Nije usvojena rezolucija o Sutorini | MONDOBA\nNije usvojena rezolucija o Sutorini 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n13.05.2015. / 20:32 21:59\nAutori SRNA Anadolija 13.05.2015. / 20:32 21:59\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH nije večeras usvojio Prijedlog rezolucije o Sutorini, predlagača Denisa Bećirovića iz SDP-a.\nOvim aktom predlagano je da Predstavnički dom ocijeni neprihvatljivim, neutemeljenim i štetnim Prijedlog ugovora o državnoj granici između Crne Gore i BiH, koji je utvrdio Savjet ministara BiH početkom novembra prošle godine, a prema kojem bi Sutorina trebalo da voljom državnih organa BiH trajno ostane u sastavu Crne Gore.\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvojio je danas i u prvom i u drugom čitanju Prijedlog zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2015. godinu koji, prema prijedlogu Predsjedništva BiH, iznosi 1.563.580.625 KM.\nPrijedlogom zakona o budžetu, koji je pripremio Savjet ministara, a potom utvrdilo i u parlamentarnu proceduru uputilo Predsjedništvo BiH, ukupni prihodi za finansiranje institucija i prihodi su na nivou 2014. godine i iznose 950 miliona KM, dok prihodi za servisiranje spoljnog duga iznose 613.580.625 KM i za 232.812.343 su manji u odnosu na prošlogodišnji budžet.\nStiže ambasador iz Crne Gore\nMinistarstvo spoljnih poslova i evropskih integracija Crne Gore pozdravlja odluku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da odbije Prijedlog rezolucije o Sutorni i najavljuje da će imenovani ambasador Crne Gore u BiH najkasnije do kraja mjeseca preuzeti dužnost u Sarajevu. Kako je saopšteno iz ovog resora, odluka Predstavničkog doma predstavlja većinsku volju građana BiH. "Odluku smatramo snažnim iskazom većinske volje građana BiH da nastave razvoj i jačanje odličnih odnosa dvije zemlje, utemeljenih na principima međunarodnog prava i vrijednostima dobrosusjedske saradnje”, navodi se u saopštenju MVPEI. Nakon odbijanja rezolucije o Sutorini, u crnogorskom Ministarstvu vanjskih poslova i evropskih integracija očekuju skoro potpisivanje ugovora o granici sa BiH. Takođe, i ambasador CG će do kraja mjeseca preuzeti dužnost u Sarajevu.\nU strukturi prihoda dominira zahvatanje sa Jedinstvenog računa u iznosu od 750 miliona KM, što je na nivou 2014. godine.\nPredstavnički dom usvojio je po hitnom postupku Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH kojim su predviđene strože kazne za krivična djela trgovine ljudima, a organizovana međunarodna trgovina ljudima propisuje se kao posebno krivično djelo.\nCilj ovog zakonskog akta je harmonizacija krivičnog zakonodavstva u BiH sa međunarodnim pravom, te usklađivanja sa preporukama Grupe Savjeta Evrope za borbu protiv korupcije (GREKO), Komiteta Savjeta Evrope za sprečavanje pranja novca (MANIVAL) i FATF-a, međunarodnog tijela čiji je zadatak praćenje mjera za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma.\nPoslanici su usvojili negativno mišljenje Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o dopuni Izbornog zakona BiH, čime je on odbijen.\nPredlagač zakona poslanik Saveza za bolju budućnost Damir Arnaut rekao je da se predloženim rješenjima omogućava da slobodna mjesta u federalnom Domu naroda budu popunjena neizabranim kandidatima iz reda određenog konstitutivnog naroda ili iz reda ostalih sa kandidatskih lista za kantonalne skupštine onih političkih subjekata koji su na tim izborima osvojili mandate u jednoj ili više takvih skupština.\nNakon prošlogodišnjih opštih izbora, mandati u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH raspoređeni su u skladu sa Izbornim zakonom BiH, ali su četiri mjesta delegata iz srpskog naroda i dalje upražnjena, jer na kandidatskim listama u nekim od kantona FBiH nije bilo dovoljno kandidata iz srpskog naroda.\nUstavnopravna komisija zaključila je da Prijedlog dopune Izbornog zakona BiH koji se odnosi na popunjavanje Kluba srpskih delegata u Domu naroda Parlamenta FBiH nije usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom BiH.\nNije prihvaćen Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2014. godinu.\nUsvojen je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH, koji treba da obezbijedi neophodne pretpostavke za efikasnije izvršavanje nadležnosti policijskih tijela i primjene policijskih ovlaštenja.\nCilj zakona je i kvalitativno poboljšanje njihovog radnopravnog statusa, uz istovremeno obezbjeđivanje neophodnog stepena zaštite prava policijskih službenika.\nNije usvojen Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH, predlagača poslanika Mirsada Mešića iz SDP-a, jer nije bilo podrške poslanika iz Republike Srpske i on je upućen na usaglašavanje Kolegijumu doma.\nOvaj zakon predviđao je da za pola godine bude produžena naplata RTV takse putem telekom operatera s obzirom da je 26. aprila istekla dozvola na osnovu koje telekom operateri naplaćuju RTV taksu, a do sada nije definisan novi model naplate.\nUsvojen je izvještaj sa zaključcima Komisije za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma o javnom saslušanju predstavnika BHANSA, BHDCA i Savjeta ministara BiH u vezi sa propustima navedenim u Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi "Kontrola vazdušnog saobraćaja BiH".\nKomisija je u zaključcima predložila Predstavničkom domu da od Savjeta ministara BiH bude zatraženo da u što kraćem roku imenuje članove Savjeta i Uprave BHANSA, te da nakon tog imenovanja bude sačinjen akcioni plan procesa preuzimanja i uspostavljanja kontrole vazdušnog saobraćaja BiH s jasno utvrđenim nosiocima aktivnosti i rokovima.\nU izvještaju Kancelarije za reviziju institucija BiH navodi se da je sistem kontrole vazdušnog saobraćaja neefikasan i da BiH zbog toga trpi značajne posljedice.\nUsvojen je prijedlog zaključka poslanika A-SDA Jasmina Emrića kojim se zadužuje Savjet ministara BiH da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma pripremi i dostavi informaciju o postupku razgovora o ocjenjivanju i odobrenju pogodnosti lokacije na Trgovskoj gori za smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada koji vodi Zavod za radiološku i nuklearnu bezbjednost Hrvatske.\nMarin Vukoja imenovan je za sekretara Predstavničkog doma, a Aida Koristović za sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH.\nNaredna sjednica Predstavničkog doma trebalo bi da bude održana 28. maja.


Fulda - SILUX.RS\nFulda je vodeća kompanija za proizvodnju guma u Nemačkoj. Vozačima iz cele Evrope nude visokokvalitetne gume po povoljnim cenama za sve vrste automobila, vozila sa pogonom na sva četiri točka, laka komercijalna vozila, teretna vozila i takođe poljoprivredne mašine.\nFulda je započela svoje uspešno putovanje 1906. godine u nemačkom gradu Fulda, odakle je i ta marka guma dobila ime. Danas je Fulda članica Goodyear grupe i daleko je najpopularnija marka automobilskih guma u Nemačkoj. Iz razloga što Fulda prati visoke standarde za kvalitetnu proizvodnju, gume su im sinonim za kvalitet i odlično se snalaze čak i u ekstremnim vremenskim uslovima. Stoga nije ni čudo što se Fulda pojavljuje i na najzahtevnijim tržištima guma na svetu, jer mogu da se mere sa vrhunskim svjetskim proizvođačima guma.\nGume Fulda najbolje kupuju europski vozači koji cene nemački kvalitet izrade. Proizvodnja sa visokotehnološkom opremom i sofisticiranim testiranjem lako može udovoljiti zahtevima ISO standarda.\nFuldina filozofija kaže: Vozi pametno, idi dalje. Sa svojim sloganom govore, kako im je glavni cilj napraviti gume koje će udovoljiti najzahtjevnijim vozačima po povoljnoj cijeni i pružiti sigurnost čak i u nepovoljnim vremenskim uslovima. Nezavisna ispitivanja koja vrše moto časopisi dokazuju to dokazuju iz godine u godinu.


Najžešći navijači u Srbiji - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nFudbalski navijači često prelaze granice u nastojanju da se dokažu na navijačkoj sceni...\nIako Srbija nije velika zemlja, ona ima izrazito jaku navijačku scenu, na kojoj mogu da joj pozavide i znatno moćnije i finansijski jače države i klubovi. Ljubav prema klubu nema cenu, a navijači u Srbiji su na lošem glasu u poslednjih 25 godina. Svojim koreografijama, bakljadama i pesmama izazivaju poštovanje svih ljubitelja fudbala.\nPredstavljamo vam listu najpoznatijih i brutalnijih navijačkih grupa u Srbiji. Njihov dom su navijačke tribine a razmirice rešavaju tučama, kako sa drugim grupama, tako i sa policijom. Brojni huligani, širom Evrope, slažu se da je ceo Balkan jedno veliko „bure baruta“, kada je u pitanju navijački svet.\nOvom listom ne želimo da popularišemo nasilje na sposrtskim manifestacijama, niti da uvredimo neku grupu, već jednostavno da približimo javnosti njihova dela.\nMeraklije spadaju u jedno od nastarijih navijačkih grupa u Srbiji, koja godinama ponosno „čuva obraz“ juga Srbije. Spadaju u red brojnijih navijačkih grupa u Srbiji, koji strastveno podržavaju klub na stadionu „Čair“. Grupa je osnovana u septembru 1989. godine, neposredno pred gostovanje Crvene zvezde. Predloga za ime je bilo zaista puno (Meraklije, Vojvode, Gvozdeni puk...), ali je izabrano ime koje na najbolji način opisuje stanovnike juga Srbije, kao osobe koje vole i uživaju u životu. Grupa se istakla sa nekoliko velikih tuča, uglavnom sa navijačima iz Beograda i Novog Sada. Grupa je u odličnim odnosima sa Varvarima (Podgorica) i Marincima (Subotica).\nKako je klub postepeno slabio i na kraju ispao iz lige, tako su i navijači polako gubili na uticaju. Međutim, u poslednje vreme, stvari polako dolaze na svoje mesto. Klub se stabilizovao a „čair“ je dobio nove tribine, modernog izgleda. meraklije ponovo dominiraju na južnoj tribini, sa prelepim koreografijama i zapaljivom atmosferom.\nTvrdo jezgro navjača fudbalskog kluba Zemun, spada u red najbolje organizovanih navijača u Srbiji. Navijači nisu okrenuli leđa klubu, čak ni kada je dugo godina tavorio po nižim ligama. Iako ih nema mnogo, ovo je jedna od najboljih navijačkih grupa danas. Prva organizovana grupa koja je podržavala klub iz Zemuna, na stadionu se pojavila 1986. godine. Međutim, zvanično ujedinjenje više manjih grupa se desilo 1987. godine, a za naziv grupe je uzet latinski naziv grada Zemuna - Taurunum. Moto grupe je - jedan grad, jedan klub, samo Zemun. Mlađe generacije navijača su uspešno izdigle navijačko jezgro na znatno viši nivo.\nNajveći navijački okršaji su sa navijačima Vojvodine (Firma 1989) i OFK Beograda (Blue Union), pridržavajući se navijačkih kodeksa koji nikad ne prelaze granicu života. Ipak, treba istaći da se navijači Zemuna, pored prelepih koreografija i atmosfere, zalažu za bratstvo na tribini i međusobno pomaganje u nevolji. Grupa aktivno podržava fudbalsku reprezentaciju Srbije i na pravi način prezentuje svete zelene i plave boje. Taurunum Boysi su u odličnim odnosima sa navijačima Radničkog iz Kragujevca (Đavoli).\nZakleti protivnici „blizanaca“ iz Beograda, navijači Vojvodine već godinama predstavljaju trn u oku drugim navijačkim grupama u Srbiji. Grupa je osnovana 1989. godine, što su bile i zlatne godine kluba. Na utakmicama protiv Crvene zvezde i Slobode iz Tuzle, stadion je bio krcat, a vladala je prava karnevalska atmosfera. Grupa je preuzela „južnjački“ stil navijanja, sa mnoštvom barjaka, pirotehnike i zastava. Na svako gostovanja, Firma pruža značajnu podršku klubu, a posebno je ostalo upamćeno finale kupa Srbije protiv Partizana na Marakani.\nGrupa oko sebe okuplja više manjih grupa, uglavnom iz Vojvodine i okoline Novog Sada. Smešteni na severnoj strani stadiona „Karađorđe“, navijači Vojvodine ljubomorno čuvaju tradiciju i obraz kluba. Danas ih smatraju trećom navijačkom grupom po snazi u Srbiji.\nGrupa koja se okuplja oko fudbalskog kluba Rad, danas je možda i najbrutalnija od svih grupa. Sa jakim nacionalnim uporištem i neprijateljskim odnosima sa drugim grupama, United Forci su brzo postali strah i trepet na fudbalskim stadionima širom Srbije. Svako njihovo gostovanje je utakmica visokog rizika i nosi sa sobom posebnu opasnost. Za njih se vezuje priča da okuplja mladiće uglavnom sa Banjice, ultra nacionalno opredeljenih. Iako ih nema mnogo, manjak brojnost nadoknađuju odličnom organizacijom.\nČesti sukobi sa policijom su zaštitni znak Force-a, a sredina 90-tih donosi i velike proteste protiv režima. Za njih važi da su jedina grupa u Srbiji kojoj nikad nije „pao“ barjak, što se u navijačkim okvirima posebno ceni.\nNavijači kluba iz Novog pazara se okupljaju u dve veće grupe - Torcida i Esktremi. Vrlo dobro organizovana i krajnje brojna grupa, koja klub iz Novog pazara aktivno bodri kod kuće i na strani. Svako gostovanje je prilika za novo dokazivanje i tuču sa drugim grupama, a posebno je upečatljiva mržnja sa United Force-ima. Ono što grupu posebno izdvaja, jeste nacionalna tematika u toku navijanja, pa su česti sukobi i na nacionalnoj osnovi, kako većinu navijača čine Muslimani iz Sandžaka.\nNa domaćem terenu je izuzetno jaka grupa i Novi Pazar važi za najteže gostovanje u navijačkim okvirima. Grad postane ratna zona, a tribine su prepune pirotehnike i prelepih koreografija.\nNavijači Partizana su najstarija organizovana grupa u Srbiji, organizovana još daleke 1976. godine. Po mnogo čemu su jedinstveni u Srbiji - prvi su preuzeli engleski način navijanja, iako nisu retkost ni velike koreografije, njihovi barjaci su jedinstveni a prvi su počeli i sa obradama inostranih pesama. Međutim, Grobari su se u poslednjih par godina podelili u dve veće grupe, usled neskuglasica oko dominacije na tribini. Česte su međusobne tuče i prepucavanja na tribini. Pozadina sukoba umrljena je krvlju nekolicine navijača, što je bacilo seknu na odličnu navijačku grupu u Srbiji. Kako je košarkaški klub partizan takođe uspešan, grupa se specijalizovala i za navijanje u hali, čime su postali poznati širom Evrope.\nOko sebe okuplja više manjih grupa - Ludaci, Anti Romi, Head Hunters, Stoka Pančevo...Česti su sukobi sa navijačima Crvene zvezde a fudbalski derbi je uvek prilika da se dodatno poravnaju računi. Grupa nije pravila toliko incidenata u inostranstvu, i uglavnom ih bije loš glas na domaćem terenu u Srbiji.\nNajbrojnija i najbolje organizovana navijačka grupa u Srbiji su svakako Delije. Iako su osnovani 1989. godine, navijači su se i tokom 80-tih okupljali na Marakani, davajući vetar u leđa klubu iz Ljutice Bogdana. Evropa je Delije zapamtila tokom pohoda Zvezde na titulu prvaka Evrope 1991. godine, i od tada grupa spada u red najjačih i u Evropi. Smeštena na severnoj strani Marakane (stadiona Rajko Mitić), grupa je u potpunosti preuzela južnjački stil navijanja, sa mnoštvom baklji, barjaka, zastava...\nKako je klub u poslednje vreme u velikoj krizi, tako su navijači pružili još veću podršku, masovnim dolaskom na stadione širom Srbije. Delije okupljaju još neke manje grupe, koje ne zaostaju po brutalnosti - Ultra Boys, Belgrade Boys, Ultras, Brigate, Heroes, Hijene...\nPosebno su upečatljivi sukobi sa Grobarima i United Force-ima, a ne zaostaju sukobi sa policijom.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Spektakl kakav se retko viđa!


METELLI - Euro 07 - onlajn katalog rezervnih auto delova i ulja\n1970 godine kompanija METELLI počinje proizvodnju delova za motore (vođice za ventile i podloške za ventile), a od 1975 godine počinje sa proizvodnjom hidraulično- kočionih delova (kočioni cilindri, ventili za regulisanje pritiska, cilindri kvačila).\nNešto kasnije, 1991 godine dopunski napredak kompanije omogućava instaliranje proizvodne linije za transmisiju, poluosovine i homokinetičke zglobove.\n2001 godine Metelli-Co sledeći svoju strategiju neprestanog razvitka asortimana proizvoda kupuje GRAF, evropskog lidera u proizvodnji vodenih pumpi i kočionih diskova za automobilsku industriju.\nVisok kvalitet i maksimalna sigurnost su ciljevi biznis strategije kompanije Metelli. Tri proizvodne linije sa različitom primenom u automobilskoj industriji su ujedinjene neophodnošću da uvek garantuju sigurnost pri svim uslovima korištenja. Svaki proizvod prolazi kroz strogu kontrolu da bi se opravdali standardi kompanije (ISO 9001:2000).\nGrupe artikala : Hidraulični podizač, Dugme ventila, Sic ventila, Unutrašnji zglob za poluosovinu, Pumpa za vodu, Kočioni diskovi, Poluosovine, Kočiona pumpa, Kočioni cilindar, Spoljašnji zglobovi poluosovine, Vođica ventila, Predkomore, Zavrtnji za glavu motora, Regulator kočenja zadnjeg mosta, Kočioni doboš, Mehanički podizači, Cilindar kvačila donji, Cilindar kvačila gornji\nZvanični sajt www.metellispa.it


SIndikat "FIAT plastika" konačno dobio poziv menadžmenta - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Vesti SIndikat “FIAT plastika” konačno dobio poziv menadžmenta\nČlanovi Samostalnog sindikata “FIAT plastika” pozvani su na sastanak sa menažmentom. Sastanak bi trebalo da bude održan sutra.\nU pozivu, kako se navodi, stoji da članove Samostalnog sindikata pozivaju povodom „diskusije o aktuelnoj situaciji“.\nInače, deo radnika „FIAT plastika“ štrajkuje još od februara zbog, kako navode u sindikatu, kršenja Zakona o radu i Zakona o štrajku o koje je, po njihovom mišljenju, menadžment svesno napravio.\nU rešenje ovog spora uključili su se od prošlog meseca i Darija Kisić Tepavčević, ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja kao i, njenim posredstvom, Agencija za mirno rešavanje radnih sporova. Do sada, za više od pet meseci od početka štrajka, nikakvih pomaka nije bilo u rešavanju problema u „FIAT plastiku“.\n“Nadam se da će me obezbeđenje sutra pustiti u Upravnu zgradu FIAT jer smo dobili zvaničan poziv na razgovor”, kaže predsednik Štrajkačkog odbora Zoran Miljković u izjavi za list “Danas”.\nMiljkoviću, inače, FIAT ne dozvoljava da uđe u fabriku iako bi, kako navode štrajkači, po zakonu morao da mu omogući pristup fabrici.\nKako su juče istakli u Štrajkačkom odboru, FIAT nastavlja da krši radnička prava i kada su u pitanju uslovi rada u proizvodnim halama jer su radnici primorani da rade na temperaturama mnogo većim od dozvoljenih (od 15 do 28 stepeni Celzijusa).\nŠtrajkački odbor je u juče obavestio poslovodstvo i javnost da su u halama “FIAT plastika” postavili termometre i da će radnici obustaviti rad ako temperatura pređe 30 stepeni.\nPrethodni članakFakultet medicinskih nauka i FK Radnički 1923 proširili saradnju\nSledeći članakPredstavljen projekat „Poziv za pomoć” za žene žrtve političkog nasilja


Najviše se žalimo na banke - Bizlife.rs\n09:49 Beograd, 20.12.2015.\nNa adresu Centra za zaštitu korisnika finansijskih usluga u prvih devet meseci je stiglo 1.500 pritužbi građana, koji su najviše primedbi imali na banke.\nGrađani koji su imali posla s finansijskim institucijama poslali su, od januara do septembra ove godine, ukupno 1.500 pritužbi i preuranjenih pritužbi na adresu Centra za zaštitu korisnika finansijskih usluga pri Narodnoj banci Srbije.\nTrećina prijava je, kako je objavila NBS, preuranjena, što znači da se građani nisu prvo obratili instituciji s kojom su imali problem, već su se direktno požalili Centru, iako procedura nalaže da se korisnik prvo prigovorom obrati instituciji na čiji rad ima primedbu.\nGrađani su se, prema ovim podacima, ubedljivo najviše žalili na banke, pa je više od 80 odsto ukupnih pritužbi i preuranjenih pritužbi bilo na račun ovih finansijskih institucija.\nPrema podacima NBS, od ukupnog broja pritužbi, 760 se odnosilo na banke, 178 na osiguravajuća društva, sedam na lizing kuće i dve na društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima.\nKada je reč o preuranjenim pritužbama, 506 ih je stiglo zbog banaka, 42 je upućeno zbog osiguravajućih društava, tri zbog lizing kuća, i dve zbog društava za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima.\nNajviše pritužbi bilo je sa zahtevima da banke vrate novac na ime mesečnih rata koji su naplatile po ugovorenom tipu deviznog kursa, a koji je bio viši od kursa po kome je kredit odobren, uz obračun zatezne kamate na tako utvrđene kursne razlike.\nPritužbe su stizale i zato što su banke odbijale da primene Odluku i da vrate više naplaćenog novca ili da dostave ponude s modelima olakšica za kredite indeksirane u švajcarskim francima, u situacijama kada je po istom spornom odnosu već u toku sudski spor.\nCentar NBS navodi da preuranjene pritužbe i dalje zauzimaju znatan udeo u ukupnom broju pritužbi, a u posmatranom periodu to je 37 odsto. To ukazuje na činjenicu da mnogi korisnici finansijskih usluga i dalje nisu upoznati s propisanom procedurom za podnošenje prigovora i pritužbe.\nbankarstvo nbs osiguranje finansije korisnik lizing Srbija


Drugi radni sastanak povodom sprovođenja Kooperativne revizije „Sopstveni prihodi opština za pružanje kvalitetnih usluga građanima tokom pandemije“\nPodgorica, 12. maj 2022. godine - Predstavnik Državne revizorske institucije Crne Gore, državni revizor - načelnik u sektoru V Vladan Perović je učestvovao na drugom online sastanku povodom Kooperativne revizije „Sopstveni prihodi opština za pružanje kvalitetnih usluga građanima tokom pandemije“, koja se sprovodi sa sedam članica EUROSAI Radne grupe za reviziju opština (EUROSAI TFMA).\nCilj sastanka bio je da se prezentuju aktivnosti i rezultati faze planiranja revizije na nacionalnom nivou i razgovara o daljim planovima na polju vršenja i izvještavanja revizije. Državni revizor – načelnik u sektoru V Vladan Perović je prezentovao aktivnosti koje su sprovedene u fazi planiranja revizije uspjeha – od preliminarnih istraživanja, ispitivanja dokaza i dokumentacije do definisanja glavnih pitanja i potpitanja, kao i identifikovanja rizika u tri ključne oblasti revizije.\nNa sastanku je zaključeno da se sve vrhovne revizorske institucije nalaze u sličnim fazama sprovođenja revizije i da se očekuje da se revizije na nacionalnom nivou završe do kraja tekuće godine, dok se objavljivanje zbirnog izvještaja o kooperativnoj reviziji planira za kraj juna 2023. godine.\nVrhovne revizorske institucije Albanije, Crne Gore, Poljske, Sjeverne Makedonije, Rumunije, Turske i Slovačke učestvuju u sprovođenju predmetne kooperativne revizije.\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o realizaciji preporuka datih u Izvještaju o reviziji uspjeha „Efikasnost upravljanja jedinstvenim registrom privrednih subjekata – CRPS“\tObjavljen Izvještaj o realizaciji preporuka iz Izvještaja o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja i pravilnosti poslovanja Zavoda za zapošljavanje Crne Gore za 2020.godinu »


Evropski komesar prenio poruke iz Strategije o proširenju EU\npetak, 09 februar 2018 19:43\nEvropski komesar za politiku evropskog susjedstva i pregovore o proširenju Johanes Han danas je, na Prvoj zajedničkoj sjednici Odbora za evropske integracije i Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Skupštine Crne Gore, prenio poruke iz Strategije “Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana saradnja EU sa Zapadnim Balkanom".\nEvropski komesar istakao je da je ovo istorijski trenutak za Crnu Goru, zemlje Zapadnog Balkana, regiona i Evrope. Prije nekoliko dana Evropska komisija je predstavila Strategiju koja potvrđuje da je posvećenost EU pristupanju Crne Gore čvrsta i neupitna, naglasio je Han i dodao da Zapadni Balkan ima zajedničko nasljeđe i istoriju i da je budućnost definisana zajedničkim mogućnostima i izazovima.\nOn je ocijenio da je Strategija za Zapadni Balkan nacrtala skicu puta kako bi Crna Gora bila spremna za članstvo u perspektivi 2025. godine, kao i da taj put zavisi isključivo od objektivnih zasluga i rezultata Crne Gore. „Veoma sam zahvalan što Crna Gora predstavlja primjer na drugom ključnom kriterijumu dobrosusjedskih odnosa i regionalne saradnje i što je već ostvarila dobar napredak u pristupnim pregovorima”, kazao je evropski komesar dodajući da se raduje daljem napretku Crne Gore.\nEvropski komesar Han je istakao na kraju spremnost nastavka podrške EU Crnoj Gori dok će sama EU, kako je rekao, biti institucionalno i finansijski spremna da prihvati nove države članice kada ispune uslove.\nPredsjednik Odbora za evropske integracije Adrijan Vuksanović konstatovao je da Strategija daje uvid u opšte smjernice za brži proces integracije država regiona, naglašavajući prioritetne oblasti za sprovođenje reformi i unaprjeđenje postojećeg stanja.\nVuksanović je iskazao zadovoljstvo činjenicom da je integracija Zapadnog Balkana visoko kotirana na evropskoj agendi, što predstavlja šansu i podsticaj Crnoj Gori.\nPredsjednik Odbora za evropske integracije dodao je da posebno ohrabruje što je sa više evropskih adresa istaknuto da Crna Gora, na osnovu dosadašnjih rezultata, predstavlja kormilara EU integracija, što, kako je naglasio, zavređuje povjerenje i podršku država članica EU. „Vjerujem da zajedničkim djelovanjem, kroz investiranje u države kandidate i otvaranje vrata novim članicama, EU može da ostane uspješan projekat i time potvrdi jedinstvo kao osnovnu vrijednost, ostvarujući tako ideju da svaka evropska država bude članica Evropske unije“, zaključio je Vuksanović.\nPredsjednik Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Andrija Nikolić Strategiju proširenja EU vidi kao snažnu promociju ideje evropske integracije, sa ciljem da je svi zajedno učinimo aktuelnijom i kredibilnijom. „Mi u Crnoj Gori smatramo da je upravo nova energija u politici proširenja ključ rješenja za dugoročnu održivost evropskog jedinstva, ali i za podizanje integracionog entuzijazma zemalja Zapadnog Balkana“ naglasio je Nikolić i dodao da učlanjenje Crne Gore do 2025. godine, kako je Strategijom notirano, predstavlja ambiciozan, ali izvodljiv plan.\nNikolić je kazao da posebno raduje činjenica što je Evropska komisija u svojoj Strategiji jasno ukazala da će zadržati, za Crnu Goru posebno važan princip vrednovanja individualnih zasluga kandidata za članstvo, te da će pojačati svoje prisustvo u zemljama Zapadnog Balkana, kao nužni preduslov za njegov dalji razvoj.\nPredsjednik Odbora za međunarodne odnose i iseljenike istakao je da vjeruje da će Crna Gora uspješno savladati sve izazove na preostaloj dionici evropskog puta, te da će uz dobro i partnersko razumijevanje sa prijateljskim zemaljama unutar EU i saradnjom sa institucijama Evropske unije, ispuniti svoje obaveze i prije datog roka pristupiti evropskoj porodici naroda. „To je naš državni prioritet“, zaključio je Nikolić.\nU nastavku sjednice prisutnima su se obratili i ministar vanjskih poslova Srđan Darmanović i ministar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović.\nEvropskom komesaru pitanja su postavljali članovi dva skupštinska odbora, predstavnici poslaničkih klubova, zainteresovani poslanici kao i predstavnici pozvanih nevladinih organizacija.


Ubica levih bekova Đordi Alba i Barsinih 10.000.000 za Pervisa Estupinjana\nNije lako naći dobrog levog beka\nLuka Dinj, Mark Kukurelja, Adrijano, kad je bilo nužno Žeremi Matje, sad Žunior Firpo. Svi su oni poslednjih godina bili tu da u slučaju potrebe odmene Đordija Albu, ali pored malenog Španca retko se ko naigrao i pre ili kasnije svi su gubili strpljenje i morali da idu. Sad se već uveliko spekuliše da bi tim putem mogao i Firpo, pa Barselona, ko zna koji put otkako je dovela Albu, ispituje tržište >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << u potrazi za levim bekom. I došla je do zanimljivog imena, lokalni Diario de Navara piše da je u fokusu Pervis Estupinjan, fudbaler Votforda na pozajmici u Osasuni.\nEstupinjan je ove sezone u Primeri propustio samo jedan meč zbog partnih kartona, postigao je gol i namestio saigračima još četiri, a još od ranije se spekuliše da ga pod lupom drži nekoliko velikana, među njima i Atletiko, pa i Mančester junajted.\nEkvadorac bi i sledeću sezonu trebalo da provede u Osasuni, mada Votford ima pravo da ga vrati na Vikaridž Roud. Ali je voljan i da ga proda ako stigne prava ponuda, a Barsa je spremna da se otvori za okruglo 10.000.000 evra.\nNe bi ga ipak zadržala već bi ga poslala na kaljenje u Valjadolid, taman da Estupinjan odigra i petu sezonu u Španiji (prethodno je bio na pozajmicama u Granadi, Almeriji i Majorci, za Votford nije odigrao ni minut) i dobije papire Evropske unije da ne zauzima mesto stranca.\nDo tada će Firpo morati da ostane, Albi će biti već pune 32 godine i možda bi onda i mogao da se nada mestu na terenu. Pre toga teško. Alba je mnogo ljubomoran kad su minuti u pitanju.


Tramp između Jerusalima i opoziva - BK TV\nArhiva » Vesti » BK TV 07.12.2017\nBK TV četvrtak, 7. decembar 2017. | BKTVNews\nJoš jednom je američki predsednik Donald Tramp svojim potezom uzdrmao svetsku političku scenu. Odluka da SAD zvanično prizna Jerusalim kao prestonicu Izraela izazvala je skoro jedinstvenu osudu ne samo u arapskom svetu (od Turske do Egipta), već i od strane velikih evropskih sila, američkih saveznika, poput Francuske, Nemačke i Velike Britanije, kao i od zvaničnog Brisela i Rusije.\nI pored stava Donalda Trampa da su SAD duboko opredeljenje da pomognu da se postigne mirovni sporazum između Izraela i Palestinaca, skoro jedinstven stav analitičara je da je ovaj potez ne samo ,,dolio ulje na vatru“ u inače užarenom pitanju palestinsko-izraelskih odnosa, već je i u potpunosti urušio mirovni proces između ove dve sukobljene strane. Odluku da se američka ambasada u Izraelu premesti u Jerusalim doneo je Američki Kongres je još 1995. ali su svi kasniji američki predsednici odlagali na po šest meseci njeno sprovođenje. Sve do Donalda Trampa.\nJerusalim, kao sveti grad tri religije, je još 1947. godine, rezolucijom UN proglašen kao odvojeni entitet (corpus separatum), ali je Izrael 1967. uspeo oružani putem da osvoji istočni, arapski deo grada, i od tada je dodatno zaoštren sukob sa Palestincima, koji ne odustaju od ideje da upravo Istočni Jerusalim bude glavni grad njihove nezavisne države. I međunarodna zajednica uglavnom zastupa stav da bi status Jerusalima trebalo rešiti u pregovaračkom procesu između Palestinaca i Izraela.\nJoš uvek je nejasno kakvi su dalji planovi Donalda Trampa kada je u pitanju mirovni proces između Palestinaca i Izraela, jer ova odluka sigurno ne deluje ohrabrujuće po ovaj proces. Šta više reakcija zemalja regiona govori u prilog tezi da ovaj potez može ,,zapaliti,, čitav region.\nDok već počinju da se beleže prvi sukobi između Palestinaca i Izraelskih bezbednosnih snaga na Zapadnoj obali, i pojedine regionalne sile poput Turske, čiji su politički odnosi sa SAD-om prilično zahladneli, oštro kritikuju ovaj potez Bele kuće i predsednika Trampa.\nOčigledno je da je ovaj potez Donalda Trampa ,,zapalio fitilj“ na Bliskom istoku, koji sada samo što ne eksplodira. Naredni dani i nedelje će pokazati šta stoji u pozadini ovog veoma rizičnog spoljnopolitičkog poteza američkog predsednika.\nDok na međunarodnoj sceni Donald Tramp donosi odluke od kojih se ,,trese čitav svet“, na ,,domaćem terenu“ je i dalje pod velikim pritiskom.\nI pored činjenice da je Predstavnički dom SAD-a odbacio predlog za opoziv američkog predsednika Donalda Trampa, koji je predložio kongresmen Demokratske stranke Al Grin, to je sigurno još jedna u nizu ružnih epizoda u odnosu američkog predsednika i zakonodavne vlasti. Kongresmen Grin je insistirao na pokretanju postupka za opoziv američkog predsednika (i to zbog rasizma i antisemitizma), i pored toga što su lideri Demokratske stranke bili na stanovištu da sada nije vreme za takve poteze.\nU ovom slučaju Tramp je imao podršku svih kongresmena Republikanske stranke i većine iz tabora Demokrata. Očigledno je da su politički ,,igrači“ iz tabora tzv. „duboke države“ procenili da u ovom spoljnopolitičkom trenutku za SAD ne bi bilo politički oportuno rušiti Trampa. Međutim, samo pokretanje postupka za opoziv je sigurno upozorenje Trampu da mora da vodi računa o svojim političkim potezima, i da bi sledeći postupak za opoziv mogao da se završi drugačije po aktuelnog američkog predsednika.\nTramp je i dalje „između dve vatre“ – velikih spoljnopolitičkih izazova sa Severnom Korejom, u Siriji, sa Rusijom i Iranom, a sa druge strane, sa moćnom političkom opozicijom u Americi. I za Trampa koji se pokazao kao majstor političkog preživljavanja, ovo su veliki izazovi...\nVelika Britanija Donald Tramp Jerusalim Nemačka Brisel Turska Egipat Rusija\nPašalić:Beskompromisna borba za prava deteta\nIntervju Prof. dr Radoslav Gaćinović: Inspirisani Obilićem


EPL pretekao AMAZON i postao NAJVREDNIJA MARKA SVETA! - OnlineVesti\nEPL pretekao AMAZON i postao NAJVREDNIJA MARKA SVETA!\nEpl (Apple) je prvi put u pet godina pretekao Amazon, da bi postao najvrednija marka na svetu, navodi se u izveštaju konsultantske kompanije “Brand Finance”.\n“Dok je Epl, pet godina nakon što je poslednji put zauzeo prvo mesto, Amazonu vratio titulu najvrednijeg svetskog brenda, ponovo smo svedoci onoga Mislite drugačije: od Mac-a do iPod-a, iPhone-a, iPad-a, Apple Watch-a, pretplatničkih usluga, do beskonačnosti i šire” rekao je izvršni direktor “Brand Finance”.\n“Maloprodajni gigant je jedan od retkih brendova koji su imali veliku korist od pandemije. Tokom drugog i trećeg kvartala 2020. platforme za e-trgovinu zabeležile su najveći rast prihoda od 2016. godine” ukazuje David Haigh.


Deveti dan Besplatnog holističkog savetovališta PoRODI se lako - Roditeljstvo Novog Doba\nDeveti dan Besplatnog holističkog savetovališta PoRODI se lako\nDevetog dana Besplatnog holističkog savetovališta za trudnice PoRODI se lako posetioci su imali priliku da se upoznaju sa ulogom dule na porođaju. Mirjana Gnjatić, mama troje dece, učiteljica joge za trudnice i mame i bebe, već nekoliko godina se bavi i poslom dule. O svojim iskustvima sa porođaja koje je imala kao dula, ali i o svoja tri porođaja kod kuće, iskreno je ispričala budućim roditejima.\nDula je psihička i emotivna podrška porodilji. Važno je znati da dula nije isto što i babica, iako i sama poznaje fiziologiju porođaja. Uobičajeno je da se dula i buduća porodilja upoznaju još za vreme trudnoće, kako bi razgovarale i napravile eventualni plan za porođaj.\nMirjana Gnjatić je posebno naglasila da se pogrešno smatra da dule učestvuju isključivo na porođajima kod kuće. Njihovo prisustvo na porođaju je moguće u onim porodilištima gde je dozvoljeno prisustvo druge osobe na porođaju (uglavnom očeva), u situacijama kada tata u tim trenucima ne može da bude uz mamu.\nKoliko je porodiljama potrebna podrška drugih osoba na koje mogu da se oslone pokazala su i istraživanja koja su rađena poslednjih godina o prisustvu dule na porođaju. Naime, u takvim slučajevima smanjuje se potreba za carskim rezom, skraćuje trajanje prirodnog porođaja i značajno smanjuju zahtevi za epiduralnom anestezijom.


Više turista u Srbiji za praznike nego prethodnih godina - PKS-RPK Novi Sad\nU Srbiji tokom prazničnih dana boravi veći broj gostiju u odnosu na novogodišnje praznike prošle godine, izjavila je danas portparol Turističke organizacije Srbije Sandra Vlatković.\n– U Beogradu, ali i širom Srbije, po procenama organizatora možemo reći da imamo veći broj gostiju, u odnosu na praznike prošle godine, ali to su i dalje procene i čekamo zvanicne statističke podatke – rekla je Vlatković za Tanjug.\nTradicionalno, kao i prethodnih godina u decembru i januaru u Srbiji mahom najviše borave turisti iz zemalja regiona i bivše Jugoslavije. Vlatković je ukazala na podatke za prvih 11 meseci 2016. godine, iz kojih se vidi da je poseta bila 13 odsto veća, kada su u pitanju i domaći i inostrani gosti.\nPreciznije, u Srbiji je u tom periodu boravilo ukupno 2.551.351 turista, a najviše njih posetilo je Beograd i Novi Sad.\nU periodu januar-novembar 2016. godine ostvareno je ukupno 7. 052.068 noćenja, što je za 13 odsto više u odnosu na isti period 2015.\n– Ako se taj trend nastavi za celu godinu i to pokaže statistika do kraja godine, mozemo očekivati da će broj turista u Srbiji za 2016. premašiti brojku od 2, 7 miliona – kaže Vlatković.\nDevizni priliv koji je ostvaren od turizma u 2016. godini premašiće cifru od milijardu evra. Vlatković ističe da pored redovnih gostiju iz zemalja bivše Jugoslavije i regiona, pre svega Bugarske i Rumunije u prvih 11 meseci prošle godine zabeležen je i rast broja turista iz Turske i Grčke koji su posetili Srbiju.\nU tom periodu broj turista iz Grčke porastao je za 50 odsto, i oni su ostvarili više od 100.000 noćenja. Govoreći o početku nove akcije podele vaučera za odmor u Srbiji, ona je rekla da se nada da će interesovanje ove godine biti još veće, kao i da će se još veći broj hotelijera uključiti u akciju i dati još neke dodatne pogodnosti.\n– Ta akcija dala je vetar u leđa aktivnostima Turističke organizacije Srbije i promociji svih destinacija u zemlji – kažu u TOS-u.


SportDC - Vesti - SP 2018 - Trag jednog rukopisa: različiti aršini UEFA i FIFA od raspada Jugoslavije – Kosovo miljenik, Srpska izolovana\nKoliko god u Nionu i Cirihu negirali spregu sa zvaničnom svetskom politikom i “glumili” apolitičnost, odnosno nezavisnost, UEFA i FIFA su usko vezane za najmoćnije zemlje sveta, njihove zvanične politike i donose odluke “po direktivi”, bez obzira što one, često, nemaju nikakvo uporište u zvaničnim aktima Evropske i Svetske fudbalske federacije. Osim toga UEFA i FIFA imaju različite aršine za identične stvari što se posebno moglo videti na tlu nekadašnje Jugoslavije.\nUglavnom je FIFA žurila pre UEFA da priznaje fudbalske federacije Slovenije, Hrvatske i Bosne i Hercegovine iako je reč o novostvorenim članicama devedesetih godina prošlog veka, a kada je u pitanju FS samoproglašenog takozvanog Kosova tu je prekršen Statut UEFA – južna srpska pokrajina je primljena u UEFA i FIFA 2016. godine neispunjavajući glavni uslov Statuta UEFA, da je članica Ujedinjenih nacija!? Klasično kršenje Međunarodnog prava.\nKoliko god Albanci s Kosova i Metohije, fudbalski predvođeni s miljenikom UEFA i FIFA Fadiljom Vokrijem, nekadašnjim fudbalerom Partizana i reprezentativcem Jugoslavije, toliko je FS Republike Srpske u zatočeništvu i diskriminisan od strane Niona i Ciriha, bez obzira što je, zahvaljujući “Dejtonskom sporazumu” međunarodno priznat kao konstitutivni deo “krovnog” Saveza BiH.\nZa razliku od Andaluzije, Katalonije, Monaka, Hong Konga, Osetije, Čečenije, Kaledonije… nekada i Palestine i drugih pokrajina i regija kojima su dozvoljeni međunarodni nastupi, Republika Srpska je i dalje u izolaciji iako joj u okvirima Fudbalskog saveza BiH pripadaju samo “mrvice”, a pojedinci su tu samo da zadovolje lažnu multietničnost. Tako Republika Srpska kao zvaničan entitet “Dejtonske zemlje” još nije dobila šansu niti stekla pravo da igra prijateljske humanitarne utakmice sa drugim reprezentacijama jer stalno postoje raznorazni “izgovori”.\nSvakim narednim danom fudbal Republike Srpske propada i gubi bogat talentima, ali ne i infrastrukturom i finansijskim ulaganjima, sa njim i mladost jednog podneblja, budućnost mnogih generacija. Na poslednjem izdanju manifestacije “Dan fudbala” u Banjaluci predsednik Republike Srpske, Milorad Dodik, čovek sporta, kojeg je kao takvog prepoznao i čuveni “Njujork tajms” je rekao:\n-Voleo bih, ustvari moram nešto da kažem što verovatno svi očekuju od mene, da Republika Srpska ima svoju reprezentaciju i da učestvuje u međunarodnim takmičenjima u svim sportovima. Verujem, da je BiH normalna zemlja to bi bilo normalno, pošto nije normalna onda je i ovo nenormalno. U svakom slučaju mislim da vreme koje dolazi daće za pravo da taj zahtev i tu želju svih vas fudbalskih radnika i funkcionera i drugih sportskih radnika jednog dana i ostvarimo. I ne bi to trebalo da bude na štetu bilo koga, nekih drugih, to je pitanje naše organizacije, naše ljubavi i našeg htenja. I zato ću ohrabriti sve vas koji radite u sportu u savezima, ministarstvima… da ne propustimo priliku. Ona će se sigurno ukazati da to jednog dana imamo.\nDodik je rekao ono što 99 odsto žitelja Republike Srpske misli i želi, ali njihova kolektivna reč, i želja, oličena u izjavi predsednika od poverenja, dobija sasvim drugu dimenziju o kojoj bi trebalo da razmisle i UEFA i FIFA, toliko puta organizacija koje su trenirale nepravdu nad Beogradom i Banjalukom, a svi ostali, pa i Priština, dobijali ono što im i ne pripada.\nSvi pokušaji da dođe do utakmice Republike Srpske i Srbije u Banjaluci do sada su bili neuspešni, uprkos jednoglasnoj podršci Izvršnog odbora FS BiH, ali i nastojanju FS Srbije. UEFA i FIFA su stalno slale “odbijenice” uz nelogična objašnjenja. Na otvaranju “Kuće fudbala” u Staroj Pazovi maja 2011. godine tadašnji predsednik FS Srbije Tomislav Karadžić, posle zahteva predsednika FIFA Jozefa Sepa Blatera da takozvano Kosovo mora da igra prijateljske utakmice, tražio je ekskluzivitet utakmice u Banjaluci između Srbije i Republike Srpske. Ideja nikada nije realizovana, a samoproglašeno Kosovo, koje još uvek nije član Ujedinjenih nacija, je u međuvremenu počelo da igra i zvanične utakmice u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo!\n-Na sastanku su rezgovori išli u dva pravca, regulisanje statusa Fudbalskog saveza Kosova i mogućnost odigravanja prijateljske utakmice u Banjaluci između reprezentacija Republike Srpske i Srbije – istakao je predsednik FSS Tomislav Karadžić u maju 2011. godine.\nTada su pregovorima prisustvovali i predsednik UEFA Mišel Platini, premijer Vlade Srbije Ivica Dačić, kao i generalni sekretar FSS, danas visoki administrativac UEFA Zoran Laković… Ali, ono što je bilo dogovoreno za Kosovo, sprovedeno je i u većoj meri, na štetu Republike Srpske na čiji račun nije ispoštovan ni minimum sportskog aršina.\nU junu 2013. godine Tomislav Karadžić je, ponovo pri poseti Sepa Blatera Srbiji ponovio ideju o utakmici Republika Srpska – Srbija i dodao javnosti:\n-Ukoliko nam FIFA dozvoli odigravanje meča sa Republikom Srpskom, procenićemo pod kojim uslovima smo dobili odobrenje. Ako je to veća šteta nego korist, onda naravno da u to nećemo ući. Doći ćemo u Banjaluku ako dozvola odigravanja sa Republikom Srpskom nema veze sa bilo kakvim drugim našim pristajanjima. Blater nam ništa nije obećao, ali nije ni odbdio, imamo nadu da gostujemo u Republici Srpskoj!\nSutra: Nelogično sklapanje FS BiH\nSnaga Milana Jelića\nPored Milorada Dodika još jedan predsednik Republike Srpske, doktor Milan Jelić je verovao u fudbalsku nezavisnost Republike Srpske ističući često da mu je životni san da “Republika Srpska igra kvalifikacije za EP ili SP”.\n-Milan je imao uvažavanje od svih bitnih struktura, ali i pojedinaca u evropskom i svetskom fudbalu, kako u regionu, tako i u samim UEFA i FIFA. Bio je poštovan, njegova reč je vredela mnogo, on i jeste dao prednost igri ispred politike, zato je bio jedini zvanični političar na svetu koji je mogao da radi u fudbalu i to na najvišem svetskom nivou. Da se nije dogodio 30. septembar sada bi Republika Srpska, siguran sam u to, bila na mestu takozvanog Kosova, u kvalifikacijama za velika takmičenja. Osim toga Milan Jelić je bio izgradio lične, čvrste, odnose sa Sepom Blaterom i Mišelom Platinijem, kao i sa svim čelnicima saveza nastalih raspadom Jugoslavije. Milan Jelić je bio ustvari Mihajlo Andrejević našeg vremena – rekao je Slobodan Tešić, nekadašnji potpredsednik FSRS, danas savetnik predsednika Republike Srpske za sportu u Distriktu Brčko.\nKavala i Nemačka\nReprezentacija Herceg-Bosne nije igrala međunarodne utakmice protiv klubova, a takozvana, samoproglašena BiH, sa jednom trećinom teritorije, 1993. je gostovala u Belgiji kod Genka od kojeg je izgubila 1:3.\nRepublika Srpska je igrala sa reprezentacijom Republike Srpske Krajine (1:1) koja više ne postoji, 1992. godine, a na turniru u Gradišci 2000. protiv grčkog grada Kavale (6:0), da bi 2001. na turneji po Nemačkoj odmerila snage sa amaterima minhenskog Bajerna (0:1) i niželigašem Švajnfurtom 05 (4:2).\nNakon ujedinjenja fudbala u BiH 23. maja 2002. godine “A” reprezentacija Republike Srpske nikada se više nije okupila niti igrala bilo kakve utakmice. Nastupale su omladinske selekcije u Ženevi, Udinama, Jablonecu, Ksantiju, Tripolisu, Beču, Kranju, Beogradu, i sa Crnom Gorom.\nAktuelni selektor “A” reprezentacije Republike Srpske je Željko Buvač, pomoćni trener Jirgena Klopa u engleskom Liverpulu.\nRepublika Srpska i Kosovo, geografski


"Konstatirali smo da su odnosi BiH i Crne Gore prijateljski, da između dvije države nema otvorenih pitanja. Takvoj vrsti odnosa svoj doprinos daje upravo predsjednik Skupštine CG Ivan Brajović", kazao je Džaferović.\nUputio je čestitke Crnoj Gori za članstvo NATO savezu, kazavši da je to važno za Crnu Goru, ali i za stabilnost cijelog regiona.\n"Naši bilateralni odnosi su na vrlo visokom nivou. Postoji prostor za unapređenje ekonomskih odnosa, a nismo zadovoljni sa komunikacijskom povezanošću sa Crnom Gorom", poručio je Džaferović.\nIstakao je da su konstatirali da su dvije države zaključile brojne sporazume, sporazum o evropskim integracijama, sporazum o državnoj granici...\nBariša Čolak je kazao da je presretan što su imali priliku ugostiti kolegu Brajovića, a da dobru saradnju imaju ne samo zakonodavna vlast, nego i izvršna.\n"Upoznali smo naše goste sa trenutnim stanjem u BiH, i u Parlamentarne skupštine BiH i u našem političkom životu", kazao je Čolak, dodavši da su odnosi na zavidnom nivou.\nDodao je da uspjeh Crne Gore nije samo njihov uspjeh, već je riječ o uspjehu cijelog regiona.\n"Jako puno su napravili u otvaranju ovih poglavlja vezanih za članstvo u Evropskoj uniji", kazao je Čolak.\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović kazao je da saradnja između dvije zemlje stalno ide uzlaznom linijom, a da će i današnji sastanak tome doprinijeti.\n"Mogu da kažem da smo vrlo ponosni na ono što smo postigli sa NATO-om i što smo lideri u regionu kad je riječ o evropskim integracijama. Niko u Zapadnom Balkanu ne treba da ostane izvan evropskih integracija, kao crna rupa. Mi želimo da se na tom putu cijeni doprinos svake pojedinačne države", kazao je Brajović.\nBrajović očekuje da će Crna Gora do sredine sljedeće godine otvoriti sva poglavlja na putu prema Evropskoj uniji.\nObjavio: Čet, 20/07/2017 - 12:07


Ambasador Italije na otvaranju kompanije “GLM-RS” - Z1INFO.RS\nNaslovna ZR caffe Ambasador Italije na otvaranju kompanije “GLM-RS”\nAmbasador Republike Italije u Srbiji Karlo Lo Kašo prisustvovao je svečanom otvaranju proizvodnih pogona italijanske kompanije “GLM-RS” d.o.o., u renoviranim halama nekadašnjeg “Minela”.\nReč je o kompaniji koja se bavi proizvodnjom i obradom metalnih komponenti za auto industriju\n– Zvaničnim otvaranjem GLM ne slavimo samo preduzetnički duh jedne kompanije, već i odličnu i stalnu saradnju italijanskih i srpskih preduzeća, institucije Grada Zrenajnina i AP Vojvodine. Ovaj Grad i Pokrajina su izuzetan primer saradnje. Jutros smo tokom razgovora konstatovali koliko je značajan i stručan rad italijanskih preduzeća koja ću osetiti u vašem gradu – rekao je ambasador Karlo Lo Kašo.\n– Mi smo jedan od najvećih investitora u pokrajini i nameravamo da još dugo tako ostane, da zajedno rastemo i spajamo tržišta u veliko evropsko. S toga se iskreno zahvaljujem nadležnim organima Grada i Pokrajine na pristupačnosti i pomoći pruženoj našim investitorima – rekao je još ambasador Italije i naveo da se snaga ogleda u tome što italijanski ekonomski model mogu podeliti sa srpskim menandžmentom i radnicima, ali, ne uz želju da nešto nameću, već da se zajednički dođe do ideja za budući razvoj i blagostanje.\n– U prethodnom periodu trudio sam se, sa svojim saradnicima, da promovišem grad kao dobro mesto za investiranje i naše industrijske zone kojima malo koji grad može da se pohvali. Posebno mi je zadovoljsvto kada firma koja nije baš bila u zamahu i gde pogoni nisu bili reprezentativni dobija sasvim novi izgled, nove ljude i novu snagu. Novi investitori u starim pogonima, to je ono što radimo, Zrenjanin je nekada bio industrijski centar i mi se trudimo da on to ponovo bude, a posebno je zadovoljstvo kada stari pogoni ovako zasijaju i zahvaljujem se svima koji su u tome učestvovali – rekao je gradonačelnik Janjić.\nRekao je da su planovi kompanije da u našem gradu zaposli 350 radnika sigurno dobra vest i podsetio da je GLM šesta italijanska kompanija, prvi investitori su 2005. godine započeli, a da sada ni jedna od njih nije napustila Zrenjanin i naveo primer “ulgara” koji je u nekoliko navrata proširivao pogone.\nDirektor GLM-RS Radivoje Poljanac rekao je da je Kompanija pored Italije i Meksika odabrala Zrenjanin kao dobro mesto za ulaganje, a do sada je instalirano 25 odsto ukunog broja mašina, dok će deo prazne hale uskoro biti popunjene najmodernijim mašinama za proizvodnju delova za auto industriju.\nKazao je da će najpre biti zaposleno oko 150 radnika, a kasnije moguće je i proširenje prostora i obima proizvodnje, kao i zapošljavanje 350 radnika.\nItalijanska Kompanija GLM bavi se proizvodnjom i oobradom metalnih komponenti za auto industriju i to je šesta italijanska investicija u Zrenjaninu koja je smeštena u pogonima nekadašnjeg “Minela”


Najveća ruska aviokompanija Aeroflot saopćila je kako će zbog odluke Evropske unije o zatvaranju zračnog prostora za ruske avione do daljnjeg otkazati sve letove prema nekoliko evropskih destinacija.\nU saopćenju na zvaničnoj stranici kompanije, navodi se kako je kompanija donijela odluku o obustavi letova prema Sloveniji, Bugarskoj, Rumuniji, Latviji, Češkoj, Poljskoj, Velikoj Britaniji, Irskoj i Moldaviji.\nTakođer, kompanija je navela kako će obustave letova prema nekim gradovima trajati do početka ili sredine marta, dok će se neke obustave produžiti sve do kraja maja.\nObustave letova ruske aviokompanije prema evropskim destinacijama odnose se na sljedeće destinacije:\nLjubljana (do 26. marta)\nSofija (do 24. maja)\nBukurešt (do 26. marta)\nPrag (do 26. marta)\nVaršava (do 25. maja)\nLondon (do 23. maja)\nDablin (do 23. maja)\nKišnjev (do 4. marta)\nRuska aviokompanija je saopćila kako će svi putnici koji su rezervisali prijevod do ovih destinacija imati tri opcije.\n“Mogu zahtijevati prinudni povrat novca, promjenu datuma prijevoza ili odabir alternativnog aerodroma u EU prema do sada utvrđenom rasporedu Aeroflota”, saopćeno je iz ove kompanije.\nPodsjetimo, nakon što je niz evropskih zemalja tokom subote donio odluku o zabrani ulaska ruskih putničkih aviona u zračni prostor ovih država, danas je ista odluka donesena i na nivou Evropske unije.\n“Prije svega, ‘ugasit’ ćemo zračni prostor Evropske unije za ruske aviokompanije. Neće imati mogućnost da slijeću, uzlijeću i prelijeću teritoriju Evropske unije. To uključuje i privatne avione u vlasništvu ruskih oligarha”, rekla je tokom današnje konferencije za medije predsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen.\nJohnson: Ne gajim neprijateljstvo prema ruskom narodu, srce me boli za sve žrtve u ovom ratu


EU o embargu na uvoz iranske nafte\nIranska naftna rafinerija\nKrajem ovog meseca, članice Evropske unije treba da donesu odluku o tome da li da uvedu embargo na uvoz iranskih naftnih proizvoda.\nDok sankcije postaje sve rigoroznije, iranski predsednik Mahamud Ahmedinedžad traži nove prijatelje i nova tržišta, pre svega u Južnoj Americi, uključujući Kubu, koju je posetio prošle nedjelje. Reagujući na iranski program obogaćivanja uranijuma, SAD su zavele nove sankcije naftnim kompanijama koje posluju sa Teheranom. Sada je na redu Evropska unija, koja će na sastanku 23. januara razmotriti zavođenje sopstvenog embarga na iransku naftu. Profesor Pol Stivens, ekspert za Iran u londonskoj istraživaačkoj organizaciji „Četem haus“, kaže da dogovor neće biti jednostavan. Članice EU sa najvećim dugovima, ujedno su i najveći uvoznici iranske nafte.\n„Naročito Grčka, koja na primer, trećinu svojih energenata nabavlja od Irana, i to pod veoma povoljnim uslovima. S obzirom na sadašnju situaciju u Grčkoj, teško da će tako lako odustati od toga. Slično tome, italijanska naftna kompanija ENI posluje sa Iranom, koji svoje dugove prema ENI-ju otplaćuje putem nafte.“\nStivens kaže da Japan, Indija i Kina uvoze između 400,000 i 500,000 tona iranske nafte dnevno. U međuvremenu, američki sekretar za finansije, Timoti Gajtner obišao je nekoliko azijskih zemalja, nagovarajući ih da smanje uvoz iranske nafte. Međutim, mnogi Evropljani još uvek nisu uvereni da se iranski nuklearni program može zaustaviti sankcijama. Zapad smatra da je iranski nuklearni program namenjen proizvodnji atomskog naoružanja, što Iran poriče. Britanski politički komentator, Sajmon Dženkins predviđa da će sankcije dovesti do nepredvidjenih negativnih posledica, a nastradaće i iranska opozicija.\n„Iranski režim će postati još oštriji prema svima onima koje smatra liberalima, zagovornicima pluralizma, koji su otvoreni prema spoljnim uticajama, naročito prema zapadnom uticaju. Sankcije nikada do sada nisu dovele do kolapsa režima.“\nIran je sa svoje strane zapretio zatvaranjem Ormuskog moreuza, kroz koji prolazi 20 odsto ukupne nafte u svetu. Stručnjak za energiju, Pol Stivens kaže da bi to moglo da dovede do munjevitog skoka cena nafte, i podstakne novu globalnu finansijsku krizu.\n„Zatvaranje ili čak samo pokušaj zatvaranja Ormuskog tesnaca je glavni adut koji ima Teheran. To služi kao bitno sredstvo predupređivanja američkog ili izraelskog napada na Iran. Ali, lično smatram da taj adut ne bi nikada upotrebili isključivo zbog naftnog embarga.“\nPa ipak, SAD i Evropa ne pristaju na bilo kakav rizik. Britanski najsavremeniji ratni brod „Dering“, krenuo je na svoju prvu plovidbu u taj region. Britansko ministarstvo odbrane navodi da je reč o rutinskoj dužnosti, ali insistira da je posada spremna za slučaju takvog scenarija. A, američka strana je, kako javljaju mediji, Teheranu uputila poruku da ni u kom slučaju neće tolerisati pokušaj blokiranja Ormuskog moreuza.


Pojam nacije - slavicnet.com\nprepiska - 94671 - 29.12.2015 : Željko Milovanović Beograd - (1)\nReč nacija, nastala je od latinske reči "natio", što znači "po rođenju". Pošto je čovek po rođenju intelektualno i duhovno nerazvijen, onda nije u stanju ni da veruje ni u šta, pa ne može biti vernik bilo koje veroispovesti.\nNacionalnu pripadnost stičemo rođenjem, mimo sopstvene volje (Božjom voljom kažu vernici), a versku svojom voljom i svojim izborom (bar su Srbi pokazali kroz istoriju da je to promenljiva kategorija).\nZnači, da pojednostavimo do krajnosti, u bivšoj Jugi su svi izuzev Slovenaca "natio" - Srbi (znači i pravoslavci i katolici i muslimani i ateisti = Srbi).\nTeoriju da je vera vododelnica nacije plasirali su i podržavaju je strani faktori radi kontrole naše teritorije i našeg naroda. Najveći muslimanski lider u novijoj istoriji Moamer Gadafi je rekao da smo isti narod, ali ipak u Sarajevu i Novom pazaru kažu da nismo...


NKPJ i SKOJ svim građanima žele srećan 9. maj – Dan pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu.\nNa tradicionalan način, polaganjem venca u Spomen parku oslobodiocima u Beogradu, naši aktivisti odali su dužnu poštu borcima protiv najvećeg zla u istoriji.\nVijorile su se i danas u Spomen parku oslobodiocima naše partijske i skojevske crvene zastave sa srpom, čekićem i petokrakom, baš kao i na Rajhstagu u Berlinu 1945. Isticanjem crvenih znamenja slobode poslata je i poruka o tome ko je bio jedini i istinski oslobodilac od fašizma. Tu su bile i jugoslovenske i zastave Srbije sa zvezdom petokrakom, ali nije bilo i nikada neće biti mesta za crne zloslutne četničke zastave sa kosturskim lobanjama. U Srbiji i Jugoslaviji nije postojao niti jedan drugi antifašistički pokret sem Narodnooslobodilački, predvođen slavnom Komunističkom partijom Jugoslavije.\nI današnji praznik nas obavezuje da ovu istinu ponavljamo, koliko god da druge strane, revizionizma i falsifikovanja istorije pokušavale da obmanu narod i ubede da je bilo drugačije. Istorija će zauvek zlatnim slovima pisati imena heroja naše borbe koji su ’45. na ulicama i trgovima, po gradovima i selima naše zemlje ponosne slavili pobedu i slobodu, dok su neki drugi pacovskim kanalima bežali daleko, na smetlište istorije, gde će im zauvek i biti mesto.


Troškovi prevoza zaposlenih - Računovodstvo AKTIVA sistem\n(Mišljenje Ministarstva finansija iz Biltena MF, br. 401-00-02148/2019-16 od 5.6.2019. godine)\nPribavljanje verodostojnih računovodstvenih isprava od strane poslodavca:\nu slučaju korišćenja sopstvenog vozila: Korišćenje kompanijskih vaučera/bonova/kartica za kupovinu goriva od strane zaposlenih na benzinskim pumpama sa kojima poslodavac ima potpisan ugovor. Kao verodostojna isprava bi se smatrao objedinjen račun na ime poslodavca, koji bi specificirao sve pojedinačne iznose goriva kupljene od strane zaposlenih u toku jednog meseca, uz propratni spisak zaposlenih koji koriste sopstveni prevoz za dolazak i odlazak sa rada (ime i prezime zaposlenog, broj vaučera/bona/kartice za kupovinu goriva);\nu slučaju korišćenja javnog prevoza: Kupovina mesečnih pretplatnih karata za javni prevoz zaposlenih od strane poslodavca. Kao verodostojna isprava bi se smatrao objedinjen račun na ime poslodavca, koji bi specificirao sve pojedinačne kupljene mesečne pretplatne karte, uz propratni spisak zaposlenih koji koriste javni prevoz za dolazak i odlazak sa rada (ime i prezime zaposlenog, broj mesečne pretplatne karte);\nu slučaju korišćenja taksi prevoza: Korišćenje kompanijskih vaučera/bonova/kartica za vožnju taksi prevoznicima sa kojima poslodavac ima potpisan ugovor. Kao verodostojna isprava bi se smatrao objedinjen račun na ime poslodavca, koji bi specificirao sve pojedinačne iznose taksi vožnji korišćenih od strane zaposlenih u toku jednog meseca, uz propratni spisak zaposlenih koji koriste taksi prevoz za dolazak i odlazak sa rada (ime i prezime zaposlenog, broj vaučera/bona/kartice za taksi vožnju).\nu slučaju korišćenja sopstvenog vozila: Kao verodostojna isprava bi se smatrao(li) fiskalni račun(i) za kupljeno gorivo, uz propratnu izjavu zaposlenog da se pomenuti račun(i) odnosi(e) na gorivo koje je taj zaposleni kupio na ime troškova sopstvenog prevoza za dolazak i odlazak sa rada;\nslučaju korišćenja javnog prevoza: Kao verodostojna isprava bi se smatrao(li) fiskalni račun(i) za kupljenu mesečnu/dnevnu pretplatnu kartu(e), uz propratnu izjavu zaposlenog da se pomenuti račun(i) odnosi(e) na mesečnu/dnevnu pretplatnu kartu koju je taj zaposleni kupio na ime troškova sopstvenog prevoza za dolazak i odlazak sa rada,


Dečije prihvatanje komplimenata\nPriličnom broju dama je teško da se jednostavno zahvali kad dobiju kompliment, već ga ili poreknu, ili počnu da objašnjavaju, ili ga umanjuju… Kada poželite da učinite tako nešto, setite se kako na komplimente reaguju deca, to bi moglo da vas oraspoloži.\nNaime, kad devojčici kažete da joj je baš lepa haljinica, najčešće vam neće odgovoriti da je sva nikakva, zar ne? Biće i takvog odgovora, ako zaista ne voli tu haljinu, ili ako je već u tako ranom uzrastu počela da kopira ponašanje odrasle žene, ali tipično dečiji odgovor bio bi: "Hvala! Vidi, imam i lepe cipele! I mama mi je stavila novu mašnu u kosu! A jesam li ti rekla da sam druga devojčica po visini u odeljenju?"\nTaj dečiji entuzijazam je predivan, i ničeg nepristojnog tu nema, odgovor je veoma lep i iskren, dete se oduševljeno zahvali na pohvali. Ne kažemo da i odrasle dame treba da se ponašaju baš tako, ne ako ne žele da zvuče kao male devojčice, ali mogle bi da se sete da nema ničeg lošeg u jednostavnom, iskrenom prihvatanju komplimenta.\nKao što smo već više puta pomenuli, pristojan odgovor na kompliment je veoma jednostavan: nasmešite se i zahvalite. Ne morate smesta da uzvraćate kompliment, možete, ali zaista nije neophodno (možda je i lepše da kompliment toj osobi uputite kasnije, kako se ne bi osećala kao da joj ga upućujete reda radi, jer je i ona vama rekla nešto lepo). Takođe, ne da ne morate nego i ne treba da bilo šta objašnjavate (ako je toj osobi potrebno objašnjenje, na primer, gde ste kupile te cipele, sama će vas pitati), a ne treba ni da umanjujete kompliment, jer je kompliment kao poklon, pa je umanjivanje komplimenta kao da nekome kažete da mu je poklon nikakav.\nSetite se dečijeg entuzijazma, nasmešite se i zahvalite. To je najbolji i najlepši odgovor koji možete da pružite.


Kalendar 29/04/2011 Srbija Sport\nPočetna Strana Kalendar / Arhiva 29/04/2011\nFSS: Srbija u avgustu igra protiv Rusije\nFudbalske reprezentacije Srbije i Rusije odigraće 10. avgusta prijateljsku utakmicu u Moskvi, saopštio je FSS.\nDušan Borković predstojećeg vikenda na Evropskom šampionatu\nNajperspektivniji srpski automobilista Dušan Borković predstojećeg vikenda će debitovati u Evropskom šampionatu na brdskim stazama.\nNa Serbia openu toče alkohol i krše zakon\nNa teniskom turniru Serbija open prodaje se pivo iako zakon zabranjuje točenje alkohola na svim sportskim priredbama.\nLukić: Zvezda igra fenomenalan fudbal\nPrvi čovek Crvene zvezde Vladan Lukić izjavio je za "Sport Network" da mu se dopada način na koji crveno-beli igraju od dolaska hrvatskog trenera Roberta Prosinečkog.\nVanja Udovičić se vraća u Partizan?\nKapiten srpske vaterpolo reprezentacije i član Mladosti iz Zagreba Vanja Udovičić mogao bi na kraju sezone da se vrati u Partizan\nVidić: Sanjam trofej na Vembliju\nSrpski reprezentativac i kapiten Mančester Junajteda Nemanja Vidić je i u Gelzenkirhenu pokazao zašto je jedan od najboljih štopera sveta. U vazduhu i zemlji dobio je sve duele uz samo jedan faul za 90 minuta, prenosi "Žurnal"\nLE: Porto deklasirao Viljareal, pobeda Benfike (video)\nFudbaleri Portoa već mogu da računaju da su finalisti ovogodišnjeg izdanja Lige Evrope, pošto su u prvom polufinalnom meču deklasirali Viljareal rezultatom 5:1, dok je Benfika pobedila Bragu sa 2:1\nSPC odlikovala Novaka Đokovića\nPatrijarh srpski Irinej uručio je najboljem srpskom teniseru Novaku Đokoviću Orden Svetog Save prvog stepena, najviše odlikovanje koje Srpska pravoslavna crkva dodeljuje za dobročinstva i posvećenost veri\nRusi hoće proveru sa "Orlovima"\nFudbalska reprezentacija Srbije dobila je poziv od selekcije Rusije za prijateljski meč, koji bi se igrao 10. avgusta ove godine u Moskvi\nOdbojkaši Partizana osvojili su večeras titulu šampiona Srbije pošto su i u trećoj utakmici finala plej-ofa u Novom Sadu pobedili Vojvodinu sa 3:0 u setovima (25:23, 25:22, 25:19)\nDinamo želi Prosinečkog!\nPo pisanju hrvatskog "Večernjeg lista", kada bi se pitali čelnici najtrofejnijeg hrvatskog kluba, do realizacije senzacionalnog transfera Roberta Prosinečkog bi došlo već na kraju ove sezone, ali jasno je da iz mnogo razloga to zvuči prilično nestvarno


23. marta generalni štrajk u krugu Vijenca - SodaLIVE.ba / Već drugu deceniju zajedno!\n23. marta generalni štrajk u krugu Vijenca\nViše od 200 radnika lukavačkog Rudnika krečnjaka “Vijenac” najavljuju da će 23. marta generalnim štrajkom u krugu rudnika blokirati proizvodnju i izvoz kamena.\nRazlog tome su nezadovoljstva i neispunjeni zahtjevi na koje radnici već duže vrijeme upozoravaju Vladu TK. Osim isplate tri zaostale plate i blizu deset godina neuplaćenih doprinosa nezadovoljni radnici traže da se odmah prekine dugoročni ugovor o prodaji kamena koji je Vlada TK kao vlasnik kamenoloma potpisala sa lukavačkim fabrikama.\n“Zbog tog ugovora kojim se tona kamena prodaje po cijeni od 6 KM Vijenac ima ogormne gubitke i ne može pokriti svoj rad”, rekao je Mehmed Zahirović, predsjednik štrajkačkog odbora Vijenca, preduzeća koje bilježi već dva propala tendera za privatizaciju.\nUrednik 17. Marta 2010.\nKoji lopovluk :S 7 neisplachenih plata – zivi se od vazduha :)(\nSramota! Svake sedmice barem po jedan strajk, pa dokle ovako! JAdni radnici, sve ide preko njihovih leda! Neka je na sramotu nasim funkcionerima!\nVlada TK je rak-rana Lukavačkoj privredi a vidi se i kako je “usrećila” preduzeća koja je privatizovala.Radnici bez plata,radnici na čekanju,radnici su krivi što su živi…Ma nije ni čudo kad vladu TK čine propali direktori, menadžeri i političari… gdje će pa u vladu, a tamo je parola lezi hljebe da te jedem…\nKasno ste se sjetili.to ste trebali uradit kad je kamen bio potreban a sad kad vam govore da im ne treba pucate u prazno-u svakom slucaju vredi pokusati.Volio bih da uspijete al dabogda.


Šta možemo da uradimo da zaštitimo sredinu u kojoj živimo? – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nŠta možemo da uradimo da zaštitimo sredinu u kojoj živimo?\nBy Reciklaza.biz jul 30, 2019 jul 30, 2019\nU tekstu objavljenom na internet platformi N1 navodi se da je u proteklih 19 godina Evropska unija donirala 402 miliona evra za zaštitu životne sredine u Srbiji. Kampanja „Pogledaj oko sebe“ je ozbiljan korak u podizanju svesti građana Srbije o važnosti zaštite životne sredine.\nEvropska unija najveći je partner i podrška Srbiji, kada je o zaštiti životne sredine reč. Standardi EU u zaštiti životne sredine najviši su u svetu, a ova oblast svakako je jedna od ključnih stvari za pristupanje Srbije ovoj organizacji. Poglavlje 27 se upravo time bavi – kvalitetom vode, vazduha i tla.\nNo, za uspeh u ovom poglavlju potreban je kolektivni napor kako bi se ispunili svi ciljevi koji su definisani u njemu, te je pokrenuta kampanja „Pogledaj oko sebe“, kao jedan korak u podizanju svesti građana Srbije o važnosti ove teme.\nPrvu zajedničku ekološku kampanju „Pogledaj oko sebe“, osmislili su Ministarstvo za evropske integracije i Delegacija Evropske unije u Srbiji, sa Ministarstvom za zaštitu životne sredine. Pokrenuta sa ciljem da se promoviše značaj zaštite životne sredine i podigne svest o važnosti ove teme, kroz kampanju je ukazano da čista voda, čistiji vazduh i zemljište nemaju alternativu, te da je angažovanje svih građana, lokalnih zajednica i institucija u Srbiji neophodno kako bi se zaštitilo životno okruženje.\nKampanja je počela debatom o stanju životne sredine u našoj zemlji 12. juna, da bi zatim bio organizovan Trash challenge, dok su u Užicu, Šapcu i Subotici organizovane manifestacije „EU zeleni dan“, jednodnevni obilasci ekoloških postrojenja izgrađenih uz podršku EU. U sklopu kampanje organizovan je i nacionalni konkurs karikatura i kratkog stripa „Ovo je Zemlja za nas – pokreni se za životnu sredinu“, ali i postavljen mural beloglavog supa od recikliranog materijala, na zgradu Osnovne škole „Ivan Goran Kovačić“ u Beogradu.\nGrađani su svesni da situacija u ovoj oblasti nije idealna. Kada je o ugrožavanju životne sredine reč odlaganje otpada (49%), zagađenu vodu (42%), kvalitet pijaće vode (35%), zagađenje vazduha (34%) i poplave (25%), vide kao najveći problem.\n„Da bi se, pak, stanje popravilo, svi zajedno moramo kontinuirano da radimo na tome. Pokrenemo se na akciju, jer je doprinos svakoga od nas više nego dobrodošao. Ne postoji gest koji je previše mali. Na primer, ono što za početak možemo da uradimo jeste da izbegavamo plastiku, izaberemo staklo, nerđajući čelik, papir, keramiku, drvo umesto nje. Možemo i da smanjimo koriščenje predmeta koji sadrže previše plastične ambalaže i delova i da recikliramo ono što ne možemo ponovo da koristimo. S druge strane, zajednica u kojoj živimo takođe može dati svoj doprinos kroz veća ulaganja u reciklažu, poreske podsticaje proizvođačima da koriste manje plastike ili poreske podsticaje za smanjenje korišćenja ambalaže za jednokratnu upotrebu“, navodi se.\nDonacije EU u oblast zaštite životne sredine u Srbiji\nNajviše je investirano u izgradnju pogona za preradu otpadnih voda, regionalnih deponija, izgradnju i obnavljanje sistema vodosnabdevanja, sisteme za zaštitu vazduha, sisteme za upravljanje medicinskim otpadom. Sve ove investicije imale su za cilj da građani Srbije dobiju bolji kvalitet života – čistu vodu za piće, čistije zemljište, čistiji vazduh koji udišemo.\nEvropska unija je do sada, sa Vladom Srbije, u zaštitu vode i vodosnabdevanja uložila 210 miliona evra. Donacijama je investirano u pogone za preradu otpadnih voda u Subotici, Šapcu, Vrbasu, Leskovcu i Кuli, kao i u regionalne sisteme za snabdevanje vodom, dok su obnovljeni u Požarevcu, Inđiju i Petrovcu na Mlavi, a potpuno nov izgrađen u Velikom Gradištu. Evropska unija pružila je finansijsku podršku u iznosu od 53 miliona evra za sisteme zaštite vazduha i prevenciju industrijskog zagađenja.\nOvim novcem TENT i Кolubara su obnovljeni i bezbedniji za okolinu, a izgrađena je i mreža od 28 kontrolnih stanica za automatsko merenje kvaliteta vazduha. Dalje, 33 miliona je uloženo u izgradnju četiri regionalne deponije, u Pirotu, Užicu, Subotici i Sremskoj Mitrovici/Šapcu i razvijen je sistem za upravljanje zdravstvenim otpadom.\nEvropska unija planira da ovo dugoročno i snažno partnerstvo sa Srbijom nastavi tokom narednih godina, kroz brojne projekte iz oblasti životne sredine u gradovima i opštinama širom naše zemlje.\nPodrška UNDP Srbiji u zaštiti životne sredine\nSREĆAN NOVI POŽAR (pu, pu, a kao nismo navikli, a?)\nZašto nam sečete drveće?\nZvanična statistika o otpadu u Srbiji\nGori plastični otpad u Požarevcu\nDanska planira gradnju energetskih ostrva i izvoz zelene energije\nSpaljivanje otpada u Švedskoj\nZero Waste pokret – duga trka sa preponama\nBečejci uspešni u odgovornom upravljanju otpadom\nMedicinski otpad možemo i moramo pravilno tretirati\nReciklažna industrija u vanrednom stanju\nU Požarevcu je 2. jula oko podneva došlo do požara na kompleksu firme Ekoluks. Uzrok požara još uvek nije poznat,...\nDanska planira da izgradi dva „energetska ostrva“ ukupnog kapaciteta 4 GW „ofšor“ vetroenergije u sklopu planova za smanjenje emisije CO2...


Zid je Trampov ugovor sa Amerikom: 33. dan blokade - Nedeljnik\nZid je Trampov ugovor sa Amerikom: 33. dan blokade\nNakon brojnih neuspelih pokušaja da se postigne dogovor između Trampa i demokrata, još uvek je neizvesno hoće li doći do nekakvog kompromisa\nAmerička vlada ušla je u 33. dan delimične blokade, a dok američkog predsednika Donalda Trampa demokrate optužuju da se služi taktikom držanja talaca, na predsednikovoj agendi ne nalazi se ništa drugo osim pitanja blokade. Bela kuća se bavi, piše Njujork tajms, samo jednim problemom, i to je problem.\n"Postoji još važnih stvari kojima se niko ne bavi", kaže jedan od bivših službenika u administraciji Bila Klintona. Zid na granici sa Meksikom postao je, međutim, jedino pitanje koje zanima Trampa, zato što je uveren da je njegov mandat doveden u pitanje.\nTramp jedva čeka da sledeće nedelje, kako je planirano, održi Govor o stanju nacije, iako je Nensi Pelosi nagovestila da bi obraćanje predsednika Kongresu moglo da bude odloženo ukoliko vlada ostane u blokadi. Iz Bele kuće su, međutim, istakli da su razmatrali mogućnost odlaganja govora, te da će se predsednik, ukoliko do toga bude došlo, obratiti iz Bele kuće i to ne samo da bi govorio o zidu, pošto je to jedan od glavnih razloga iz kojih želi da se obrati Kongresu i građanima.\nPre toga će Bela kuća, Predstavnički dom i Senat dati sve od sebe da svetu teatralno prikažu kako rade sve što je u njihovoj moći da 800.000 zaposlenih u saveznim službama konačno dobije plate, piše CNN. U Senatu će se u četvrtak održati dva ključna glasanja o dva različita predloga koja za cilj imaju završetak blokade - jedan predlog podržali su republikanci, a drugi demokrate, a po svoj prilici, nijedan neće biti izglasan.\nPrvi predlog, koji je izneo lider većine u Senatu Mič Mekonel, predviđa dozvolu za finansiranje zida i otvaranje blokiranih delova vlade. Predlog demokrata predviđa samo deblokiranje vlade bez dozvole za finansiranje zida. Očekuje se da nijedan od predloga ne bude usvojen u ovom trenutku, pošto je za usvajanje bilo kojeg od njih potrebno 60 glasova.\nSindikat FBI agenata upozorio je juče da je blokada vlade ugrozila sposobnosti biroa da sprovodi operacije i istrage, piše Gardijan. Hiljade zaposlenih u birou uz još stotine hiljada zaposlenih u saveznim službama radi već petu nedelju bez novčane naknade. Predsednik udruženja FBI agenata Tom O'Konor obratio se novinarima i zatražio sredstva za finansiranje FBI-a kako bi biro mogao da nastavi sa radom.\nAmerički predsednik je već morao da zbog blokade odloži put u Evropu gde je trebalo da se u Davosu sretne sa evropskim liderima, i to u ključnom trenutku kada se svetska ekonomija usporava. On već nedeljama, piše Njujork tajms, nije uradio ništa po pitanju javnog promovisanja prioriteta poput borbe protiv zloupotrebe narkotika ili jačanja ekonomije. To izaziva sumnje u sposobnost republikanaca da unaprede agendu, iako je vlada toliko podeljenja da je pitanje kako bi bilo kakva agenda funkcionisala i da blokada nije u toku.\nPredsednik je već nedeljama usredsređen na to da dobije sredstva za izgradnju zida na granici sa Meksikom, te je samo dva puta otkad traje blokada preskočio priliku da priča o zidu - kada je nenajavljeno svratio u Irak za Božić da poseti vojnike, i kada je nakratko bio u vojnoj bazi Dover u Delaveru prošlog vikenda kako bi odao počast četvorici američkih vojnika nastradalih u Siriji. Čak se i put u Nju Orleans gde se obratio poljoprivrednicima pretvorio u miting o zidu.\nNakon brojnih neuspelih pokušaja da se postigne dogovor između Trampa i demokrata, još uvek je neizvesno hoće li doći do nekakvog kompromisa. Optimisti se nadaju da bi taj kompromis mogao da podrazumeva da demokrate Trampu daju sredstva za izgradnju zida u zamenu za trajnu reviziju imigracionih zakona koji bi zaštitili one koji u Americi žive ilegalno već godinama. Drugi, ipak, nisu baš uvereni da će se postići takav dogovor pošto je Tramp bio spreman da čitavu svoju agendu podredi borbi za zid, kažu analitičari, zato što je pravo ta čelična barijera centralni deo njegovog političkog identiteta i njegove buduće kampanje na izborima 2020. godine.\nSagovornici Njujork tajmsa smatraju da Tramp zid doživljava kao svojevrsni ugovor sa Amerikom, odnosno ugovor sa svojim pristalicama; on smatra da ga je upravo obećanje da će sagraditi zid odvelo u Belu kuću. Zato tekuća blokada vlade nikako nije periferno pitanje koje je bacilo u senku sva druga pitanja, već najvažnije, makar iz perspektive predsednika.


Ovi zaključci odnose se na pismo visokog predstavnika od 27. januara 2021. godine upućeno predsedniku Narodne skupštine i klubovima poslanika, a u kojem je zatraženo poništavanje povelja dodeljenih određenim osobama.\nU predlogu zaključaka se navodi da je funkcija visokog predstavnika u BiH uvedena Aneksom 10. Dejtonskog sporazuma, koji je potpisala i Republika Srpska, te da visoki predstavnik ne može ni u kojem slučaju biti nadređen Srpskoj.\nNarodna skupština Srpske, prema predlogu zaključaka, odbacuje "bonska ovlaštenja" visokog predstavnika. U zaključcima se konstatuje da je visoki predstavnik izašao iz pravnog okvira svog delovanja, koji je utvrđen Aneksom 10. Dejtonskog sporazuma, jer je nezakonito, protivustavno i bez ograničenja prisvojio zakonodavna, izvršna i sudska ovlaštenja, kršeći osnovna ljudska prava i međunarodne instrumente za njihovu zaštitu koristeći "bonska ovlaštenja", piše Srna.\nOdlikovanja za Kona, Jankovića, Stevanovića, Nestorovića i Vučinića


Вучић стигао на самит лидера Западног Балкана, а потом у радној посети седишту НАТО-а у Бриселу\nHomePolitikaVučić stigao na samit lidera Zapadnog Balkana, a potom u radnoj poseti sedištu NATO-a u Briselu\nBRDO KOD KRANJA/ BRISEL –\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić stigao je u kongresni centar na Brdu kod Kranja gde će se danas održati samit lidera zemalja Zapadnog Balkana u okviru procesa Brdo – Brioni.\nSa Stoltenbergom o KFOR-u, saradnji Srbije i NATO…\nPredsednik Srbije boraviće danas i u radnoj poseti sedištu NATO-a, gde će se sastati sa generalnim sekretarom Alijanse, Jensom Stoltenbergom, potvrđeno je Tanjugu u Briselu.\nNakon dolaska učesnika počeće plenarna sednica samita, nakon koje će kako je planirano biti objavljeni zaključci sa sednice, kao i deklaracija.\n„Samo sam stavio da protivljenje promeni granica bude u skladu sa Poveljom Ujedinjenih nacija“, rekao je Vučić u petak.\nDolazak lidera Zapadnog Balkana na samit\nNa sastanak u okviru procesa Brdo – Brioni, na Brdu kod Kranja, stigli su lideri zemalja Zapadnog Balkana, a prvi je u kongresni centar stigao je predsednik Hrvatske Zoran Milanović koji je sa domaćinom slovenačkim predsednikom Borutom Pahorom dočekao delegacije drugih zemalja regiona.\nPredsednica privremenih prištinskih institucija Vjosa Osmani prvi put učestvuje na samitu ovog tipa, a prema ranije napravljenom rasporedu, delegacija samoproglašenog nezavisnog Kosova predvođena Osmani stigla je prva.\nNakon Osmanijeve došli su predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski, a zatim i članovi Predsedništva BiH Milorad Dodik, Željko Komšić i Šefik Džaferović.\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović stigao je pre predsednika Albanije Ilira Mete, dok je nakon njega stigao i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nNa plenarnom sastanku povodom obeležavanja 10. godišnjice pokretanja Inicijative Brdo – Brioni lideri zemalja će ponovo potvrditi i ojačati posvećenost nastavku procesa proširenja EU.\nTakođe, prema najavama, lideri će u neformalnoj atmosferi razmeniti mišljenja o aktuelnim pitanjima, a očekuje se i usvajanje zajedničkih zaključaka, možda i deklaracije o nepromenjivosti granica na Zapadnom Balkanu, a to je ranije najavio slovenački predsednik.\nMađarska: 12 Avganistanaca pokušalo da pređe granicu


Putin pozdravio učesnike trećih zimskih Svetskih vojnih igara\nPutin pozdravio učesnike trećih zimskih Svetskih vojnih igara\nPredsednik Rusije Vladimir Putin pozdravio je učesnike, organizatore i goste trećih zimskih Svetskih vojnih igara.\n„U narednim danima najbolji armijski sportisti iz mnogih zemalja pokazaće ne samo svoje sportske veštine, nego i kvalitete koji su posebno važni za vojnike: umeće da se deluje operativno, povezano, precizno, kako se kaže, preko snage“, naveo je ruski lider.\nPutin je istakao iskustvo Rusije u organizovanju takmičenja svetskog nivoa.\n„Naša zemlja se s pravom ponosi tradicijom armijskog sporta, ima veliko iskustvo u organizovanju reprezentativnih međunarodnih takmičenja. Tim pre što se Igre održavaju u Sočiju, u kojem je stvorena najsavremenija, visokotehnološka sportska infrastruktura“, naglasio je ruski predsednik.\nTreće zimske Svetske vojne igre održavaju se u Sočiju od 22. do 28. februara.


Tumori na kapcima kao i na svakom drugom mestu na telu moraju biti shvaćeni ozbiljno. Najčešće promene koje nalazimo su dobroćudne (ciste, bradavice, upalne promene) te se mogu izlečiti lekovima ili jednostavnim hirurškim zahvatima. Nažalost u nekim slučajevima promene mogu imati zloćudni karakter. Osim činjenice da se neke vrste tumora mogu širiti na okolna i udaljena područja u slučaju kada se nalaze na nežnim i osetljivim područjima kao što su kapci i područje oko oka, njihovo odstranjivanje potrebno je napraviti pažljivo uz rekonstukciju okolnih delova kože i ostalih struktura kako bi se očuvala pravilna funkcija kapaka i estetski izgled pacijenta.\nMeđu najčešćim zloćudnim tumorima koji zahtevaju operativni zahvat su bazocelularni karcinom, skvamozni karcinom ili ređe melanom. Odstranjivanja tumora obavlja se u lokalnoj anesteziji, prva kontrola je nakon sedam dana kada se preporučuje i povratak svakodnevnim obavezama.


Žrijeb grupa za Evropsko prvenstvo u rukometu koje će se igrati u Austriji, Norveškoj i Švedskoj naredne godine, bit će obavljen danas u Beču s početkom u 18,45 sati. Naša reprezentacije je po prvi put u svojoj historiji izborila…\nDanas tačno u podne u Dablinu će se obaviti žrijeb grupa kvalifikacija 16. evropskog prvenstva u fudbalu, koje će se održati u junu i julu 2020. godine. Potpuno drugačije - Uoči izvlačenja, teško je kazati nešto pametno - kaže trener…\nU Vogošći je danas obavljeno žrijebanje parova prvog kola nogometnog Kupa Federacije Bosne i Hercegovine. Utakmice prvog kola igraju 29. augusta od 17 sati, a sastaju se: Borac Izačić - Kiseljak Neum - Bosna Union Sarajevo Azot…\nObavljeno je žrijebanje za Svjetsko prvenstvo u rukometu koje će se 2019. godine održati u Njemačkoj i Danskoj. U grupi A se nalaze Francuska, Rusija, Njemačka, Srbija, Brazil i Južna Koreja, u grupi B su smješteni Španija, Hrvatska,…\nU Nyonu je danas obavljen i žrijeb preliminarne runde Evropa lige za narednu sezonu. U bubnju se našlo 14 ekipa, a sedam pobjednika će izboriti plasman u prvo pretkolo Evropa lige. Prvi mečevi preliminarne runde na rasporedu su 28. juna,…\nŠpanjolci pričaju da je ždrijeb Lige prvaka namješten\nUbrzo nakon što su kuglice spojile madridske klubove krenula je teorija o namještenom ždrijebu. Ždrijeb Lige prvaka u sjedištu UEFA-e u Nyonu najviše je razveselio navijače Juventusa. Najtrofejniji talijanski klub pokušat će do drugog…


O kreditima za stranke i Razvojnoj banci Vojvodine\nPočetak Aktuelno Saopštenja O kreditima za stranke i Razvojnoj banci Vojvodine\nReagovanje na izjavu predsednika Vlade na sednici Narodne skupštine 7. aprila 2015.\nPredsednik Vlade je u polemici sa svojim političkim protivnicima (http://goo.gl/1qYwRl) govorio o jednom pitanju koje nije u vezi sa "lex specialis"-om i projektom "Beograd na vodi", pri čemu je pomenuo i našu organizaciju. Naime, govorio je tome da se Demokratska stranka zadužila kod Razvojne banke Vojvodine bez menica za tri miliona evra i kako "veruje da će Transparentnost - Srbija da se oglasi o tome i da će Nemanja Nenadić da nam objasni nekoliko stvari o tom pitanju".\nAko je predsedniku Vlade promaklo, podsećamo da su Transparentnost - Srbija i g. Nenadić lično mnogo puta oglašavali u vezi sa raznim problematičnim aspektima kredita koje političke stranke uzimaju za finansiranje izborne kampanje, kako u doba dok je Zakon pisan (2011), tako i tokom njegove primene. Tako smo, na primer, u izveštaju o finansiranju parlamentarne i predsedničke kampanje za izbore 2012. godine (http://goo.gl/i5fPiw ) naveli sledeće:\n„Finansiranje kampanje iz kredita može biti kontroverzno iz raznih razloga. Na primer, zbog činjenice da neki krediti suštinski sadrže element poklona (npr. ako nema kamate, ako je kamata ispod tržišne cene, ako plaćanje može da bude odloženo na duži vremenski period). Za takve situacije zakonodavac je postavio pravnu prepreku zahtevajući da se dobijeni krediti pod uslovima koji su povoljniji od tržišnih prijave kao prilog (nijedna stranka nije prijavila da je dobila takav kredit za ovu kampanju). Međutim, u vezi sa kreditima ima još otvorenih pitanja. Pre svega, ne zna se iz kojih izvora će se krediti vratiti i kada će to biti učinjeno. Otplata iz budžetskih dotacija namenjenih za redovan rad političkih subjekata bi predstavljala nenamensko trošenje budžetskih sredstava i kao takva je neprihvatljiva. Čak i kada su izvori iz kojih se otplaćuje kredit privatni (npr. prilozi, prihodi od imovine) i dalje postoji "tehnički" problem - svaki prihod namenjen za izbornu kampanju treba uplatiti na poseban račun i prikazati ga u izveštaju - međutim, izveštaji su već dostavljeni i dodatni rokovi za izveštavanje ne postoje. Konačno, postoji specifičan problem sa kreditima koji su uzeti od banaka u delimičnom vlasništvu države. Zakon tretira kredite kao "finasiranje iz privatnih izvora" u jednoj odredbi, dok drugom odredbom zabranjuje strankama da budu finansirane od strane „preduzeća sa učešćem državnog kapitala. Ovo bi se moglo tumačiti tako da znači da je nezakonito da se uzme kredit za kampanju od banke koja je čak i u delimičnom državnom vlasništvu, budući da se banke mogu podvesti pod pomenuta "preduzeća". Radi finansiranja kampanje na majskim izborima DS se zadužila kod Razvojne banke Vojvodine a G17 Plus i SRS kod Komercijalne banke. Obe ove banke su barem delimično u državnom vlasništvu“.\nKonkretni predlozi koje smo proteklih godina davali da se problem kreditiranja stranaka reši do sada nisu urodili plodom. Iako Strategija za borbu protiv korupcije predviđa izmenu Zakona o finansiranju političkih aktivnosti radi rešavanja brojnih problema koji su u njoj prepoznati do kraja 2014, do toga još uvek nije došlo. U međuvremenu je nekoliko članova ovog zakona izmenjeno, na predlog poslaničke grupe SNS, ali ne i deo koji se odnosi na kredite. (http://goo.gl/PoJSRj)\nBudući da su podaci o poslovanju banaka dostupni samo državnim kontrolnim organima, a ne i celokupnoj javnosti, jedino oni mogu i treba da daju i odgovore na konkretna pitanja - da li je ovaj kredit dodeljen protivno pravilima banke, da li se može smatrati prilogom (npr. da li su i koliko uslovi povoljniji od onih koji se daju drugim klijentima), da li su postojale zloupotrebe rukovodilaca banke i slično.


Aktivne mere u pronatalitetnoj politici | (Vesti - 13. 02. 2020) Subotica.com\nAktivne mere u pronatalitetnoj politici\n13.02.2020. u 14:36h > 16:54\nOtvaranje Centra za vantelesnu oplodnju pri Opštoj bolnici u Subotici, najbolji je pokazatelj ulaganja u mere pronatalitetne politike. Međutim, ona se ogledaju i u drugim izdvajanjima, koja su povećana, i apliciranju na konkursima koji se tiču podsticanja nataliteta.\nKako je rečeno na današnjoj konferenciji za medije Gradskog odbora Srpske napredne stranke na temu podrške porodici kroz populacionu politiku u gradu, otvaranje Centra za vantelesnu oplodnju je događaj od velikog značaja ne samo za grad, nego i za celu zemlju, a tu su i brojne novine koje su uvedene kako bi se popravila pronatalitetna slika grada.\n- Posle 13 godina napora konačno je u subotičkoj Opštoj bolnici otvoren Centar za vantelesnu oplodnju, a Grad Subotica je od 2016. godine za adaptaciju prostora izdvojio ukupno 17.5 miliona dinara – naglasila je Jasmina Stevanović, portparol GrO SNS. - Bez obzira na mere države i pokrajine, koje su uvele niz mera za podsticanje nataliteta, Grad unapređuje mere populacione i pronatalitetne politike sa ciljem da se kroz različite usluge i razvoj infrastrukture roditelji ohrabre da se odluče na proširenje porodice. Oko milion dinara izdvaja se za vantelesnu oplodnju, roditeljski dodatak za prvorođeno dete je 10.000, a jednokratna pomoć trudnicama je 15.000 dinara i u tu svrhu je izdvojeno više od 30 miliona dinara.\nStevanović je podsetila i da se iz gradskog budžeta izdvaja i za finansiranje boravka trećeg i četvrtog deteta u predškolskim ustanova.\n- I ranije smo govorili da ćemo aplicirati na konkursima republike i pokrajine. Prošle godine smo konkurisali za dodelu bespovratnih sredstava za mere populacione politike, čija je ideja da se kroz inovativne servise i razvoj infrastrukture podstaknu roditelji da ostanu i gaje decu u našem gradu. Prošle godine smo potpisali ugovor sa Ministarstvom bez portfelja, za rekonstrukciju centralne kuhinje PU „Naša radost“ - dodala je Stevanović. - Druga mera koja se odnosi na usluge pranja i peglanja veša za višečlane porodice i samohrane roditelje, a realizovaće se pri Domu „Kolevka“. I ove godine smo aplicirali za sredstva za nekoliko projekata.\nU korak sa otvaranjem Centra za vantelesnu oplodnju je i izmena pravilnika o finansiranju vantelesne oplodnje, koja je u skupštinskoj proceduri, a koja će pomeranjem starosne granice na 44 godine, većem broju parova omogućiti da apliciraju za sredstva. Takođe, finansiraće se i pokušaj za drugo dete.\n- Pre 13 godina krenuli smo u formiranje Centra za vantelesnu oplodnju zbog aktuelnih problema koji se dešavaju, a to je da ima sve manje porođaja, natalitet je prilično nizak i postoji negativan prirodan priraštaj, što utiče na demografska kretanja. Samo jedan segment je rađanje, a mi smo gledali da ga popravimo u ovoj sredini. Smatra se da svaki sedmi par u našoj zemlji ima problem sa neplodnosti, a to je negde oko 17 procenata – istakao je dr Aleksandar Radulović, načelnik Centra za VTO. - Rukovodeći se time i trudeći se da unapredimo našu bolnicu i dovedemo je na nivo tercijalne zdravstvene ustanove, što verujemo da će uskoro da bude, počeli smo realizaciju ovog projekta, koji je imao podršku grada, pokrajine i ženskog udurženja. Projekat se malo odužio, ali odgovornom politikom lokalne samouprave i gradonačelnika Bogdana Labana, on se i završio.\nCentrom za VTO broj porođaja u Subotici trebalo bi da se poveća za četiri do šest odsto.\n- Subotica je dospela na mapu evropskih centara za VTO, a usluge se probližuju svim građanima Srbije koji će ovde dolaziti na reše problem neplodnosti – kaže dr Radulović. - Počećemo sa 50 procesa godišnje, dogodine će taj broj biti 130, a kapacitet je 400-500 procesa. Kako će u centru raditi vrsni stručnjaci očekujemo uspešnost od 60 odsto.\nsrpska napredna stranka jasmina stevanović dr aleksandar radulović izbori2020 pronatalitetna politika


Borislav Paravac – Tužba BiH protiv SCG znatno udaljava Srbe i Bošnjake\nČlan Predsjedništva B i H, Borislav Paravac ocijenio je da tužba Bosne i Hercegovine protiv Srbije i Crne Gore za genocid znatno udaljava Srbe i Bošnjake, odbacujući tvrdnje predsjedavajućeg Predsjedništva, Sulejmana Tihića da ova tužba nije usmjerena protiv srpskog naroda. Predstavnici srpskog pokreta nevladinih organizacija najavili su protesni miting 18.marta u Bijeljini u znak protivljenja ovoj tužbi.\nTužba Bosne i Hercegovine protiv Srbije i Crne Gore za genocid pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu, u stvari, prdstavlja tužbu bošnjačkog naroda protiv Srba. Izjavio je ovo član Predsjedništva BiH, Borislav Paravac naglašavajući da je zbog ove tužbe došlo do znatne polarizacije između bošnjačkog i srpskog naroda. On je, ujedno, ocijenio da se predsjedavajući Predsjedništva\nB i H, Sulejman Tihić lažno izjašnjava kada tvrdi da ova tužba nije usmjerena protiv srpskog naroda. Paravac je, takođe, saopštio da se cijeli proces finansira nezakonito kao i da je agent tužbe iz B i H izabran na nezakonit način.\n«Imam pismo od Međunarodnog suda pravde u kome me je obavijestio da nemaju nijednu odluku Bosne i Hercegovine o pokretanju tužbe nego samo jedno pismo Alije Izetbegovića gdje je on ovlastio Šaćirbeja i jednog američkog advokata da zastupaju tužbu.»\nBorislav Paravac je najavio da je u pripremi deklaracija protiv ove tužbe koju će potpisati svi zvaničnici iz reda srpskog naroda u B i H i koja će biti upućena međunarodnim institucijama.\nIstovremeno, potpredsjedavjući Vijeća naroda Republike Srpske, Miroslav Mikeš je danas saopštio da ukoliko Ustavni sud B i H ocijeni da je ova tužba neustavna onda ona treba biti povečena iz Međunarodnog suda pravde u Hagu.\nSrpski pokret nevladinih asocijacija koji okuplja desetak nevladinih organizacija iz Republike Srpske najavio je danas da će 18.marta u Bijeljini biti održan centralni protesni miting zbog, kako je saopšteno, nelegalne tužbe Bosne i Hercegovine protiv Srbije i Crne Gore za genocid.


Dule, snažna podrška i pomoć na porođaju - Porođaj - Ringeraja.rs\nBaby Planeta, 18.1.2017\nZa mnoge žene u Srbiji porođaj je, umesto divnog iskustva koje se pamti ceo život, nešto čega se nerado sećaju. Kada njih pitate šta im je najviše nedostajalo na porođaju, najčešće ćete čuti “podrška, razumevanje i tretman dostojan ljudskog bića koje rađa novi život”.\nPoslednjih godina sve je jači glas o potrebi da se trudnicama pruži pomoć i podrška tokom porođaja kako bi se osećale prihvaćeno i sigurno. Jedna od novina, koja se pokazala veoma pozitivnom i ohrabrujućom za buduće mame, jeste mogućnost da se porode uz podršku i pomoć dule. One nisu ni babice, ni medicinsko osoblje, niti su zamena za njih ili člana porodice, one su specijalno obučene žene čija je uloga da sve vreme pre i tokom samog porođaja pružaju emocionalnu, fizičku i informativnu podršku porodilji.\n- Dula je tu da buduću majku ohrabri, osnaži i podrži je u skladu sa njenim potrebama. A kako je svaka žena posebna, posebne su i njene potrebe na porođaju: dok nekima najviše znače tehnike za ublažavanje porođajnih senzacija i sama fizička podrška (masaža, obloge, disanje, zauzimanje određenih položaja), drugim su potrebne reči ohrabrenja u pravom momentu, mogućnost da kroz razgovor same donesu najbolju odluku ili prihvate promenu u toku porođaja, da imaju podršku osobe koja je uz njih i razume potrebe žene koja rađa – kaže sagovornica Baby planete.\nAli to nikako ne znači da prisustvo dule isključuje mogućnost da otac deteta ili neki drugi član porodice bude na porođaju. Dula pruža podršku i tati koji se može uključiti onoliko koliko je spreman, a pre samog porođaja ona ga može usmeriti i objasniti mu tehnike za relaksaciju i masažu, kako bi ženi olakšao kontrakcije. Dula je tu da iskustvo rađanja učini boljim, ugodnijim, da se žena oseti sigurno, prihvaćeno. Ona poznaje tok porođaja, sve njegove faze i promene kroz koje žena prolazi. Treba naglasiti da dula nije medicinski radnik i da ne pruža medicinsku podršku na porođaju (ne radi preglede, ne daje dijagnoze, ne prati rad bebinog srca i sl.) i da nije zamena za babicu, dodaje Jovana Filipović.\nIpak, da bi neko postao dula, mora da prođe ozbiljnu obuku. Sve dule u Srbiji završile su DONA International obuku i to je, kako one kažu, tek prvi korak u edukaciji.\n- U svetu postoje različiti programi za edukaciju i uobičajeno je da dula završi obuku, dobije sertifikat i nastavi da se kontinuirano edukuje. Nije potrebno biti medicinski obrazovan, odnosno to nije preduslov. Sam program obuke obuhvata sve potrebne informacije i praktični deo, pa buduća dula dobija adekvatno znanje – pojašnjava Jovana Filipović. - Neke od tema koje se obrađuju tokom obuke jesu fiziologija trudnoće i porođaja, postporođajni period, procedure, različiti porođaji i uloga dule (prirodni, uz epidural, carski, VBAC-vaginalni porođaj nakon carskog), tehnike obezboljavanja, osnove dojenja, komunikacija i sve što je potrebno znati da biste trudnici pružili najbolju moguću pomoć i podršku. Pre svega treba naglasiti da dula pruža majčinsku podršku majkama, ona mora da bude otvorena, puna entuzijazma, da voli, poštuje i ima veru u ženu i njenu sposobnost da rodi svoju bebu.\nIako na porođaju zna da bude prilična gužva, jer osim lekara i babica sve češće porođaju prisustvuju i očevi ili drugi članovi porodice, dula je potpuno usmerena na majku i njene potrebe. Ona uživa u svom pozivu, ali svoj lični stav ostavlja po strani. Ovo nije njen porođaj, ona je tu samo da znanjem, iskustvom i ljubavlju podrži glavnu zvezdu, a to je, naravno, majka koja rađa, objašnjavaju nam dule svoja načela.\n- Zato je, ako treba, dula potpuno neprimetna, osluškuje i pomno prati, uključuje se samo kada treba i koliko treba. Ona je potpuno angažovana i usmerena da kroz porođaj prođe zajedno sa majkom, da je dostupna na svakom nivou, kako fizički tako i emotivno. Beskrajna radost u trenutku rađanja, beskrajno prihvatanje i stalna prisutnost tokom celog čina rađanja, to je ukratko uloga dule - u dahu kaže Jovana i dodaje:\n- Većina dula je inspirisana svojim lepim doživljajem rađanja, pa kad smo od pomoći drugim majkama da i one dobiju što lepše iskustvo, satisfakcija nam je neprocenjiva, jer znamo koliko to znači. Naravno, najveći benefit je zadovoljna i srećna majka osnažena iskustvom rađanja, mnogo samouverenija i spremnija za izazove majčinstva nakon lepog porođaja tokom koga su sve njene potrebe bile primećene i podržane. Dula će joj biti dostupna i tokom prvih mesec dana posle porođaja da pruži savet, oslušne kako joj ide, dive se zajedno bebi i pomogne joj da integriše iskustvo porođaja. Dobrobiti od dula ima i beba, a i tata koji je imao priliku da se uključi koliko je mogao a da se ne oseća sam i nedorastao zadatku, jer se i on tokom porođaja može osloniti na dulu.\nPrva obuka za dule u Srbiji održana je 2012. u Beogradu. Od tada je više desetina žena prošlo obuku, a organizovane su četiri DONA International obuke za porođajnu dulu. Udruženje Dule Srbije planira obuku za nove dule, različite seminare i radionice za njihovu kontinuiranu edukaciju. Termine obuka najbolje ćete ispratiti preko sajta www.dula.rs, a možete se prijaviti i na e-mail adresu dulesrbije@gmail.com za dodatne informacije.\nIako se veruje da su dule češće pordška mamama koje se porađaju kod kuće, Jovana Filipović kaže da podjednako prisustvuju porođajima u porodilištu i kod kuće.\n- Tamo smo gde je majkama potrebna podrška kao deo porođajnog tima uz babicu, akušera - zaključuje Jovana.\nA istraživanja pokazuju da se uz kontinuiranu podršku dule:\n- povećava verovatnoća da porođaj bude prirodan (12%)\n- smanjuje verovatnoća za medicinskim intervencijama, na primer mogućnost carskog reza je manja za 28%, indukcija 40%, a znatno se smanjuje i potreba za epiduralnom anestezijom, korišćenjem vakum ekstraktora ili forcepsa\n- porođaj se ubrzava i skraćuje za po nekoliko sati\n- povećava se zadovoljstvo iskustvom rađanja\n- povećava se broj mama koje uspešno doje svoje bebe\n- smanjuje se verovatnoća oboljevanja od postporođajne depresije.


Nova zvezda japanske jazz scene na Nišvilu\nPočetak/Kultura/Nova zvezda japanske jazz scene na Nišvilu\nVioleta Milićević7. maja 2016.\nKvartet „Ralyzzdig” koji predvodi nova zvezda japanske džez scene saksofonista, pevač i kompozitor YuichiroTokuda nastupiće na ovogodišnjem Nišvilu poslednje večeri festivala, u nedelju 14. avgusta.\nNakon studija na prestižnom Berklee College of Music u Bostonu, saksofonista Yuichiro Tokuda se vratio u Japan i već prvim albumom zauzeo značajno mesto u svojoj domovini – inače jednom od najvećih svetskih džez tržišta. U recenziji magazina „Jazz Life“ njegov album „Initial Impulse“ (2007) je ocenjen kao „sečivo aktuelnih progresivnih džez formi“. Recenzije narednih albuma sastava, koji od tada nastupa pod imenom Yuichiro Tokuda’s “Ralyzzdig” – po pravilu su sadržali odrednicu: “remek delo”.\nTokuda je prvi džez muzičar koji je od strane vlade Chiba-City (milionski grad u Tokijskom zalivu koji se nalazi na 40 kilometara od centra glavnog grada Japana) dobio priznanje „nova ličnost godine u domenu umetnosti i kulture“.\nOd 2010. do 2014. godine ulazio je u finala britanskog i američkog takmičenja kompozitora u „jazz“ i „jazz & blues“ kategorijama, a na Internacioanlnom „songwriting“ takmičenju dva puta je u ovim kategorijama dobijao i specijalna priznanja.\nInače, naziv benda „Ralyzzdig“ je kovanica sastavljena od reči RAY, LYRIC, JAZZ i DIG, a ima značenje „to dig into Jazz that sends out hot ray and touches the heart with lyrics“. Osim Tokude, članovi sastava su i Shunichi Yanagi – klavir, Tomoya Ohgaki – bas i Yuto Maseki – bubnjevi.\nGrupa redovno nastupa na najznačajnijem japanskom festivalu „Yokohama Jazz Promenade“, a Tokuda sa svojim bendom ili kao gost u drugim projektima za sobom ima turneje i festivalske nastupe širom Azije (Malezija, Kina, Koreja, Indija, Liban..), ali i u Evropi (Holandija, Belgija, Francuska) i Severnoj Americi (Kanada).\nOd strane magazina “Canadian music week” nastup Yuichiro Tokuda’s “Ralyzzdig” na Toronto jazz festivalu 2013. godine ocenjen je (uz prosečnu ocenu 9,8 od maksimalnih 10) kao najbolji u konkurenciji više od 1000 bendova uz konstatacije da je ovaj sastav to “drm tim” za svakog producenta ili snimatelja, kao da su “svi ljubitelji savremenog džeza koji su propustili nastup ovog benda – propustili najbolji nastup festivala”.\ndžez Nišvil YuichiroTokuda\nKroz NIŠVIL DRŽAVU prošlo oko 30.000 ljudi: NIŠ još jednom pokazao da je PRESTONICA DŽEZA I DOBRE ZABAVE\nPočinje muzički deo „Nišvila“. Čuveni sastav „Džipsi kings“ pesmom najavio večerašnji nastup (VIDEO)