo molimo sve korisnike komunalnih usluga da utople vodomjere u svom domaćinstvu


Zaharova: NATO – prevara svetskih razmera - Sputnjik Srbija\n17:36 22 Januar 2021\nZaharova: NATO – prevara svetskih razmera\n13:00 22.11.2018 (osveženo 13:05 22.11.2018) Preuzmite kraći link\nRukovodstvo NATO-a je dovelo u zabludu ne samo Sovjetski savez, nego i celu svetsku zajednicu, proširujući savez na Istok, uprkos dogovorima sa Moskvom, izjavila je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\n„To je bila prevara svetskih razmera“, istakla je Zaharova i podsetila na javne izjave bivšeg predsednika SSSR-a Mihaila Gorbačova na tu temu.\nRusija mora da obrati pažnju na aktiviranje NATO-a na svojim granicama\nPortparolka je dodala da za tu prevaru nije odgovorno rukovodstvo Alijanse, niti su odgovorne konkretne osobe, već cele države i politički sistemi.\nOsim toga, ona je pozvala svetsku javnost da obrati pažnju kakve napade SAD i njeni saveznici izvode na međunarodnu stabilnost.\n„To nije samo pitanje bezbednosti Rusije, već bezbednosti celog sveta“, dodala je Zaharova.\nRuski mediji podsećaju da je zaustavljanje širenja Alijanse na Istok kamen spoticanja u odnosima Rusije i NATO-a. Moskva insistira na tome da je Brisel obećao da će slediti taj princip, dok NATO to negira.\nPoslednjih godina Rusija je više puta obaveštavala o aktivnosti NATO-a u blizini svojih zapadnih granica. Brisel to naziva „sprečavanjem ruske agresije“, dok Moskva naglašava da ne predstavlja pretnju ni za koga, ali da neće zanemariti akcije koje su potencijalno opasne po njene interese.\nprevara, NATO, Marija Zaharova\n17:14 Zahtev za opoziv Trampa biće predat Senatu u ponedeljak\n17:10 Demokrate traže veću cenzuru: „Fejsbuk i Tviter da promene algoritme, da ne truju mozak Amerikanaca“\n17:00 Zvezda razbila Slask u prvom pripremnom meču /video/\n16:58 Sramna odluka da se ponište izbori u Srebrenici – Srbi spremaju odbranu rezultata\n16:42 Tviter suspendovao jedan od naloga iranskog vrhovnog vođe


NAJAVLJEN ZAKON O REGIONALNOM RAZVOJU | KRAGUJEVAC BLOG\nPočetak › Novo u gradu › NAJAVLJEN ZAKON O REGIONALNOM RAZVOJU\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja, juče je u Kragujevcu organizovalo javnu raspravu o Nacrtu zakona o regionalnom razvoju koji bi trebalo da ublaži veliku disproporcionalnost u razvoju regiona i nepovoljna demografska kretanja koja su karakteristična za Srbiju u ovom trenutku.\nTekst Nacrta zakona izrađen je u skladu sa evropskim standardima regionalne politike koja podrazumeva ubrzani lokalno ekonomski razvoj, snažan podsticaj razvoju nerazvijenih područja kao i kontinuirana podrška razvoju razvijenih područja kako bi se uslovi za život u njima izjednačili. To će, prema rečima Mlađana Dinkića, ministra ekonomije i regionalnog razvoja značiti podsticaj razvoju preduzetništva, izgradnju modernih saobraćajnica i brzih pruga, više posla i bolji standard za sve građane ma gde u Srbiji živeli. Srbija bi, prema nacrtu ovog zakona, trebalo da ima sedam evroregiona, Beogradski, Centralni, Zapadni, Istočni, Južni, Vojvodinu i Kosovo i Metohiju.\nKragujevac bi prema toj podeli trebalo da se nađe u centru tog Centralnog regiona i da, prema Dinkićevim rečima, bude «motor njegovog razvoja». Podelom na evroregione, s obzirom na to da u EU danas ne sarađuju države sa državama već evroregioni sa evroregionima, Srbija će konačno dobiti instrumente za ovu vrstu saradnje i mogućnost da u narednom periodu konkuriše za sredstva iz predpristupnih fondova EU.\nZakon predviđa osnivanje Nacionalne agencije za regionalni razvoj kao i sedam agencija koje će biti formirane na nivou evroregiona. Preko ovih agencija realizovaće se infrastrukturni projekti kao i projekti podrške razvoju preduzetništva.\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o regionalnom razvoju trajaće do 5.marta naredne godine, nakon čega će biti upućen na razmatranje Vladi Srbije, pre nego što uđe u skupštinsku proceduru.\n‹ „NIJE KRAJ“ U KRAGUJEVCU\nPRIORITET DRŽAVE RAZVOJ AUTOMOBILSKE INDUSTRIJE ›


Izvor: SrbijaDanas.com, 13.Okt.2019, 12:28\nMeč u Viljnusu se igra u ponedeljak.\nFudbalska reprezentacija Srbije u ponedeljak od 20 časova i 45 minuta gostuje Litvaniji u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine, a dan ranije su izabranici Ljubiše Tumbakovića otputovali za Viljnus. Golman Predrag Rajković i defanzivac Stefan Mitrović veruju da će se Orlovi naći na kontinentalnom šampionatu narednog leta.\nReprezentativni >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << golman Predrag Rajković smatra da Srbija ima kvalitet da se nađe na kontinentalnom šampionatu.\n- Odavno nismo igrali na prvenstvu Evrope, ali mislim da sada imamo veliku šansu. Čeka nas baraž u martu, siguran sam da po kvalitetu zaslužujemo mesto na velikom takmičenju. Zato ove preostale utakmice u kvalifikacijama i treba da nam posluže, da se što bolje uigramo i spremimo za mart - rekao je Rajković.\n— Fudbalski savez Srbije | FA Serbia (@FSSrbije) October 13, 2019\nOrlovi su u četvrtak u Kruševcu savladali Paragvaj i u dobrom raspoloženju čekaju meč sa narednim rivalom.\n- Zato je bitno da savladamo Litvaniju, da uđemo u seriju trijumfa. Neće biti lako, pogotovo zbog veštačkog terena, uslova za igru, ali imamo kvalitet da upišemo još jednu pobedu - istakao je Stefan Mitrović.\nSrbija i dalje ima teoretsku šansu da se kroz kvalifikacije plasira na Evropsko prvenstvo, ali i ako ne uspe sledeću priliku će imati kroz baraž Lige nacija.\n- Gledali smo Norvešku, našeg mogućeg rivala u Ligi nacija, protiv Španije sinoć, ali mislim da je rano da već sada pričamo o tome. Tačno je da smo samo još matematički u trci kroz kvalifikacije, da smo našu realnu šansu propustili protiv Portugalije, ali ima još dosta vremena do marta - poručio je defanzivac Strazbura.


Humanitarni turnir ŽRK Košutnjak (FOTO) - Ozonpress :: internet portal\nTag: humanitarni, rukomet, Turnir, ŽRK Košutnjak\nŽenski rukometni klub Košutnjak danas je organizovao humanitarni turnir na kome su učestvovale 23 ekipe mlađih kategorija.\nUlaz je bio besplatan, a posetioci su, u skladu sa svojim mogućnostima, ubacivali novac u specijalne kutije koje su se nalazile na ulazu u halu.\nNovac će biti uplaćen Društvu za borbu protiv šećerne bolesti “Diabetes mellitus“ za dodatne analize dece dijabetičara.\n– Ovo je naša prva saradnja sa Ženskim rukometnim klubom Košutnjak. Sredstva će biti usmerena na dodatne analize koje deca, mladi dijabetičari, treba da urade da bi mogli da kontrolišemo njihovo zdravstveno stanje. Konkretno to su analize koje treba da pokažu kakvo je stanje njihovog pankreasa, koliko je on u mogućnosti da posle pet ili deset godina dalje funkcioniše, da luči insulin i vitamin D3, jer su analize pokazale da svako dete dijabetičar ima daleko ispod granice normale vitamina D3 u svojoj krvi. Odnosno imamo starce u telu mladih osoba. Ovom prilikom pohvaljujem i laboratoriju Medilab koja nam je izašla u susret i odobrila popust od 30 odsto za dodatne analize – rekla je Biljana Vasojević, sekretar Društva.


IRAN ZAPRIJETIO S. ARABIJI: UNIŠTIĆE IM SVE OSIM OVOGA -\nPrema mišljenju Muhameda ibn Salmana, Iran želi da dođe u posjed svetinja svih muslimana u Saudijskoj Arabiji — Kabe i Meke\nMinistar odbrane Irana Hosein Dehgan upozorio je Saudijsku Arabiju da Teheran neće napasti samo Meku i Medinu, ako se Rijad bude ponašao nerazumno, prenosi agencija Tasnim, pozivajući se na libansku televiziju „El Manar“.\n„Mi im (Saudijskoj Arabiji) savjetujemo da se ne glupiraju. Ipak, ako urade nešto nepromišljeno, nećemo ostaviti ni jedno mjesto (u Saudijskoj Arabiji) cijelo, osim Meke i Medine“, izjavio je Dehgan, prenosi iranska agencija „Tasnim“.\nRiječi šefa vojnog resora Irana čule su se nakon što je zamjenik prestolonasljednika Saudijske Arabije, ministar odbrane Muhamed ibn Salman izjavio da je želja Irana „da vlada islamskim svijetom“ prepreka za uspostavljanje odnosa sa Saudijskom Arabijom.\nPrema mišljenju Muhameda ibn Salmana, Iran želi da dođe u posjed svetinja svih muslimana u Saudijskoj Arabiji — CKabe i Meke.\nOznakeIran Meka Saudijska Arabija


Lična imena u srpskom narodu količina\nKnjiga Milica Grković u rangu je najbolje naše multidisciplinarne filologije gde se nalaze neprevaziđena kapitalna dela kakva su Ivićev Srpski narod i njegov jezik ili Vuk St. Karadžić Miodraga Popovića. Nema nikakve sumnje u to da će u budućim dekadama i vekovima generacije čitalaca posezati za ovom izuzetnom knjigom. Milica Grković sinonim je za srpsku onomastiku – svojim klasičnim rečnikom Rečnikom ličnih imena kod Srba još pre četiri decenije uspostavila je aršin valjanog onomastičkog rada u našoj lingvistici. Ta građa je u međuvremenu rasla, kvalitativno i kvantitativno. Uz tradicionalni filološki okvir, nalazimo tu i značajne uvide iz istorije, etnografije, religioslovstva, međunarodnih odnosa, itd.\nBudite prvi koji će napisati recenziju “Lična imena u srpskom narodu”