Firme iz RS sele u Federaciju BiH? | Politika | DW | 28.05.2015\nFirme iz RS sele u Federaciju BiH?\nNakon što je u nacrtu usvojen novi zakon o porezu na dobit, sve su glasnije najave kompanija o preseljenju sjedišta firmi izvan RS-a. Zakon ide u korist privrednika, tvrde u Vladi.\nZakonom o porezu na dobit, tačnije članom 21, rabat, koji ulazi u poresku osnovicu, ograničava se na maksimalno tri odsto vrijednosti prihoda od prodaje. Ovo je za privrednike nedopustivo jer na ovaj način, kako tvrde, postaju nekonkurentni na tržištu. U kompaniji “Hemofarm” (naslovna fotografija) jedinoj fabrici lijekova u RS i jednoj od nosilaca farmaceutske industrije u BiH, vjeruju da neće doći u situaciju da sele sjedište van RS.\nMeđutim kako kaže direktor Aleksandar Veselinović zakon, ukoliko bude usvojen, dovešće do još veće nekonkurentnosti firmi iz RS-a.\n“Usvajanje ovog zakona dovelo bi preduzeća iz Republike Srpske u nekonkurentan položaj u odnosu na preduzeća iz Federacije BiH, iako i jedni i drugi poslujemo na istom tržištu. Zakon o porezu na dobit FBiH ne poznaje ograničenje rabata, tako da se preduzeća iz Federacije mogu prilagoditi trenutnim tržišnim uslovima, pri čemu im dati rabat umanjuje njihovu poresku osnovicu. Iskreno vjerujemo da nećemo doći u situaciju da o seljenju kompanije uopšte razmišljamo”, kaže Veselinović.\nGuši se privredni ambijent\nNakon usvajanja nacrta zakona o porezu na dobit, koji se nalazi u setu još nekoliko zakona koji prate najavljene reformske procese, održana je javna rasprava na kojoj su privrednici ukazali upravo na propuste kada je riječ o predloženim zakonima. Tvrde da se vladinom politikom ne podstiče privredni ambijent, već naprotiv, da se na ovaj način guši privredni rast i investicije.\nMarko Knežević, vlasnik kompanije “Entering”, kaže da ovakvi potezi vlasti ne idu na ruku ni poslodavcima ali ni vlasti: “Čuo sam jedan dobar komentar od poslodavaca u kojem su zamolili Vladu RS da im ne pomaže više da ne bi bilo gore nego što jeste, tako da sam saglasan sa tim. Svakako da ljudi razmišljaju ili o zatvaranju biznisa ili o preseljenju pod ovakvim uslovima. Već imate firme koje su registrovale djelatnost u Federaciji BiH i tamo plaćaju porez a poslovanje su zadržali u RS-u.”\nU privrednoj komori RS, gdje su zajedno sa resornim ministarstvom održane javne rasprave, privrednici su dobili obećanja da će, kada je riječ o novom zakonu o porezu na dobit, biti uvažene sugestije privrednika.\n“Dobili smo uvjeravanja da će veliki dio prigovora biti prihvaćen i da se sporni član 21 neće naći i u prijedlogu zakona”, kaže Vladimir Blagojević iz PKRS, navodeći da, kada je riječ o preseljenju kompanija, da se radi samo o promjeni distributera za tržište Federacije BiH a ne i sjedišta.\n“Zakon ide u korist privrednika”\nMinistar finansija Zoran Tegeltija nije bio toliko uvjerljiv kada je riječ o eventulnom brisanju spornog člana 21. On tvrdi da se ovim zakonom žele spriječiti zloupotrebe: “Zakon o porezu na dobit RS u svim svojim elementima ide u korist privrednih subjekata”, rekao je Tegeltija ne navodeći da li će zakon u drugom čitanju doživjeti suštinske izmjene.\nTurska želi pomoći BiH na njenom putu ka NATO i EU, rekao je u Sarajevu Recep Tayyip Erdogan. Analitičari tvrde da su priče o „neoosmanizmu“ neosnovane i da Turska ne želi dominaciju, nego ekonomsko partnerstvo. (21.05.2015)\nVlast u RS zatvara “konstrukciju”?\nNakon Zakona o javnom redu i miru, Zakona o javnom okupljanju, Vlada RS utvrdila je Nacrt Zakona o javnosti rada neprofitabilnih organizacija. Je li ovim zatvorena konstrukcija sprečavanja iznošenja javne riječi? (14.05.2015)\nVeliki broj srbijanskih kompanija tokom prošle godine preselio je svoja sjedišta iz RS u Federaciju BiH. Suština je u tome da se plaća manji porez i gotovo nikakve obaveze s obzirom na sjedište firme. Po tom principu firme u RS sve više na teritoriji ovog entiteta imaju samo poslovanje a sva se dobit prelijeva u Federaciju gdje se i plaćaju obaveze.\nSiniša Vukelić, urednik portala Capital, kaže da je samo u prošloj godini nekoliko velikih komapnija preselilo svoja sjedišta iz RS u Federaciju BiH, najvećim dijelom srbijanske kompanije. Vukelić podsjeća da je privrednicima jedino bitan profit i da ih politika ne zanima.\n“Ovaj zakon otežava poslovanje kompanijama u RS i to će se vlastima vratiti kao bumerang. Obrazloženje vlasti za ovaj zakon je da se njime žele spriječiti transferne cijene, odnosno da se na taj način želi spriječiti poslovanje unutar istog preduzeća, koristeći niže cijene. Zapravo ovdje se radi o principu ležećeg policajca, gdje država ne može da sankcioniše bahate vozače, postavi ležeće policajce pa kažnjava i one dobre kojima uništavaju automobile. Sistem ovim priznaje da je nesposoban. Kompanije će i dalje ići tamo gdje imaju povoljniji poslovni ambijent.”\nNovim zakonom o porezu na dobit, pored člana 21, kompanije će imati još jedan problem s obzirom da je istim zakonom definisano da se samo 5 odsto od godišnjih prihoda može koristiti za oglašavanje. To znači da druge kompanije, koje su prisutne na tržištu BiH a čije je sjedište u nekoj od susjednih zemalja, mogu marketinški, odnosno jakim reklamnim kampanjama, da unište domaće proizvođače. Nisu rijetki komentari privrednika da poslovni ambijent u RS može spasiti samo smjena vlasti, o čemu se uveliko špekuliše posljednjih dana.\nTagovi zakon o oporezivanju, porez, Repblika Srpska, BiH, Federaija BiH, Hemofarm


UPCG: Dodatne mjere podrške očekuje 85 odsto žena - preduzetnica.me\nPočetna»Kolumne»Biznis i Ekonomija»UPCG: Dodatne mjere podrške očekuje 85 odsto žena\nUnija poslodavaca Crne Gore (UPCG) saopštila je da 85 odsto žena preduzetnica očekuje dodatne mjere podrške za održanje poslovanja, piše rtcg.me.\n“Zato UPCG i ovom prilikom ponavlja da zdravstvenu i ekonomsku krizu treba rješavati istovremeno, a nikako odvojeno. Kod ekonomskih mjera podrške posebno je važna brzina njihovog donošenja i sprovođenja, ali i stavljanje fokusa na one koje su COVID-19 kriza i njene posljedice naročito pogodile, što svakako uključuje i žene preduzetnice”, piše u saopštenju.\n“Istraživanje UPCG je pokazalo da je čak 85% žena preduzetnica, u trećem i četvrtom kvartalu 2020. godine, zabilježilo pad prihoda u odnosu na isti period 2019. godine, dok je 69% žena preduzetnica prijavilo pad produktivnosti u odnosu na 2019. 38% žena preduzetnica predviđa potpuni oporavak poslovanja, dok 37% navodi da će morati da sprovedu dodatne mjere smanjenja troškova kako bi omogućili oporavak. Sa druge strane, 16% preduzetnica predviđa privremeno zatvaranje, a 7% trajni prekid poslovanja preduzeća čije su vlasnice. Kad je u pitanju procjena vremena potrebnog za puni oporavak poslovanja, najveći broj ispitanica (43%) je ocijenilo da će im za oporavak nakon završetka krize trebati više od godinu dana, dok je 39% žena preduzetnica navelo da će taj period iznositi od 6 mjeseci do godinu dana. Iako 70% ispitanica u istraživanju UPCG navodi da u narednom periodu ne planira nova zapošljavanja, ono što posebno ohrabruje je podatak po kojem čak 83% žena preduzetnica ne planira otpuštanja zaposlenih zbog posljedica krize COVID-19. Što se tiče ekonomskih mjera Vlade iz druge polovine 2020. godine, 37% ispitanica je navelo da su one mogle biti bolje, 34% preduzetnica je ocijenilo da su mjere bile neadekvatne, dok je 2% ocijenilo da su mjere podrške Vlade spasile njihove kompanije. Čak 85% žena preduzetnica je navelo da će im trebati dodatne mjere ekonomske podrške kako bi održale poslovanje”, ističu u saopštenju.\n“UPCG prepoznaje novu Strategiju kao polazni dokument i ključni okvir za sve buduće politike, mjere i aktivnosti koje će biti realizovane s ciljem povećanja broja preduzetnica i intezivnijeg razvoja ženskog preduzetništva u Crnoj Gori. U interesu pružanja podrške takvim očekivanjima, UPCG će i dalje biti snažan partner i aktivan učesnik svih procesa koji ženski biznis i liderstvo, rodnu ravnopravnost i ekonomsko osnaživanje žena stavljaju u prvi plan”, zaključili su u saopštenju.\nPrethodni PostProjekat će prepoznati one koji su dobro poslovali u teškim vremenima\nSljedeći Post Željeznice nemaju da vrate 40 miliona


Joksimović: Srbija godišnje od EU prima oko 200 miliona evra bespovratne pomoći | N1 Srbija\nJoksimović: Srbija godišnje od EU prima oko 200 miliona evra bespovratne pomoći\n17.04.2019. |13.04 >13.59 |\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović izjavila je da Srbija godišnje prima od Evropske unije, u proseku, oko 200 miliona evra bespovratne pomoći.\n"Kada postanete članica EU dobija se godišnje oko milijarde evra, nekad i više", rekla je Jadranka Joksimović na konferenciji "Teritorijalna kohezija i ravnomerni razvoj".\nJoksimović je izjavila da će zemlje kandidati za članstvo u EU i dalje imati na raspolaganju novac iz predpristupnih fondova, ali da će se, verovatno, ići na projektno regionalno konkurisanje za sredstva iz objedinjenog fonda.\n"To će zahtevati maksimiziranje svih kapaciteta i potencijala radi pripreme dobrih projekata", rekla je Jadranka Joksimović.\nOna je ocenila da je regionalni razvoj do sada bio politizovan i predstavljen kroz nekakvu partijsku dimenziju, što nije pravi put.\n"Nijedan stanovnik Srbije ne sme biti zaobiđen u procesu uspostavljanja razvojnih mehanizama koji će nas učiniti modernijom i razvijenijom zemljom", izjavila je Joksimović.\n"Sledeće godine moguće otvaranje Poglavlja 22 u pristupnim pregovorima Srbije sa EU"\nJoksimović je izjavila da je Srbija usvajanjem akcionog plana za Poglavlje 22 u pristupnim pregovorima sa EU, a koje se odnosi na regionalnu politiku, ispunila preduslov za početak pregovaračke pozicije u okviru tog poglavlja koje bi, prema njenim rečima, moglo da bude otvoreno sledeće godine.\nPrema njenim rečima, jedna od tema o kojoj se razgovara u EU je usvajanje novog sedmogodišnjeg budžeta, ali i uvođenje novog modela jačanja kohezione politike.\n"Razmišlja se o uvođenju novog sistema za dodelu sredstava iz predpristupnih IPA fondova koji će podrazumevati projektno tržišno regionalno takmičenje za novac iz objedinjenih fondova za zemlje kandidate", rekla je Joksimović.\nDodala je da proces evropskih integracija ima "jako dobru dimenziju jer na društvo ne deluje kao uspavanka, već uvek kao budilnik".\n"Srbiji nudimo svoje iskustvo na vrlo jednostavan i fleksibilan način i saradjujemo i sa lokalnim i sa nacionalnim partnerima", navela je ona.\nŠef drugog sektora operacija Delegacije EU u Srbiji Štefen Hudolin rekao je da je za priključenje Srbije EU jako važno unaprediti život njenih gradjana na lokalnom nivou.\nSrpska asocijacija regionalnih razvojnih agencija (SARRA) i Evropska asocijacija razvojnih agencija (EURADA) danas su potpisale Sporazum o saradnji, čime je SARRA postala članica EURADE.\nJadranka Joksimović EU Evropska unija Pomoć\nI za sta idu te pare, za nevladine oganizacije?\nKakvih primitivnih i prostoh komentara ima\nBacanje para i produzenje agonije propadanjja gradjana ove jadne i pretuzne zemlje!


Nemačka srušila kule ugašene nuklearne elektrane › Made-in-Germany.rs\nKompanija EnBW je u tajnosti srušila u sredu dve kule za hlađenje nuklearnih reaktora ugašene atomske elektrane na jugozapadu Nemačke, kako bi sprečila okupljanje radoznalih posetilaca u vreme zabrane okupljanja usled pandemije korona virusa, prenosi agencija Asošiejted pres.\nNaime, operater EnBW je prethodno saopštio da će kule na elektrani Filipsburg kod grada Karlsrue biti srušene u četvrtak ili petak, da bi u četvrtak pustio saopštenje da su kule već srušene u šest sati ujutru. Ovakav tip rušenja obično privlači veliki broj zainteresovanih gledalaca, međutim ovoga puta je odlučeno da događaj prođe bez publike zbog rizika od širenja virusa.\nDva reaktora u nuklearki Filipsburg ugašena su 2011. i 2019. godine u sklopu plana Nemačke da prestane sa proizvodnjom nuklearne energije. Poslednji reaktor trebalo bi da bude zatvoren 2022. godine, a na mestu nuklearke biće izgrađena transformatorska stanica koja će pomoći da se električna energija proizvodi iz obnovljivih izvora energije.


Obrve - Centar lepote, parfimerije i saloni Golden Beauty Shop\nOBRVE TOLIKO DOBRE DA IZGLEDAJU KAO PRIRODNE\nPHIBROWS & BOLDBROWS TEHNIKE ISCRTAVANJA OBRVA – UMETNOST KOJA SE RAĐA NA VAŠEM LICU!\nObrve su prirodan ukras lica i važan segment u percepciji celokupnog izgleda. Zato je važno da budu savršene!\nTanke obrve i linije koje simuliraju te obrve, srećom, davno su izašle iz mode i danas svaka dama teži da ima pune, raskošne, pigmentisane obrve koje izgledaju prirodno i odgovaraju proporcijama lica.\nDugo ste pokušavale da postignete simetriju, popunite praznine u obrvama, učinite ih gušćim i prilagodite boju tenu ili boji kose, ali uzalud?!\nVaše obrve su ostajale:\nProređene ili sasvim retke,\nLoše formiranog oblika,\nImale ste mesta na kojima je izostao rast dlačica.\nPhiBrows & BoldBrows\nU pitanju su tehnike iscrtavanja obrva koje će učiniti da brzo i lako od tankih i retkih obrva zablistate u punom sjaju sa savršenim lukom potpunih i bujnih obrva koje ostavljaju utisak apsolutne prirodnosti.\nDoživite magiju savršenih obrva u Golden Beauty Shop salonima\nPHIBROWS BY SANJA ĐOVANELI\nTehnike iscrtavanja obrva PhiBrows & BoldBrows nije kozmetička ili beauty usluga. U pitanju je umetnost stvaranja apsolutne simetrije i lepote obrva, ali i podudarnosti sa vašim potrebama!\nSanja je čarobnica- umetnica koja svoju čaroliju stvara zahvaljujući dugogodišnjem iskustvu u zemlji i svetu, bogatom znanju, prirodnom talentu za posao koji obavlja i upotrebi najinovativnijih tehnika koje vaše obrve čine prirodnim, pigmentisanim, popunjenim i raskošnim.\nSaznajte više i zakažite svoj termin na vreme!


Planove NATO-a na Svalbardu Rusija smatra provokacijom - 19.04.2017, Sputnik Srbija\nMoskva ocenjuje kao provokaciju plan održavanja seminara na Svalbardu pod okriljem Parlamentarne skupštine NATO-a, izjavili su u Ministarstvu inostranih poslova... 19.04.2017, Sputnik Srbija\n19:08 19.04.2017 (Osveženo: 22:29 19.04.2017)\nRusija polazi od toga da „sve države–učesnice Dogovora o Svalbardu iz 1920. godine treba da budu zainteresovane da Svalbard ostane arhipelag mira i dobrosusedstva“.\n„U kontekstu spoljnjeg kursa NATO-a za ’obuzdavanje‘ Rusije, koji je praćen vojnim pripremama bez presedana u blizini granica naše zemlje, pokušajima da se Svalbard stavi pod krilo vojno-političkog bloka i događajima pod pokroviteljstvom nepostojećeg duha Sporazuma iz 1920. godine, ne možemo to da ocenimo drugačije, nego kao provokaciju.“\nU Moskvi su obratili pažnju i da se među dnevnim redom Parlamentarne skupštine NATO-a između ostalog nalazi diskusija o uzajamnim odnosima geopolitike i budućnosti Arktika.\n„Ubeđeni smo da u arktičkom regionu nema takvih problema, čije rešenje traži učešće NATO-a, tim pre korišćenje vojnih recepta. Podstrekivanje napetosti nije u skladu sa dugoročnim interesima zemalja severa Evrope i ono ne jača, već slabi njegovu bezbednost.“\nSvalbard pripada Norveškoj, ali je demilitarizovana zona. Prema Svalbardskom sporazumu od 9. februara 1925. godine, državljani zemalja potpisnica imaju pravo na ravnopravan pristup eksploataciji minerala i drugih prirodnih resursa. Jedna od posledica ovog ugovora je postojanje ruskog naselja Barencburg na Svalbardu.


6 fraza koje uspešni ljudi NIKADA ne koriste — Wannabe Man\n6 fraza koje uspešni ljudi NIKADA ne koriste\nIza svakog uspeha stoje veoma veliki trud i rad, ne postoji nijedan uspešan čovek koji se nije prilično namučio da dođe na to mesto na kojem se trenutno našao. Dosta rada koji je iziskivao puno odricanja, trenutaka koji su nekada bili jako prijatni i lepi, ali i onih koji su iziskivali i neprijatna osećanja, no na kraju se sve isplati, jer uspeh kada dođe učini da se zaboravi sve ono što je bilo ružno. Ali i kada su u teškim situacijama, uspešni ljudi ne zastaju tako lako, te nećete od njih sigurno čuti nijednu od ovih fraza.\n“Mrzim svoj posao”\nOvo je definitivno rečenica koju od uspešne osobe nećete čudi ni u jednom jedinom trenutku. Ljudi fokusirani na neki cilj i veliki uspeh, trude se da u pogledu posla budu prilično neutralni, te da ne pokazuju i osećaju preveliku ljubav ka poslu, jer se tako dešava da shvataju sve veoma lično, a još manje izbegavaju da imaju jako negativna osećanja prema poslu, jer ona sputavaju u ostvarenju velikih i bitnih ciljeva.\nUspešni ljudi neće nikada ulagati primedbe i žalbe u vezi sa tim da nisu dobili neku pohvalu, a neki drugi su to dobili, te neće nikada drugima govoriti o tome kako cela sitacija nije fer po njih, iako nekad to čak i pomisle. Ono šta rade u tim situacijama jeste da pokušavaju u narednom periodu da budu još bolji, ali ne zbog toga da bi neko to primetio, već da bi sami sobom bili zadovoljniji.\nKljučne reči 6 fraza koje uspešni ljudi NIKADA ne koristebiznisfrazafrazekarijeramagazin za muškarcemuški magazinSlobodan Veličaninuspehuspešni ljudiWannabe Man


Umesto fabrika električnih automobila FIJAT SE ZATVARA – Čivijaš Radio Šabac\nUmesto fabrika električnih automobila FIJAT SE ZATVARA\nin Aleksandar Vučić, Društvo, ELEKTRIČNI AUTOMOBILI, FIAT, Kragujevac, VESTI\nUmesto električnog automobila u Kragujevac je brzinom svetlosti stigla vest da se fabrika Fijat zatvara, a zaposleni ostaju bez posla. Upozoravli smo tokom poslednje dve godine da ovaj scenario može da se dogodi fabrici u našem gradu, nažalost ono čega smo se najviše plašili se i dogodilo – doneta je odluka da se obustavi proizvodnja – istakao je Dalibor Jekić, predsednik Gradskog odbora Stranke slobode i pravde Kragujevac.\n„Nakon skoro 70 godina proizvodnja automobila će biti ugašena, a u maniru SNS-a možemo slobodno reći prvi put u istoriji, i ovom prilikom moramo da im se zahvalimo na tome. Ova vest je udar kako za sve zaposlene, kojih je oko 2.500, jer njihovim porodicama sledi egzistencijalna neizvesnost, dok je budućnost grada ovim potezom više nego zabrinjavajuća.\nU istom danu kada se radnicima saopštava da mogu da biraju između otkaza ili da budu upućeni u naredne dve godine na rad u inostranstvo, predsednik Vučić na sajmu automobila najavljuje svetlu budućnost auto industrije u Srbiji. Napominjemo da samo 250-300 zaposlenih mogu biti angažovani u inostranstvu, a preko 2000 će biti proglašeno tehnološkim viškom.\nDo ovakve situacije se došlo zbog nebrige države, ignoranstkog stava prema Fijatu, jer za 10 godina niko nije našao za shodno da sedne sa italijanskim partnerima i napravi plan razvoja koji podrazumeva investiranje u novi model.\nZbog ovakvog odnosa skup ceh će platiti zaposleni i njihove porodice, a grad Kragujevac će ostati bez značajnog prihoda po osnovu poreza na zarade koji će ostaviti negativne posledice na njegovo funkcionisanje i razvoj. Za odluku se znalo još pre izbora, ali je zamoljeno rukovodstvo da odluku saopšti nakon izbora.\nStrah kod Kragujevčana da ne postanemo ponovo dolina gladi je ogroman, takođe i da ovo nije kraj gašanja radnih mesta kako kod komponentaša tako i kod privatnika, zbog pada potrošnje koja će nesumnjivo nastupiti.\nStranka slobode i pravde daje punu podršku zaposlenima u Fijatu (FCA Srbija) koji otpočinju svoju borbu za opstanak fabrike i njihovih radnih mesta“, navodi se u saopštenju GO SSP Kragujevac.


Amerika pokrenula projekat za borbu protiv „ruskih dezinformacija“ – ovog puta u Grčkoj - 11.12.2021, Sputnik Srbija\nAmerika pokrenula projekat za borbu protiv „ruskih dezinformacija“ – ovog puta u Grčkoj\nAmerički Stejt department pokrenuo je u Grčkoj projekat „Disinfohaks“ (DisinfoHacks) čiji je cilj „borba protiv ruskih dezinformacija“. 11.12.2021, Sputnik Srbija\nKako je saopštio američki ambasador u Atini Džefri Pajet, koji je prisustvovao pokretanju „inovativne obuke“ za borbu protiv dezinformacija, finansiranje projekta obezbedio je Centar za globalnu saradnju Stejt departmenta.Prema njegovim rečima, dezinformacije su postale jedan od najvećih problema sa kojima se demokratije suočavaju.Američki ambasador smatra da su „te dezinformacije deo alata Kremlja za opravdavanje agresije i moguće invazije“.Pre stupanja na dužnost u Grčkoj, Pajet je bio ambasador SAD u Kijevu. Za vreme njegovog mandata dogodio se državni udar koji je američki ambasador aktivno podržavao. Pajet je postao nadaleko poznat zahvaljujući snimcima njegovih telefonskih razgovora sa pomoćnicom američkog državnog sekretara Viktorijom Nuland sa kojom je razgovarao o situaciji u Ukrajini i raspodeli portfelja u budućoj ukrajinskoj vladi. Snimci su procureli u javnost u januaru 2014. godine.Podsećamo, Kijev i Zapad u poslednje vreme optužuju Moskvu za „agresivne akcije “kod granica Ukrajine. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da Rusija premešta vojsku na sopstvenoj teritoriji, da nikoga ne ugrožava i da zbog toga niko ne treba da se uznemirava.\nrusija, grčka, dezinformacije, sad, rusija – politika\n© Sputnik / Lola ĐorđevićGrčka zastava\nAmerički Stejt department pokrenuo je u Grčkoj projekat „Disinfohaks“ (DisinfoHacks) čiji je cilj „borba protiv ruskih dezinformacija“.\nKako je saopštio američki ambasador u Atini Džefri Pajet, koji je prisustvovao pokretanju „inovativne obuke“ za borbu protiv dezinformacija, finansiranje projekta obezbedio je Centar za globalnu saradnju Stejt departmenta.\nPrema njegovim rečima, dezinformacije su postale jedan od najvećih problema sa kojima se demokratije suočavaju.\n„Američki državni sekretar Entoni Blinken prošle sedmice je bio ovde, u Evropi, na ministarskim sastancima NATO-a i OEBS-a. Javno je govorio o onome što je nazvao 'ruska dezinformaciona kampanja velikih razmera' koja se sprovodi kako bi javnost pokušala da se ubedi u to da Ukrajina predstavlja pretnju za Rusiju i da na neki način teži ka konfrontaciji sa svojim mnogo većim susedom“, rekao je Pajet.\nAmerički ambasador smatra da su „te dezinformacije deo alata Kremlja za opravdavanje agresije i moguće invazije“.\nPre stupanja na dužnost u Grčkoj, Pajet je bio ambasador SAD u Kijevu. Za vreme njegovog mandata dogodio se državni udar koji je američki ambasador aktivno podržavao. Pajet je postao nadaleko poznat zahvaljujući snimcima njegovih telefonskih razgovora sa pomoćnicom američkog državnog sekretara Viktorijom Nuland sa kojom je razgovarao o situaciji u Ukrajini i raspodeli portfelja u budućoj ukrajinskoj vladi. Snimci su procureli u javnost u januaru 2014. godine.\nPodsećamo, Kijev i Zapad u poslednje vreme optužuju Moskvu za „agresivne akcije “kod granica Ukrajine. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da Rusija premešta vojsku na sopstvenoj teritoriji, da nikoga ne ugrožava i da zbog toga niko ne treba da se uznemirava.


Foto: fijmovi / youtube\nStefan Arsenijević i Filip Đurić (u beloj košulji)\nU pitanju je mladi umetnik koji je nedavno nagrađen za najbolju ulogu na 55. Filmskim susretima u Nišu, po mišljenju kolega za bravuru u filmu "Moj jutarnji smeh". Đurić i naslednica Šerbedžije u vezi su, kako saznaje "Kurir" od izvora bliskog njima, još od januara 2018, ali dosad se nisu zajedno pojavljivali u javnosti. Jednom prilikom, govoreći o proslavi 73. rođendana svog oca, Nina je istakla da je emotivno ispunjena, pa je tada iznela nekoliko detalja o svom partneru.\nRade Šerbedžija za „Blic”: Živim za decu\nOVO JE NAJMLAĐA ĆERKA RADETA ŠERBEDŽIJE Svi pričaju o potezu slavnog glumca i njegove naslednice! "DA VAM NAPOKON POKAŽEM..." (VIDEO)\n"Za mene je normalno da STOJIM U REDU kao i svi drugi u prodavnici": Rade Šerbedžija ima važnu lekciju o životu i regionom ODZVANJAJU njegove reči\n"JA VAS MOLIM, TO JE OBIČNA PREVARA!" Rade Šerbedžija na meti napada, oglasio se i uputio MOLBU: "Nikad se time nisam bavio"\n"KOLIKO ME VOLE ILI NE VOLE LJUDI NA OVIM NAŠIM PROSTORIMA" Šerbedžija otvorio dušu, pomirio se sa OVOM činjenicom


JAVNI ČAS ISTORIJE: „Dva veka Njegoša” | Opština Osečina\nPočetna / istorija / JAVNI ČAS ISTORIJE: „Dva veka Njegoša”\nU okviru obeležavanja dvestote godišnjice od rođenja „najprosvećenijeg i najvećeg vladara među pesnicima i najvećeg pesnika među vladarima”, prošlog petka, pred prepunom velikom čitaonicom Biblioteke u Osečini, održan je javni čas istorije pod nazivom „Dva veka Njegoša”.\nSkup je otvoren odabranim stihovima iz „Gorskog vijenca”. Zatim su o Njegošu, a istovremeno i o svojoj novoj knjizi „Istorija Srba u Crnoj Gori”, govorili profesori Filozofskog fakulteta iz Novog Sada: Dejan Mikavica, Goran Vasin i Nenad Ninković.\n– Petar Drugi Petrović Njegoš bio je ponosan na svoje srpsko poreklo. Živeo je na bazi kosovskog mita koji se prožima i kroz skoro sva njegova dela. Njegov san je bio ujedinjeno srpstvo i on je sve činio kako bi se taj san i ostvario – rekao je Mikavica, izražavajući nadu da su njegove kolege i on, uz korišćenje istorijskih izvora iz više arhiva, zajedno uspeli da u knjizi predstave istoriju jednog prostora srpstva u vremenu koje doseže sve do današnjih dana.\nVasin i Ninković su istakli da je Petar Drugi Petrović Njegoš jedan od retkih velikana u istoriji srpskog naroda. Bio je uspešan i jedan od boljih koje smo ikada imali i to u trostrukoj ulozi: kao poglavar crkve, vladar Crne Gore i pesnik. Krasilo ga je široko obrazovanje, duboka misaonost i kosmološke vizije, istakli su istoričari.\nNa kraju korisnog i zanimljivog druženja realizovanog u zajedničkoj organizaciji od strane Muzejskog odeljenja i Narodne biblioteke Osečina, autori su domaćinima poklonili 25 svojih knjiga.\nbiblioteka istorija muzej osečina\t2013-12-25\nOznake: biblioteka istorija muzej osečina\nPrethodna: NEGOVANJE BAŠTINE I DOBROSUSEDNIH ODNOSA: Prelje i vezilje na Krupanjskom prelu\nSledeća: DINKIĆ I KALANOVIĆKA: Budite „agresivniji” sa zahtevima za put, srednju školu…


Naime, Inter bi želeo da šef stručnog štaba ponovo bude portugalski stručnjak koji je u sezoni 2009/2010 doneo tripletu "nerazurima".\nOd tada Inter nije ponovio ni delić velikih uspeha, ali bi povratak na puteve stare staze mogao da krene povratkom kreatora istorijske sezone. Priči posebnu vizuru daje kada se zna da je skoro Murinjo izjavio da je Inter "najbolji tim koji je trenirao".\nPodsetimo, Inter je trenutno trećeplasirani tim Serije A sa osvojenih 39 bodova, ali čak 14 manje od vodećeg Juventusa. Kristijano Ronaldo je ove sezone nezaustavljiv u dresu "stare dame", pa je prvi strelac lige sa 14 golova (uz to je zabeležio i pet asistencija).\nIpak, tim iz Milana smatra da je najbolji odgovor na sjajne igre Portugalca, upravo jedan drugi Portugalac. Ovoh dana će se saznati da li će se obnoviti velika romansa Intera i Murinja, a do tad nam ostaje da se podsetimo kako je izgledao rastanak portugalskog stratega sa Markom Materacijom, kada je napuštao tadašnjeg prvaka Evrope.\nMourinho embraces for the last time Materazzi


Sindikat FCA: Zbog pozivanja radnika sutra sastanak sa direktorom - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Sindikat FCA: Zbog pozivanja radnika sutra sastanak sa direktorom\nNa stotine radnika obratilo se danas Samostalnom sindikatu fabrike „Fijat Krajsler automobili Srbija“ sa pitanjem zbog čega ih iz ove kompanije obaveštavaju da sutra u različitim terminima dođu u fabriku, rekao je predsednik sindikata Saša Đorđević.\nOn je agenciji Beta rekao da u sindikatu nemaju informacije o tome koji je povod za ovakve pozive radnicima da se jave u fabriku.\nĐorđević je rekao da su radnici uplašeni i da pitaju da li će dobiti otkaze.\nKako je ranije danas rečeno agenciji Beta u Samostalnom sindikatu setrinske kompanije „Fijat Plastik“, pretpostavljaju da će Fijatovim radnicima u Kragujevcu biti ponuđen dobrovoljni odlazak iz fabrike uz novčanu naknadu i odlazak na rad u fabrike automobila u Poljskoj i Italiji.\nOd početka ove godine, Fijatovi proizvodni radnici imaju tek po nekoliko radnih dana mesečno.\nFijatFijat krajsler automobili SrbijaSindikat FCAKragujevac


Zakon o posebnom postupku eksproprijacije radi izgradnje autoputa Vukosavlje Brcko - Pravo Bosna i Hercegovina\nZakon o posebnom postupku eksproprijacije radi izgradnje autoputa Vukosavlje Brcko\n#1284 by matrix\nZAKON O POSEBNOM POSTUPKU EKSPROPRIJACIJE RADI IZGRADNJE AUTO-PUTA I GASOVODA DIONICE VUKOSAVLJE–BRČKO I BRČKO–RAČA\nOvim zakonom uređuje se poseban postupak eksproprijacije nepokretnosti radi izgradnje auto-puta i gasovoda dionice Vukosavlje–Brčko i Brčko–Rača (u daljem tekstu: auto-put i gasovod), kao projekata od posebnog značaja za Republiku Srpsku, finansiranje izvođenja geodetsko-tehničkih radova za potrebe posebnog postupka eksproprijacije i sprovođenje posebnog postupka eksproprijacije, kao i druga pitanja od značaja za izgradnju auto-puta i gasovoda.\n(1) Utvrđuje se opšti interes za izgradnju auto-puta i gasovoda, u cilju kojeg se izvode geodetsko-tehnički radovi za potrebe posebnog postupka eksproprijacije, vrši potpuna ili nepotpuna eksproprijacija i privremeno zauzimanje nepokretnosti koje su za potrebe izgradnje auto-puta i gasovoda utvrđene dokumentima prostornog uređenja, tj. planskim dokumentima kojima se određuje organizacija, namjena i način korišćenja i upravljanja prostorom, te kriterijumi i smjernice za uređenje i zaštitu prostora.\n(2) U slučaju izmjene dokumenata iz stava 1. ovog člana, koju usvoji nadležni organ u toku izgradnje auto-puta i gasovoda, opšti interes se smatra utvrđenim za nepokretnosti pobrojane i utvrđene izmjenama tog dokumenta.\nU ime korisnika eksproprijacije, Vlada Republike Srpske (u daljem tekstu: Vlada) i investitor izgradnje auto-puta, odnosno investitor izgradnje gasovoda, zaključuju ugovore o međusobnim pravima i obavezama koji nastaju eksproprijacijom nepokretnosti i izgradnjom objekata.\n(1)\tGeodetsko-tehničke radove za potrebe posebnog postupka eksproprijacije iz člana 1. ovog zakona izvodi Republička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove Republike Srpske (u daljem tekstu: Uprava).\n(2)\tTroškove izvođenja radova iz stava 1. ovog člana snosi korisnik eksproprijacije ili investitor.\n(3)\tVisina troškova iz stava 2. ovog člana određuje se u skladu sa Zakonom o naknadama za vršenje usluga premjera i korišćenje podataka katastra nepokretnosti i katastra zemljišta („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 92/09) i Odlukom o visini naknada za korišćenje podataka i pružanje usluga Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 18/12 i 27/12).\n(4)\tO troškovima izvođenja geodetsko-tehničkih radova Uprava donosi poseban zaključak kojim se korisniku eksproprijacije ili investitoru nalaže da te troškove plati unaprijed, prije početka izvođenja radova.\n(1)\tPoseban postupak eksproprijacije sprovodi Uprava, putem nadležnih organizacionih jedinica.\n(2)\tZa sprovođenje posebnog postupka eksproprijacije, u smislu ovog zakona, Uprava iz reda zaposlenih određuje diplomiranog pravnika i lice geodetske struke, te angažuje zapisničara.\n(3)\tO zahtjevu vlasnika eksproprisane nepokretnosti za eksproprijaciju preostalog dijela nepokretnosti, u skladu sa članom 11. Zakona o eksproprijaciji („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 112/06, 37/07, 66/08, 110/08 i 79/15), odlučuje se u posebnom postupku.\n(3) O troškovima posebnog postupka eksproprijacije iz člana 6. st. 1. i 3. ovog zakona (troškovi upravnog postupka, troškovi vještačenja, troškovi privremenog zastupnika i sl.) odlučuje se posebnim zaključkom protiv kojeg je dozvoljena posebna žalba.\n(1)\tOrgani uprave i drugi organi i organizacije koji u vršenju javnih ovlašćenja u upravnom postupku donose akte, dužni su da po zahtjevu korisnika eksproprijacije, bez odgađanja, izdaju akte i obave radnje za koje je podnesen zahtjev, uz određivanje roka u kojem je korisnik eksproprijacije dužan da plati takse i naknade, a koji ne može da bude duži od osam dana.\n(2)\tOrgani iz stava 1. ovog člana, na zahtjev korisnika eksproprijacije, izdaju podatke iz javnih evidencija koji se odnose na eksproprisane nepokretnosti i, u granicama propisanim posebnim zakonima, utvrđuju naknadu za korišćenje određenih podataka, odnosno pružanje usluga.\n(1)\tVještak odgovarajuće struke koji se angažuje u posebnom postupku eksproprijacije, dostavlja nalaz i mišljenje u roku ostavljenom u zaključku kojim je određen za vještaka.\n(2) Službenom licu iz stava 1. ovog člana može se utvrditi posebna naknada za prekovremeni rad prilikom izvođenja geodetsko-tehničkih radova za potrebe posebnog postupka eksproprijacije, te za sprovođenje posebnog postupka eksproprijacije, u skladu sa članom 6. Zakona o naknadama za vršenje usluga premjera i korišćenje podataka katastra nepokretnosti i katastra zemljišta („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 92/09).\n(3) Naknada iz stava 2. ovog člana utvrđuje se za svaki prekovremeni sat rada, na način da licu sa srednjom stručnom spremom pripada naknada od 15 KM, licu sa visokom stručnom spremom – 20 KM, a zapisničaru – 10 KM.\nNa pitanja koja nisu uređena ovim zakonom, primjenjuju se odredbe Zakona o eksproprijaciji, Zakona o premjeru i katastru Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 6/12, 110/16 i 62/18), Zakona o stvarnim pravima („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 124/08, 3/09, 58/09, 95/11 i 60/15), Zakona o uređenju prostora i građenju („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 40/13, 2/15, 106/15, 3/16 i 84/19) i Zakona o opštem upravnom postupku („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 13/02, 87/07, 50/10 i 66/18).\nBroj: 02/1-021-170/20\tPREDSJEDNIK\nDatum: 20. februar 2020. godine\tNARODNE SKUPŠTINE


O čemu će predsjednik Crne Gore da govori na OGP konferenciji pri Ujedinjenim nacijama? – Institut alternativa\nInstitut alternativa » Javna uprava » O čemu će predsjednik Crne Gore da govori na OGP konferenciji pri Ujedinjenim nacijama?\nObjavljeno 18. 09. 2014. 12. 01. 2018.\nO čemu će predsjednik Crne Gore da govori na OGP konferenciji pri Ujedinjenim nacijama?\nCrna Gora ne može da se pohvali ispunjavanjem obaveza u okviru Parnertsva otvorenih vlada, pa je nejasno o čemu će predsjednik Filip Vujanović govoriti na predstojećem sastanku ove inicijative koji će se održati 24. septembra ove godine.\nSledeće srijede, 9 predsjednika država govoriće u Ujedinjenim nacijama u Njujorku na događaju na visokom nivou povodom treće godine inicijative Partnerstva otvorenih vlada (OGP). Među govornicima su i Barak Obama, predsjednik SAD-a, i Filip Vujanović, predsjednik Crne Gore.\nMeđutim, Crna Gora nema čime da se pohvali na toj konferenciji jer kasni sa ispunjavanjem svih obaveza u okviru ove inicijative i od sredine 2013. godine nije bilo nikakvih aktivnosti na izradi Akcionog plana kojim će bi se radilo na unaprijeđenju stanja u oblastima koje promoviše ova inicijativa – što je obaveza svim zemalja-članica inicijative.\nBudući da je rok za finalnu verziju drugog Akcionog plana za sve zemlje članice bio 15. jun ove godine a za početak sprovođenja novog AP 1. jul, a Crna Gora još uvijek nije ni započela izradu Akcionog plana – pitamo se šta će predsjednik da kaže na konferenciji i kako će da opravda Vladino neispunjavanje obaveza i generalnu nezainteresovanost za OGP.\nZemlje-članice inicijative obavezne su da razvijaju Akcione planove kojima se promovišu prinicipi transparentnosti, odgovornosti, razvoj novih tehnologija i inovacija, kroz višemjesečni konsultativni proces koji uključuje više zainteresovanih strana i obavezno aktivno učešće građana i civilnog društva. Danas OGP inicijativa okupljna 64 zemlje svijeta a Crna Gora je postala članica inicijative 2011. godine usvojivši prvi Akcioni plan. O važnosti inicijative najbolje govori prisustvo predsjednika Obame na OGP događaju na marginama Generane Skupštine UN.\nVlada je na 64. sjednici, održanoj 10. aprila 2014. godine, donijela zaključak kojim se zadužuje kabinet predsjednika Vlade da „u što kraćem roku“ imenuje novog koordinatora koji će formirati novi operativni tim Partnerstva otvorenih vlada, ali javnosti još uvijek nije poznato ko je novi koordinator.\nZaključkom Vlade, takođe je zadužena Kancelarija za saradnju sa nevladinim organizacijama da najkasnije u roku od 7 dana od imenovanja novog koordinatora otpočne aktivnosti na izboru predstavnika NVO u Operativnom timu u skladu sa Uredbom o saradnji Vlade i NVO – što takođe nije još uvijek započeto. Kašnjenje u sprovođenju ovih zaključaka, između ostalog, onemogućilo je dalji rad na pripremi novog Akcionog plana.\nPotrebno je što prije imenovati koordinatora operativnog tima i ostavle članove, predstavnike Vlade i nevladinih organizacija. Preporuka Instituta alternativa je da se u Operativni tim uključe i prestavnik Unije poslodavaca i Zajednice opština u skladu sa prinicipima inicijative o uključivanju svih segmenata društva u kreiranje javnih politika i građenju snažnije veze između građana i Vlade, te da se izdvoje budžetska sredstva za sprovođenje Akcionog plana čime će se mjeriti stvarna opredijeljenost Vlade da konkretnim aktivnostima doprinese ostvarenju ciljeva inicijative.


U Vlasotincu preporuke preduzećima oko prevoza radnika - Elrad, Gruner, Elrad WSS i Ciglana Mladost rade smanjenim kapacitetom - Dnevnik Juga\nPočetna / EKONOMIJA / U Vlasotincu preporuke preduzećima oko prevoza radnika – Elrad, Gruner, Elrad WSS i Ciglana Mladost rade smanjenim kapacitetom\nU Vlasotincu preporuke preduzećima oko prevoza radnika – Elrad, Gruner, Elrad WSS i Ciglana Mladost rade smanjenim kapacitetom\nSrdjan Stamenkovic 2 седмице EKONOMIJA, Korona Virus, Vlasotince Ostavi komentar\n-Lokalna samouprava nema nadležnost da zabrani proizvodnju, to može vlasnik kompanije ili Vlada Srbije. Nesporno je da se sanitarno higijenske mere sprovode, a i radnici sada rade na propisanoj udaljenosti.\nŠtab je dao preporuke vezane za prevoz radnika, kako se ne bi ugrozila preporučena razdaljina i kako bi svi mogli bezbedno da se prevezu dok postoji odluka da pogoni i dalje rade – rekao je komandant Štaba za vanredne situacije Zoran Todorović.\nSastanku su prisustvovali predstavnici kompanija Elrad, Gruner, Elrad WSS i Ciglana Mladost.\nU ovim fabrikama se proizvodnja, inače, odvija smanjenim intenzitetom jer su posla osolobođene majke sa malom decom i oni radnici čiji je partner/supružnik došao iz inostranstva i nalazi se u samoizolaciji.\nTagovipreporuke štab Vlasotince Zoran Todorović\nPrethodni Do 12 sati nije bilo potvrđenih slučajeva Korona virusa u Leskovcu – počeli da rade kol centri u Vučju, Grdelici i selima\nSledeći Zasedao Gradski štab za vanredne situacije, od početka epidemije 30 lica pod zdravstvenih nadzorom i 430 u samoizolaciji\nSvi zaposleni na Infektivnom odeljenju Opšte bolnice Leskovac, osim dva lekara i dve medicinske sestre, …


Nexsas baštenski sto od ratana Isak crni cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nNexsas baštenski sto od ratana Isak crni cene\nTrenutno nemamo slike za Nexsas baštenski sto od ratana Isak crni\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Nexsas baštenski sto od ratana Isak crni po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Nexsas baštenski sto od ratana Isak crni na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Baštenski stolovi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Nexsas Baštenski stolovi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Nexsas baštenski sto od ratana Isak crni sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Nexsas baštenski sto od ratana Isak crni. Pre kupovine, podatke za Nexsas baštenski sto od ratana Isak crni proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Beta 11. jula 2019. 11:45\nRadnici kompanije „Leoni“ u pogonima u Malošištu, Nišu i Prokuplju spontano su danas obustavili rad na jedan sat zbog smanjenja zarada i neisplaćivanja prekovremenog rada.\nKako agencija Beta saznaje od radnika, ne radi se o organizovanom i prijavljenom štrajku jer tako nešto, kako su kazali, u „Leoniju“ nije moguće, već su zaposleni jutros odbili da da rade pre nego što se sastanu sa direktorima i šefovima pogona.\n„Tražili smo sastanak sa rukovodstvom fabrike kako bi nam objasnili zbog čega su nam junske plate smanjene za 5.000 do 10.000 dinara. Plate su do sada bile oko 39.000 dinara, a sada su nam isplatili izmedju 31.000 i 35.000 dinara“, istakao je jedan od radnika kompanije „Leoni“.\nJedna od nezadovoljnih radnica kazala je da su se uslovi rada u „Leoniju“ drastično pogoršali od kada su strani direktori otišli a ne njihovo mesto došli naši ljudi.\n„Prekovremeni rad i rad subotom se preračunava u slobodne dane, ali se ti slobodni dani uzimaju ukoliko vas fabrika preko nedelje pošalje dva, tri dana na odmor jer trenutno nema posla. Ukoliko radite na traci a zatreba vam slobodan dan iz bilo kog razloga nema šanse da ga dobijete, koliko god prekovremenog rada imali“, naglasila je radnica „Leonija“.\n„Svi koji se pobune zbog malih plata ili zbog premeštanja na drugo radno mesto dobijaju odgovor da mogu da uzmu radnu knjižicu i odu iz fabrike, ukoliko im nešto ne odgovara. Nema kompromisa i dogovora“, rekla je radnica „Leonija“.\nKompanija „Leoni“ za sada se nije oglasila povodom obustave rada zaposlenih.\nPrilikom nedavne proslave deset godina rada u Srbiji te nemačke kompanije koja proizvodi automobilske kablove rečeno je da u njenim pogonima u Malošištu, Prokuplju i Nišu radi 9.000 radnika.\nMinistarstvo finansija objavilo je ovih dana da je u prvih pet meseci „Leoni“ ostvario izvoz od 105,9 miliona evra i da se na listi naših najvećih izvoznika nalazi na petom mestu.


Pavičić sa dobitnikom gradske nagrade za poljoprivredu\nTanjug 21. aprila 2022. 17:48\nBEOGRAD – Gradski sekretar za poljoprivredu Savo Pavičić obišao je domaćinstvo Mihalj Pavel-Davida iz Boljevaca, dobitnika nagrade Grada Beograda za poljoprivredu u 2021. godini, saopštio je gradski sekretarijat za informisanje.\nIstiče se da je reč o veoma uspešnom gazdinstvu i da je, iako mlad, Mihalj Pavel-David pored diplome inženjera poljoprivrede nastavio porodičnu tradiciju bavljenja svinjarstvom, živinarstvom i ratarstvom te da je sa 18 godina počeo da upravlja farmom svinja.\nTrenutno njegovo gazdinstvo broji 150 umatičenih priplodnih krmača, godišnje tržištu isporuči više od 2.000 prvoklasnih tovljenika a od pre dve godine u saradnji sa Institutom za stočarstvo uvodi lasastu mangulicu.\nPorodično gazdinstvo poseduje i živinarsku farmu kapaciteta 300.000 brojlera u turnusu a na 700 hektara obradivih površina uzgajaju se ratarske kulture poput kukuruza, pšenice, soje, suncokreta i uljane repice.\nDobrim rezultatima je, navode iz gradskog sekretarijata za informisanje, doprinela i primena savremenih tehničko-tehnoloških rešenja proizvodnje.


Zahvaljujući ovoj inicijativi, poslodavci mogu brzo i sigurno doći do deficitarnih zanimanja različitih obrazovnih profila - inženjera, lekara, ekonomista, pravnika, tehničara, vozača, trgovaca, ugostitelja, zanatlija...\nKako ističu privrednici, program prepoznaje potrebe privrede za mladim kadrovima obučenim u realnom radnom okruženju za budući posao. Troškove uvođenja u posao kandidata snosi država, a poslodavac ima mogućnost da zaposli već formirane radnike.\nDa je program naišao na dobar odziv privrede, potvrđuje i više od 800 prijava kompanija različitih sektora najviše iz metalske i mašinske industrije, trgovine, IT i elektronskih komunikacija, kao i računovodstvenih i knjigovodstvenih agencija.\n- I dalje očekujemo nove prijave i ne iznenađuje nas veliko interesovanje privrednika za program "Moja prva plata", imajući u vidu sve prednosti koje nudi. Posebno je značajan za preduzetnike, mikro i male privredne subjekte. Dobra i kvalitetna selekcija kadrova je, čak i za velike kompanije koje imaju službe ljudskih resursa, vremenski i finansijski zahtevna aktivnost, a za preduzetnike, mikro i male privredne subjekte često veliki izazov. Kroz program "Moja prva plata" smanjuju se troškovi oda- bira budućih kadrova jer će aplikacija spajati poslodavce samo s kandidatima koji svojom biografijom odgovaraju opisu traženih poslova - objašnjava Mirjana Kovačević, rukovodilac Centra za edukaciju i dualno obrazovanje Privredne komore Srbije.\n- Učešće u programu "Moja prva plata" daje mladima šansu da se zaposle u kompaniji u kojoj žele da rade, kao i priliku da dobiju prvi ugovor o radu. Ovo može biti njihova prečica za posao, jer iskustva mnogih ukazuju da je najteže dobiti prvo zaposlenje - rekla je Kovačevićeva.\nOsim što im omogućava da dođu do deficitarnih kadrova, program "Moja prva plata" poslodavcima daje šansu da povećaju obim poslovanja, da investiraju u razvoj ljudskih resursa i uz manje troškove podmlade svoj kolektiv, unesu kreativnu i inovativnu snagu i energiju u postojeći tim, istakla je ona i pozvala privredne subjekte da se prijave za program.\nStomatolog Vujačić Mirko, vlasnik stomatološke ordinacije "Dr Vujačić", Bački Petrovac, ističe da je program "Moja prva plata" odličan projekat i da je već konkurisao i da planira da u svojoj ordinaciji zaposli mladog stomatologa. Kako kaže, ovaj program će omogućiti mladima prelazni period da uđu u posao i da se upoznaju sa budućim poslodavcem.\n- Danas imate dosta dece koja su završila stomatološki fakultet a nisu zaposlena i ovaj program je sjajna prilika za njih, ali i za nas poslodavce - rekao je Vujačić.\nJovo Rodić, vlasnik i direktor kompanije "Tenen" iz Čeneja, ocenjuje da će program "Moja prva plata" pomoći privredi da dođe do novih kadrova, da ih obuči i osposobi za dalji rad, kao i da najbolje pripravnike zadrži na poslu. Ističe da će kompanija ovih dana konkurisati za program.\n- Moji saradnici pripremaju potrebnu dokumentaciju, dobili su sve instrukcije i nadamo se da ćemo biti uspešni u realizaciji programa i zaposliti vredne i marljive radnike - rekao je Rodić.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Finansiranje glavni problem razvoja socijalne ekonomije u Srbiji\nNajveći izazov za razvoj socijalne ekonomije u Srbiji je dostupnost izvora finansiranja, jer pristup tradicionalnim finansijskim tržištima nije omogućen svim pravnim licima i startapima, ocenjeno je na regionalnoj konferenciji Foruma socijalnih inovacija u Beogradu.\nForum socijalnih inovacija je održan u Beogradu\nIako socijalna preduzeća pozitivno utiču na društvo i obezbeđuju inovativna i održiva rešenja za brojne izazove, ona se i dalje suočavaju s nedovoljno podsticajnim okruženjem za još intenzivniji razvoj i još jači uticaj.\nSmart kolektiv, organizator Foruma, predstavio je četvorogodišnji plan za razvoj okvira za preduzetničku filantropiju i poboljšanje uslova za stvaranje još veće društvene odgovornosti, navodi se u saopštenju.\nPaktičari i stručnjaci iz regiona i Evrope diskutovali su o inovativnim rešenjima za socijalne izazove i o kreiranju mehanizama za povećanje uticaja i održivosti socijalnih preduzeća u regionu i centralnoj i istočnoj Evropi.\nSvi su se složili da je jedan od najvećih izazova za razvoj socijalne ekonomije u Srbiji dostupnost izvora finansiranja jer pristup tradicionalnim finansijskim tržištima nije omogućen svim pravnim licima i startapima.\n- U istraživanju koje smo sproveli 2017. godine, dve trećine socijalnih preduzeća istaklo je kao ključni izazov nedostatak izvora finansiranja, a polovina njih potrebu da imaju pristup kreditima. Zato ćemo, uz pomoć EU i USAID-a, zajedno sa Erste Bankom i drugim partnerima iz privatnog sektora raditi na kreiranju finansijskih mehanizama i fondova koji će razumeti potrebe ovih preduzeća i dati im adekvatnu podršku - rekao je Neven Marinović, izvršni direktor Smart kolektiva.\n- Forum socijalnih inovacija postao je ključan datum u kalendaru socijalnog preduzetništva, posebno u regionu centralne i istočne Evrope. Globalna mreža socijalnog preduzetništva (GSEN) – koja teži tome da pruži najbolju moguću podršku socijalnim preduzećima kroz mrežu od 60 posrednika u 70 zemalja sveta – ponosna je što podržava ovaj skup i ukazuje na potencijal centralne i istočne Evrope za globalnu socijalnu ekonomiju - rekao je Piter Ptaško, direktor GSEN.\nOvogodišnji Forum socijalnih inovacija organizovao je Smart kolektiv, uz podršku USAID i Evropske unije. Konferencija je organizovana u partnerstvu s Forumom za odgovorno poslovanje, Fondacijom Ana i Vlade Divac, Trag fondacijom, Fondacijom Katalist, Srpskim filantropskim forumom i Privrednom komorom Srbije, u saradnji s Erste Bank, Timom za socijalnu inkluziju i smanjenje siromaštva Vlade Srbije, Euclid Network i Global Social Entrepreneurship Network.


Bogati se grabe za „lambordžinije” među vakcinama | Restart Magazin\nBogati se grabe za „lambordžinije” među vakcinama\nBogate vlade nastoje da obezbede vakcine kompanija Fajzer i Moderna kako bi održale tempo imunizacije, pošto zabrinutost za bezbednost i problemi sa proizvodnjom marginalizuju vakcine AstraZeneka i Džonson & Džonson (J&J), kažu eksperti za javno zdravlje i analitičari te industrije.\nDržave u Evropi i Aziji, kao i u Južnoj Africi, ograničavaju upotrebu AstraZeneke iz bezbedosnih razloga. Primena J&J vakcine ove nedelje je pauzirana u SAD i Evropi zbog nekoliko slučajeva veoma retkih, ali opasnih krvnih ugrušaka u mozgu, poput problema kojim je pogođena AstraZenaka.\nAmerička agencija za hranu i lekove je saopštila da istražuje da li je tehnologija koja se koristi za proizvodnju ovih vakcina povezana sa slučajevima zgrušavanja. Obe koriste modifikovani virus prehlade kao vektor da ćelijama prenese proteine koronavirusa i podstakne imuni odgovor.\nPrema izvorima lista, Fajzer i Moderna su odbili ponudu zato što je njihova vakcina bezbedna. Oni takođe ne vide potrebu da se dupliraju napori regulatora i kompanija koji već istražuju uzrok zgrušavanja krvi. Jedan od razloga odbijanja je navodno i bojazan da bi udruživanje ukaljalo bezbednost Fajzera i Moderne.\nŽestoko rivalstvo izbilo na videlo\nAstraZeneka se prodaje po ceni troškova proizvodnje, nekoliko dolara po dozi i daleko je najjeftinija i najrasprostranjenija jer da ne zahteva ekstremne uslove skladištenja.\nPrvu vakcinu u svetu koja se daje u jednoj dozi proizveo je Jansen, belgijski ogranak kompanije Džonson & Džonson. Cijena J&J vakcine iznosi oko 10 dolara.\nOve dve vakcine se smatraju oružjem od vitalnog značaja u borbi protiv pandemije koja je odnela više od tri miliona života.\nPrema proceni agencije Rojters, trebalo bi da čine više od 25 odsto globalnih zaliha 2021. godine.\nModerna naplaćuje 30 dolara za neophodne dve doze u SAD i 36 dolara u EU. Cena Fajzerove vakcine je 39 dolara za dve doze u SAD i oko 30 dolara u Evropskoj uniji. Bugarski premijer Bojko Borisov je ove nedelje otkrio da novi ugovor o nabavci vakcina od 2022. koji EU planira da potpiše sa Fajzerom podrazumeva veću cenu – 19,5 eura za jednu dozu.\nAnalitičari kažu da su Fajzer i Moderna vakcine već bile izbor bogatih država, na osnovu podataka iz kliničkih ispitivanja koji pokazuju da su više od 90 odsto efikasne u sprečavanju simptomatskog kovida-19. Do sada je oko 120 miliona Amerikanaca primilo Fajzer ili Modernu i nije prijavljen nijedan veći bezbednosni problem.\nSAD i Evropska unija sada nastoje da naprave još veće zalihe mRNA vakcina. Japan takođe radi na tome da obezbedi 100 miliona doza Fajzera do kraja juna.\n„Trenutno su (mRNA vakcine) ‘lamborginiji‘ ili ‘meklareni‘ među vakcinama protiv kovida-19”, rekao je dr Peter Hotez, istraživač vakcina na Medicinskom fakultetu Bejlor u Hjustonu, misleći na ultraskupe luksuzne automobile.\nI Moderna i Fajzer nameravaju na povećaju proizvodne ciljeve za 2021, od milijardu, odnosno 2,5 milijardi vakcina.\nFajzer je ove nedelje saopštio da mu je cilj povećanje isporuka od 10 odsto u SAD tokom maja i dodatnih 50 miliona doza za Evropu u drugom kvartalu 2021. EU pregovara o do 1,8 milijardi doza Fajzera za 2022. i 2023.\nNemačka biotehnološka firma KjurVak, koja testira svoju mRNA vakcinu, u četvrtak je saopštila da se potražnja za njenim proizvodom povećala u poslednjih nekoliko dana nakon pauze J&J. Ona očekuje odobrenje evropskog regulatora krajem maja ili početkom juna.\nEksperti kažu da bi veća cena, proizvodna ograničenja i zahtjevni transport i skladištenje mogli ograničiti dostupnost mRNA vakcina u zemljama sa nižim prihodima.\n„U drugoj polovine ove godine, priča će se promeniti u ‘u redu, kako da pomognemo zemljama u razvoju da se domognu mRNA vakcina,’” rekao je Sing o državama poput SAD koje su to obećale.\nIzvršni direktor Moderne Stefan Bansel ponovio je ove nedelje da će njegova kompanija moći znatno da poveća proizvodnju 2022. godine.\nRojters je u sredu objavio da Moderna pregovara sa jednom američkom kompanijom koja ima kapacitet da proizvodi 30 miliona doza vakcina svakog meseca.\nMeđutim, kako ističe agencija, siromašne države će verovatno i dalje morati da se oslanjanju na vakcine J&J, AstraZeneka, te kineske i ruske, koje se, za razliku od mRNA vakcina mogu čuvati u običnom frižideru, zbog čega su one bolja opcija za ruralna i teško dostupna područja.\nAmeš Adalja iz Džons Hopkins centra za zdravstvenu sigurnost kaže da bi se to moglo promeniti.\n← „Bolne” odluke ako se SAD ne urazume\nPrinc Filip biće sahranjen danas u dvorcu Vindzor →\nNastavak dijaloga Beograda i Prištine u Briselu 25. juna\nServer: Kosovo je u problemu, optužnica daje podstrek Srbiji


ZAKON O PRIVREDNIM DRUŠTVIMA: Sva privredna društva u obavezi da registruju elektronsku adresu do oktobra 2019. godine\nPrimena najvećeg broja odredaba novog Zakona o privrednim društvima ("Sl. glasnik RS", br. 36/2011, 99/2011, 83/2014 - dr. zakon, 5/2015 i 44/2018 - dalje: Zakon), koji je nedavno usvojila Narodna skupština Republike Srbije, počeće od 1. oktobra 2018. godine.\nPomoćnik ministra privrede Dušan Vučković je, govoreći o novim zakonskim rešenjima o privrednim društvima, rekao da su se novinama u zakonu otklonili brojni problemi koji se tiču poslovanja privrede u Srbiji.\nTakođe, izmene su u skladu sa obavezama naše zemlje i u skladu sa pregovaračkom pozicijom Poglavlja 6 da se u naš pravni sistem preuzmu propisi Evropske unije.\nNajznačajnije izmene zakona su, kaže Vučković, redefinisanje odnosno preciziranje odredaba koje se tiču upotrebe pečata u poslovanju i ukidanje propisa kojima su predviđene bile obaveze da se pečat upotrebljava u određenim poslovima između privrednih društava i organa javne uprave.\n"Ukinuto je više od 100 propisa kojima je bila propisivana upotreba pečata u poslovanju", kaže Vučković.\nKaže da će se ovim izmenama Zakona omogućiti upotreba elektronskog kvalifikovanog potpisa umesto overe potpisa na osnivačkim aktima privrednih društava, a time se kaže, prave i značajne uštede.\nKaže da uvođenje e-potpisa omogućava svima da se privredna društva registruju od kuće.\nS druge strane, objašnjava, uvedena je obaveza da sva privredna društva u roku od godinu dana od dana početka primene ovog zakona (*prim. red), registruju elektronsku adresu. "Registracija elektronske adrese ne košta, ona je besplatna, tako da tu nema povećanja troškova privredi", kaže Vučković.\nZakon je, napominje, uveo unapređenja koja se tiču zaštite prava manjinskih akcionara tako da je uvedena obaveza privrednom društvu da se obavezno vrši procena vrednosti pravnog posla koje zaključuju direktori, nadzorni odbori, menadžment ili akcionari, da se takvi pravni poslovi ukoliko njihova vrednost prelazi 10 ili više procenata vrednosti društva, vrši procena tog posla.\nDetalji takvih poslova se moraju objavljivati na sajtu tog preduzeća ili na sajtu APR-a, kako bi se svi članovi, akcionari ili poverioci upoznali sa detaljima poslovanja.\nNovi Zakon kaže i da će oni članovi koji imaju 10 odsto osnivačkog uloga ili kapitala, moći da zakazuju sednice skupštine društva, što do sada nije bio slučaj, već su to mogli samo oni koji imaju više od 20 procenata kapitala u preduzeću.\nZakonom je preciznije definisano i da li se radi o imovini velike vrednosti preduzeća kada je reč o sredstvima obezbeđenja za uzimanje kredita, izjednačeni su domaća i strana privredna društva vezano za osnivanje ogranaka, rok za likvidaciju privrednih društava je, prema novim pravilima, smanjen sa godinu dana na šest meseci.\nZakonom su definisana i nova pravila organizovanja privrednih društava, a ovi propisi, koji se najviše odnose na međunarodno "spajanje" i osnivanje privrednih društava primenjivaće se od 1. januara 2022. godine, jer je procena da će Srbija tada biti spreman za pristupanje EU, sa mogućnošću da se ovi rokovi promene.\nIzvor: Vebsajt 021, 25.06.2018.


Otvorena jahačka staza koja spaja Vojvodinu i Hercegovinu – Balkaninfo\nJahačka staza koja se proteže od Vojvodine do Hercegovine, duga 500 kilometara, otvorena je u Subotici, saopštio je Savet za regionalnu saradnju.\nNajnovija turistička atrakcija Zapadnog Balkana obuhvataće 52 domaćinstva i konjička kluba, od Vojvodine na severu do Hercegovine na jugu, koji će na taj način postati deo lanca regionalnog turizma.\n“Konjički turizam jedan je od najpopularnijih oblika avanturističkog turizma, a na Jugoistočnu Evropu se proširio osamdesetih godina, međutim do sada nije imao regionalnu dimenziju na Zapadnom Balkanu”, rekla je Snježana Derviškadić, vođa projektnog tima za razvoj i promociju turizma pri RCC.\nNa stazi će tokom dana biti organizovana konjička avantura kroz prirodu, dok će večeri biti za odmor i upoznavanje sa lokalnom kulturom i načinom života.\n“Nadamo se da će ova regionalna ruta doprineti ne samo dovođenju većeg broja turista u region već i da će pomoći popularizaciji jahanja na Zapadnom Balkanu”, rekla je Izabel Lanji Hnis, predsednica Fonda turistički klaster mikroregije Subotica-Palić.\nStazu je osmislio Fond turistički klaster mikroregije Subotica-Palić, a finansira Evropska unija.\nStaza je zasnovana na deonicama dugim 10 do 20 kilometara, na kojoj će se primenjivati pristup “Robinzon danju, kralj noću”, pri čemu će tokom dana biti organizovana konjička avantura kroz prirodu, dok će večeri biti vrijeme za odmor i pripovedanje, odnosno upoznavanje sa lokalnom kulturom i načinom života.\nUŽAS U WASHINGTONU MUŠKARAC SE ZAPALIO NEDALEKO OD BIJELE KUĆE Sigurnosna služba reagirala je u sekundi, muškarac je spašen, prolaznici su u šoku


Kolege sa estrade oštro osudile Severinu: Ima psihički poremećaj, očajnički loš potez da oživi POSRNULU KARIJERU\nPevačivca je naišla na oštre kritike medija, estrade, ali i javnosti...\nseverinafoto: Nebojša Mandić\nNenad Knežević Knez oštro je poručio svojoj koleginici Severini Kojić da pati od autovoajerizma i da verovatno ima psihički poremećaj, čim toliko voli da se slika gola! Ukoliko je najveća hrvatska zvezda imala nameru da novim setom pornografskih fotografija postigne efekat da se o njoj priča u celom regionu, onda je uspela o tome. Na njenu žalost, malo je onih s lepim mišljenjem i koji je podržavaju u ovom slučaju.\nNiko iz Severininog okruženja, uključujući njenog supruga Igora Kojića, svekra Dragana Kojića Kebu, kao i portparola Tomicu Petrovića, juče se nije oglašavao na novinarske pozive. Ipak, kako piše "Kurir", prema rečima izvora bliskog pevačici ona je preko svojih advokata u utorak podnela prijavu zagrebačkoj policiju zbog objavljivanja njenih pornografskih fotki na internetu, kao i zbog hakovanja njenog telefona.


Nepoznati darodavac finansira asfaltiranje ulica u prigradskom naselju kod Prijedora | Srpskacafe\nLokalna vlast u Prijedoru nije uspjela saznati ko plaća asfaltiranje nekoliko ulica u prigradskom naselju.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković je na konferenciji za novinare izjavio da se posljednjih nekoliko dana izvode pripremni radovi za asfaltiranje nekoliko ulica u Aerodromskom naselju. Đaković je istakao da on kao aktuelni gradonačelnik nije uspio saznati ko je nalogodavac i ko finansira izvođenje radova.\n– Jedino smo utvrdili da su izvođač „Prijedorputevi“, firma iz Prijedora. Ja kao gradonačelnik, iako nije ispravno postupljeno, jer ja i nadležni nismo upoznati o poslovima koji se rade, želim da pozdravim „Prijedorputeve“ ako su oni investitori ovog korisnog posla za građane grada Prijedora zato što su ovi poslovi sigurno u interesu svih građana koji žive na ovim prostorima i putuju tim ulicama. Želim čak i da pohvalim donatora koji finansira ove radove i molim ga da nastavi raditi i dalje dok njegov kapacitet donacije to može podržati-poručio je Đaković.\nOn je naveo da je od poslovođe u „Prijedorputevima“ uspio saznati da će u Aerodromskom naselju biti asfaltirane ulice 17. septembra 1944., Radenka Ostojića, Gojka Banovića, Nikole Tesle, Miška Kraljeca i Rodoljuba Čolakovića.\n– Ja kao gradaonačelnik pozdravljam radove sa željom da se nastave i u drugim prostorima grada Prijedora. U narednom periodu mi ćemo utvrditi ko je investitor i zahvaliti mu se i lično i poduzeti određene mjere koje su u skladu sa tim, ali nipošto nećemo zaustavljati korisne radove na području grada Prijedora, iako naglašavam da bi bilo u skladu sa propisima da su gradonečlnik i nadležni upoznati sa ovim poslovima – ponovio je on.\nĐaković je pozvao „darodavca“ da nastavi i dalje, te istakao da grad Prijedor ovo nije doživio u svojoj istoriji.\nĐaković je osudio postavljanje uređaja za audio snimanje u kancelariji rukovodioca Fonda filijale zdratvstvenog osiguranja u Prijedoru, Dalibora Pavlovića.\n– Takve radnje su nezakonite, i pozivam policiju grada Prijedora da rasvijetli ovaj događaj i po utvrđivanju počinioca to javno objave svim građanima Prijedora – rekao je on.


Dekonta » O nama\nZaštita od hemijskog udesa-Seveso II Direktiva\nAuditing životne sredine\nRemedijacija tla i podzemnih voda\nIntegrisana dozvola (IPPC)\nBiofilteri za tretman vazduha\nSoftver za BZR\nZadovoljstvo mi je da Vam poželim dobrodošlicu na prezentaciju firme Dekonta d.o.o.\nProšlo je 18 godina od kako je Dekonta u Srbiji počela sa radom. Rasli smo i jačali zajedno sa svojim klijentima i kroz svaki projekat pružali svoj maksimum, uvek učeći nešto novo. Danas se možemo pohvaliti velikom bazom znanja koju čine stotine uspešnih projekata, kao i kompetentnim ljudima koji mogu da odgovore na sve poslovne izazove.\nLidersku poziciju na tržištu nismo stekli širokom ponudom usluga, već načinom na koji te usluge realizujemo, duboko verujući da je zadovoljan klijent najbolja preporuka. Naša referentna lista uključuje neke od najznačajnijih domaćih i međunarodnih korporacija u oblasti industrije i konsaltinga, državne institucije, banke i međunarodne finansijske organizacije.\nStoga bi nam bilo veliko zadovoljstvo da nam ukažete svoje poverenje i dozvolite da Vam pokažemo zbog čega je Dekonta stekla poziciju koju ima. Uveren sam da ćemo nakon prvog realizovanog projekta opravdati renome koji imamo i siguran da ćete svaki sledeći put kada budete imali potrebu za uslugama iz naše delatnosti, prvo pomisliti na nas.\nJoš jednom Vam se zahvaljujem na vremenu koje ste odvojili da posetite našu prezentaciju i nadam se da smo Vam barem malo pomogli da pronađete ono što Vas je zanimalo.\n© 2021 Dekonta\n+381 (0)11 3017741\nAmerički “Delphi” otvara proizvodni pogon u halama “Neobusa” u Novom Sadu\nDekonta stekla status Kvalifikovanog Izvođača sa aspekta HSE\nRešenja u oblasti upravljanja otpadom – JP “Elektroprivreda Srbije”\nNIS A.D. Novi Sad dobio saglasnost za Seveso dokumenta\nIntegrisana rešenja u zaštiti životne sredine


Otkriveno: Ovo su zabranjeni otrovi koje Evropa prodaje nerazvijenim zemljama! - Naša Borba\nOtkriveno: Ovo su zabranjeni otrovi koje Evropa prodaje nerazvijenim zemljama!\nIllustration of the European Union flag with biohazard symbol replacing the stars.\nEvropske zemlje prodaju siromašnim državama otrovne i opasne supstance zabranjene u EU\nZaključak je istraživanja koje su sprovele nevladine organizacije i novinari iz više evropskih država.\nItalija je na prvom mestu među članicama EU po izvozu u treće zemlje opasnih pesticida, hemikalija koje su na teritoriji EU zabranjene, prenosi Tanjug.\n© CC0 / PIXABAYPola milijarde pčela pomrlo zbog upotrebe opasnih pesticida\nProizvodnja i izvoz opasnih hemikalija uvek su bili obavijeni velom tajne, ali je zahvaljujući udruženom naporu ovih organizacija, javnost po prvi put upoznata sa delom činjenica.\nDokumenti koji su prikupljeni pokazuju da EU fabrike hemijskih proizvoda planiraju da proizvedu i prodaju u treće zemlje, izvan EU tržišta, više od 82.000 tona pesticida.\nRupe u nacionalnim zakonima i neprecizne uredbe na EU nivou omogućavaju da fabrike hemijskih proizvoda nesmetano rade i plasiraju svoje proizvode na tržište zemalja izvan EU\nSamo italijanske fabrike proizvode oko 12 odsto od ukupne količine po zdravlje i okolinu opasnih pesticida, koje najčešće prodaju siromašnim zemljama.\n© CC BY 2.0 / FLICKR/SCOT NELSONNemački gigant plaća 11 milijardi dolara odštete zbog herbicida koji se povezuje sa izazivanjem raka\nPrethodni tekstAMERIKA MENJA POLITIKU: Tramp gleda na nezavisno Kosovo kao gresku!\nSledeći tekstOdgovor na provokaciju: Ruski migovi otpratili Američke bombardere!


Otvaranje prošlogodišnjeg Kvir salona\nTim KC Grada, već treću godinu zaredom, kao stalni partner Nedelje ponosa realizuje prateću izložbu, pozivajući mlade kustose koji radeći sa umetnicima na zadatu temu konstruišu izložbu.\nOve godine po prvi put pozvani su internacionalni kustosi, koji će izložbu realizovati sa stranim i domaćim umetnicima. Teme prošlih salona bile su "Zajednička snaga" kustoskinje Jelene Vojvodić ili "Sterortipi" kustosa iz grupe istoričara umetnosti Impost.\nKvir salon 2015.godine\nU pitanju je "University of Craft Action Thought" iz Kelna, iza kog stoje članice popularnog elektro-kleš benda "Chicks on Speed", a koji je u februaru pokrenuo projekat pod nazivom "Zastave"(Flags), što će biti i naziv ovogodišnje izložbe.\nBavljenje identitetom uvek je bilo otvoreno pitanje LGBT zajednice kroz njenu istoriju, a kroz realizaciju ove postavke preispitaće se odnos individualnog prema nacionalnom identitetu, kroz dizajn zastave, kojom će umetnici taj odnos izražavati.\nCilj izložbe je da se sklopi celina od korpusa zastava koje će predstaviti diverzitet identiteta ljudi koji žive na određenom zadatom fizičkom prostoru ili simboličnu viziju identiteta nekog apstraktnog prostora u koji veruju. Izložba će na kraju biti jedna od mnogih koji kustosi planiraju da realizuju internacionalno, te će radovi ostvareni u njenom okviru biti izlagani dalje, u cilju sklapanja celine.\nMelisa I. Logan, članica benda, birala je umetnike iz inostranstva: Alexis Johnson, Louise Clement, Nelly Ellinor, Chang sun Chung, Nadine Milde.\nArt direktorka KC Grada, Ljudmila Stratimirović selektovala umetnike sa domaće scene među kojima će se naći Biljana Cincarević, Marija Maksimović, Marina Marković, TKV, Sanja Ćopić, Stanislav Drča, Aleksandar Maćašev, Srđan Đile Marković, Srećko Nedeljković, Mane Radmanović, Slavimir Stojanović i Grupa Škart.\nOtvaranje postavke 12. septembra od 20 časova obeležiće će poseban projekat "Chicks on Speed Voodo Chanel", performans pripremljen specijalno za otvaranje Kvir salona. Izložba će biti otvorena do 17. septembra, svakog dana od 14 do 20 časova.\nKvir Salon se realizuje uz podršku Ministarstva za kulturu Republike Srbije i "Goethe Instituta" u Beogradu.\nBeogradska "Nedelja ponosa" održaće se od 11. do 17. septembra, a Kulturni centar Grad će ugostiti i producirati deo programa. Kao i prethodnih tako će i ove godine KC Grad biti mesto gde će se održavati značajni muzički događaji, izložbe, predavanja, debate. Od 2012. godine Kulturni centar Grad je stalni partner festivala "Nedelja ponosa".


Mera Vlade | Izveštaji\n25. april 2016. – Dajući doprinos istraživanju uloge medija u izborima i izbornoj komunikacijij, BIRN Srbija predstavlja svoj finalni izveštaj o diskursnim strategijama političkih prvaka stranaka koje učestvuju u parlamentarnim izborima 2016. godine. Istraživanje diskursnih strategija je, donekle, pionirski pokušaj BIRNa, jer slična istraživanja do sada nisu rađena. Generalni zaključak istraživanja je da je kampanja organizovana po modelu propagande i razne vrste direktne ili indirektne medijske manipulacije, a ne po modelu potpunog i balansiranog informisanja javnosti. Tematski sužena, idejno i programski siromašna, sa medijima koji se malo angažuju da kritički obrade teme, ličnosti ili stranačke programe, mimo onoga što partije nameću kao svoju agendu, izborna kampanja daje mali doprinos demokratičnosti i kvalitetu izbornog ciklusa.\nIzborna kampanja 2016: Izborna ponuda političkih stranaka\n22. april 2016. – U programskom smislu, osnovna karakteristika ove kampanje jeste relativno odsustvo konkrentih predizbornih obećanja. Umesto preciznih i\nmerljivih obećanja, u izbornoj ponudi stranka uglavnom dominiraju uopštene poruke o ciljevima kojima stranke teže ili vrednostima koje baštine, uz neizostavnu diskvalifikaciju političkih protivnika koja nemaju karakter programskog obraćanja.2 Obećanja koja sadrže konkretne mere za rešavanje problema, sa naznačenim rokovima za njihovu realizaciju i očekivanim rezultatima, uglavnom izostaju. U tom smislu treba ukazati i na posebno slabu izbornu ponudu koja se odnosi na borbu protiv korupcije, obrazovanje i zdravstvo.\n14. april 2016. – BIRN Srbija predstavlja prve, preliminarne analize diskursnih strategija političkih lidera i nosilaca kampanje za aktuelne parlamentarne izbore. Fokus istraživanja je na diskursnim strategijama i dekonstrukciji poruka, preciznije, retoričkim i logičkim sredstvima koje se koriste pri formiranju poruka ka biračima i daju im se „simbolička“ značenja. Ovakav istraživački pristup omogućava biračima da „izoštre“ svoju kritičku misao i prepoznaju demagogiju i populizam. Diskursne strategije su takođe odličan način da se mapiraju “šumovi” u komunikaciji, tj. manipulacija, dominacija, odnosi moći i vrednosti koje se promovišu u izbornoj komunikaciji. Delimično, istraživanje se bavi i uređivačkim politikama medija, koji biraju i kontekstualizuju ove izjave.\nIzveštaj o učinku rada Vlade, april 2014 - mart 2016. godine\n07. april 2016. – Izveštaj predstavlja analizu aktivnosti i učinaka Vlade, odnosno analizu (ne)ispunjenosti obećanja koja su političke stranke i predstavnici Vlade davali pred izbore 2014. godine i neposredno nakon njenog formiranja. Najpre je prikazan kratak pregled trendova u četiri oblasti BIRN-ovog monitoringa u periodu od 2012. godine do 2016, a nakon toga, u te četiri oblasti dat je detaljniji prikaz stanja, mera i efekta rada Vlade koju od aprila 2014. vodi Aleksandar Vučić.\nAnaliza Izveštaja EK o napretku Srbije za 2015. godinu\n25. novembar 2016. – Analiza Izveštaja EK predstavlja BIRN-ov osvrt na stav Evropske komisije prema napretku u četiri oblasti koje se kroz projekat monitoringa sistematski prate već više od godinu dana. Analiza je postavljena tako da se u njoj daju ključne ocene napretka u ovom oblastima, na način na koji ih vidi Evropska unija; ove ocene se, potom, analiziraju u konteksu predizbornih obećanja i njihove (ne)ispunjenosti, sa finalnom ocenom određenih poteza Vlade u pravcu sprovođenja dubljih i dugoročnih reformi.\nBIRN, ANALIZA IZVEŠTAJA EK O NAPRETKU SRBIJE ZA 2015. GODINU\nPosledice korupcije u zdravstvu na pojedince i društvo u celini su velike i sa njima se srpsko društvo suočava vec duže vreme. One mogu biti jasno vidljive posledice na nivou sistema (nizak kvalitet zdravstvenih usluga) ali i socijalne i psihološke (jos veća marginalizacija već ugroženih grupa i nedostatak poverenja u zdravstvene i ostale državne institucije). O tome da je Srbija još uvek daleko od rešenja ovog problema svedoče ne samo afere o kojima nas svakodnevno informišu mediji, već i brojna skorašnja istraživanja. Više pročitajte u komentaru Irene Fiket.\nIzveštaj o godinu dana rada Vlade Srbije - april 2015.\nKrajem aprila 2015. godine navršilo se tačno godinu dana otkad je formirana aktuelna Vlada Srbije sa Aleksandrom Vučićem na čelu i to je dobar momenat da se samiraju učinci njenog rada u prethodnih godinu dana. BIRN Srbija je pratio pet oblasti u kojima su vršene reforme: javne finansije, privreda, zdravstvo, prosveta i broba protiv korupcije. U ovom izveštaju možete pročiatati koje smo ocene dali Vladi Srbije.\nPriznavanje visokoškolskih isprava stečenih u inostranstvu\n15. april 2015 – Značaj efikasnog sistema priznavanja stranih diploma ogleda se pre svega u unapređenju kvaliteta obrazovanja i mobilnosti radne snage, što predstavlja veoma važne faktore socio- ekonomskog razvoja. Ne samo da efikasni sistem priznavanja diploma povećava dinamičnost tržišta kroz mobilnost studenata i nastavnog i naučnog kadra, nego i omogućava stvaranje neophodnih preduslova za priliv mozgova (brain gain) tj. povratak visokokvalifikovanih stručnjaka u zemlju. Srbija, kao i mnoge zemlje u razvoju, već godinama trpi ogromne gubitke zbog toga što studenti i viskokvalifikovani stručnjaci napuštaju zemlju. U studiji Irene Fiket pročitajte na koji način bi mogao da se olakša povratak visokoškolovanih stručnjaka u zemlju.\nIzveštaj o konkursnom finansiranju medija\n29. oktobar 2014 – Usvajanje nove medijske regulative treba da pokrene novi talas reformi u medijskom sektoru. Osnovna novina je promena ekonomskih odnosa države i medija – promena vlasništva, tačnije izlazak države iz vlasništva nad medijima, i raspodela budžetskog novca isključivo na osnovu projektnog finansiranja i javnih konkursa. Javni konkursi, kojima se podstiče proizvodnja sadržaja, smatraju se najpoželjnijim modelom finansiranja javnih glasila. Fer i transparentni uslovi učešća na konkursu, jasno određena suma novca koja se stavlja na raspolaganje uz napomene o njenoj distribuciji (npr. minimalnoj i maksimalnoj količini novca po projektu za koju se može konkurisati), podsticanja zdrave konkurencije na osnovu jasno definisanih kriterijuma za ocenjivanje projekata, podsticanje proizvodnje originalnog, što kvalitetnijeg sadržaja – samo su neke od prednosti ovakvog modela finansiranja. Istraživanje koje je sproveo BIRN, a koje možete čitati u Izveštaju, detaljno objašnjava i opisuje model konkursnog finansiranja, te mapira dosadašnje prakse. Glavni zaključak istraživanja je da je konkursno finansiranje je zapravo predstavljalo vrstu državne pomoći, koji olakšava opstanak medija na nerazvijenom i siromašnom medijskom tržištu, a ne sredstvo boljeg informisanja građana ili podsticaj proizvodnji kvalitetnijeg medijskog sadržaja.\nFinansiranje fakulteta i kvalitet obrazovanja - oktobar 2014\nDržava često ne izvršava svoje obaveze prema fakultetima. Kako je poznato, državni fakulteti se samo delimično finansiraju iz školarina. Značajan deo novčanih sredstava dolazi iz republičkog budžeta. Taj deo je često nedovoljan, premali ili neredovan. Tako dolazimo do neplaniranih povećanja troškova: pošto fakulteti ne mogu da se oslone na državni budžet i samostalno određenu visinu školarine, izlaz traže u različitim oblicima administrativnih taksi i nameta koji nisu direktno regulisani zakonskim rešenjima. Da bi se ovo sprečilo, ministarstvo može da fakultetima da šalje inspekcije koje će kontrolisati njihov rad. Ali inspekcije su trošak za budžet. Vlada ovime pokazuje dezorijentisanost: kako to da nema dovoljno novca za fakultete, ali ima dovoljno da im šalje inspekcije?\nAnaliza Izveštaja EK o napretku Srbije za 2014. godinu\nAnaliza Izveštaja EK predstavlja BIRN-ov osvrt na stav Evropske komisije prema napretku u četiri oblasti koje se kroz projekat monitoringa sistematski prate već više od godinu dana. Analiza je postavljena tako da se u njoj daju ključne ocene napretka u ovom oblastima, na način na koji ih vidi Evropska unija; ove ocene se, potom, analiziraju u konteksu predizbornih obećanja i njihove (ne)ispunjenosti, sa finalnom ocenom određenih poteza Vlade u pravcu sprovođenja dubljih i dugoročnih reformi.\nBIRN, ANALIZA IZVEŠTAJA EK O NAPRETKU SRBIJE ZA 2014. GODINU\nZbirni izveštaj povodom 100 dana rada Vlade RS - avgust 2014\nVlada se nalazi na čelu Srbije već sto dana (od 27. aprila), što se najčešće uzima kao prvi period u kom je moguće dati prikaz onoga što (ni)je učinjeno, imajući u vidu i obećanja stranaka i objektivne okolnosti i potrebe društva. U tom kontekstu, važno je sagledati dve stvari - karakter Vlade i okolnosti koje su obeležile njen rad u prvih sto dana, jer od tih činjenica zavisi i kontekst u kom treba tumačiti njeno ponašanje i dostignuća. Kada je reč o karakteru Vlade, prvo pitanje je, da li je, suštinski, reč o novoj ili staroj Vladi i na koji način treba posmatrati njen kontinuitet sa prethodnom Vladom, koja je postojala od 2012. pa do početka 2014. godine? Drugi važan elemenat konteksta rada ove Vlade u prvih sto dana predstavlja činjenica da je gotovo na njenom samom početku, Srbiju pogodila elementarna nepogoda velikih razmera.\nPročitajte opširnije o učinku Vlade u prvih 100 dana u našem izveštaju.


Merkel ljuta zbog izjave Viktorije Nuland u kojoj kaže "J...š EU" - Vijesti.me\npodjela oko ukrajine\nAngela Merkel - koja je već ljuta na Vašington zbog prisluškivanja njenog telefona - ocijenila je da je opaska američke zvaničnice „potpuno neprihvatljiva“ Edit\nDosta je sranja, Ukrajina (Foto: Reuters)\nAngelina Šofranac 8. februar 2014, 19:42 ažurirano 19. februar 2019, 13:33\nZvaničnica američkog Stejt departmenta nastojala je da popravi štetu koju je diplomatiji Vašingtona u Ukrajini nanio procureli telefonski razgovor, ali je njemačka kancelarka Angela Merkel poručila da je psovka na račun Evropske unije „apsolutno neprihvatljiva.“\nAmerički zvaničnici tvrde da je Moskva odgovorna za to što je na Ineternet postavljen snimak razgovora zamjenice državnog sekretara SAD Viktorije Nuland i američkog ambasadora u Ukrajini Džefrija Pjata, o mogućoj novoj vladi u Kijevu.\nZapadni zvaničnici su opisali curenje snimka kao povratak špujunskoj taktici hladnog rata, očigledno da bi posijali nepovjerenje među zapadnim zvaničnicima a ukrajinske opozicionare predstavili kao marionete Zapada.\nSnimak je iznio na vidjelo jaz između Brisela i Vašingtona oko toga kako rješavati situaciju u Ukrajini.\nNuland na snimku koristi psovku da bi objasnila ambasadoru da je bolje da novu ukrajinsku vladu podrže Ujedinjene nacije nego EU.\n„J...š EU“, kaže ona. Američki zvaničnici nisu osporili autentičnost snimka i kazali su da se Nuland izvinila kolegama iz EU zbog tog komentara.\nAngela Merkel - koja je već ljuta na Vašington zbog prisluškivanja njenog telefona - ocijenila je da je opaska američke zvaničnice „potpuno neprihvatljiva“, rekla je kancelarkina portparolka.\nMerkel je takođe izrazila podršku šefici diplomatije Ketrin Ešton, koja predvodi politiku 28-članog bloka prema Ukrajini.\nIako se slažu da Viktor Janukovič mora prekinuti ofanzivu protiv demonstranata i početi da pregovara sa opozicijom, Vašington i Brisel se ne slažu oko toga kako izvršiti pritisak na Kijev.\nSAD se zalažu za sankcije protiv visokih ukrajinskih zvaničnika i oligarha dok je EU oprezna zato što je bila svjedok neuspjeha takve politike u Bjelorusiji.\nAmerički Kongres već sprema finansijske mjere koje bi mogle biti brzo nametnute u slučaju da nasilje eskalira.\nNeke evropske vlade poručuju da sankcije ne bi trebalo isključiti. Međutim, među 28 članica preovladava težnja ka nastavku diplomatije i da se izbjegne rizik dodatnog guranja Ukrajine prema Rusiji.\nTakođe se čini da se Brisel i Vašington ne slažu oko toga kakve bi finansijske inicijative mogle biti ponuđene Ukrajini ako sprovede reforme.\nNa drugom snimku koji je procurio, Helga Šmid, saradnica Ketrin Ešton, se žali na SAD što su pripadnicima ukrajinske opozicije kazali da je Brisel „mek“ jer oklijeva da proruskoj vladi nametne mjere poput sankcija.\nNuland ne vidi Klička u vladi\nNuland, koja se sastala sa Janukovičem u Kijevu u četvrtak prije nego što je ukrajinski lider otputovao da se sastane sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom u Sočiju, opisala je prisluškivanje razgovora kao impresivnu špijunažu. Dodala je, međutim, da to neće pokvariti njene odnose sa ukrajinskom opozicijom. Ona u razgovoru kaže Pjatu da ne misli da bi Vitalij Kličko trebalo da se nađe u novoj vladi.\nNamjera Rusije je da ukrajinske opozicionare predstavi kao marionete Zapada


Albanija: Češki turisti pronađeni mrtvi\nČeški turisti ubijeni i opljačkani na severu Albanije\nSvet Autor:Beta04. jul. 201513:56 > 15:37\nDvoje čeških turista, 27-godišnji muškarac i 36-godišnja žena sa zapada Češke ubijeni su i opljačkani na severu Albanije u Prokletijama u Nacionalnom parku Teti, koji poslednjih godina obilaze stotine čeških turista i sa turističkim agencijama.\n„Pronađeni su u prostreljenom automobilu. Istragu vodi albanska policija, a tela su odvezena u Tiranu na obdukciju. Već je utvrđen i njihov identitet, stupamo u vezu sa porodicama“, potvrdila je češkom radiju šture vesti iz medija portparol češkog Ministarstva inostranih poslova Mihaela Lagronova.\nPolicija je automobil sa ubijenim turistima pronašla na planinskom putu, blizu logora oko 70 kilometara od Skadra, karoserija je bila prostreljena, a u automobilu je nađena automatska puška, javljaju češki mediji.\nČesi su ubijeni i opljačkani u petak tokom noći, a kola su nepoznate ubice gurnule sa stene u provaliju, kako bi ubistvo izgledalo kao saobraćajna nesreća. Albanska policija ne isključuje mogućnost da je jedan od pljačkaša putovao sa turistima u automobilu.\nPre 14 godina u istoj oblasti nestalo je misteriozno troje mladih Čeha, a otac te dvojice mladića, koji su zajedno sa drugaricom pošli na letovanje u Albaniju, čak se obratio albanskoj narko mafiji da mu pomogne da decu nadje.\nAlbanska vlada je tada raspisala nagradu od 40.000 ;dolara za informacije o nestalim Česima, ali do danas nisu nadjeni ni živi, ni njihovi ;posmrtni ostaci.


Kako se navodi u saopštenju, 21-godišnji Francuz je dobio stomačni virus. Barselonin stručni štab je prvo obavestio upravu kluba da se Dembele uopšte ne javlja, ni nakon čitavih sat vremena, na pozive koje su mu uputili Valverdeovi saradnici. Nakon toga prvi utisak je bio da se radi o nesreći, sve dok se sam Dembele nije javio klupskim doktorima, i obavestio ih o bolovima koje oseća i kako je sve vreme bio u stanu. Ovo nije prvi put da Barsin napadač olako shvata obaveze prema klubu, on je pre nekoliko nedelja zakasnio na trening pred meč sa Interom, a nakon toga imao je isti postupak i pred okupljanje pred duel sa Italijanima.\nSpekuliše se da je tim sa "Nou Kampa" spreman da se odrekne usluga francuskog fudbalera, a glavni razlog je neozbiljnost ovog igrača.


Obeležena 140. godišnjica Šumatovačke bitke -\nSvetom liturgijom u aleksinčkoj crkvi Sveti Nikola, polaganjem venaca na visu Šumatovac i prigodnim kulturno-umetničkim programom juče je obeležena 140. godišnjica bitke na Šumatovcu. Na spomen krst vence je položilo devet predstavnika opštine, vojske, boračkih udruženja i opštinskih odbora političkih stranaka, a u programu su učestvovali i članovi Književnog kluba „Velimir Rajić“ i crkveni hor Sveti Nikola iz Aleksinca.\nTurci su Aleksinac smatrali ključnom tačkom za napredovanje prema utvrđenom Deligradu i unutrašnjosti, pa su 11. po starom, odnosno 23. avgusta po novom kalendaru krenuli pod komandom Abdul Kerim paše na Aleksinac spuštajući se bujmirskog brda preko Glogovice. U žestokoj borbi koja je trajala čitavo pre podne, srpske snage zaustavile su nadiranje Turaka.\nUvidevši da je ovaj napad osujećen, Abdul Kerim paša je odlučio da u ofanzivu krene iz Prugovca, preko šumatovačkog visa i dalje ka Vakupu. Međutim, herojska odbrana junaka sa Šumatovca, kojima je komandovao proslavljeni ruski general Černjajev, donela je srpskoj vojsci veliku pobedu.\nIstorijske knjige pišu da su, dva dana nakon ove bitke, vojnici koji su obišli bojno polje zatekli preko 2000 mrtvih turskih ratnika. Po nalogu generala Černjajeva, svi oni spaljeni su na zajedničkoj lomači na mestu koje se danas zove Smrdan i nalazi se iznad sela Glogovica.\nIako je ovo bila najveća srpska pobeda u Srpsko-turskim ratovima 1876/77. godine, general Černjajev nije krenuo u konačni obračun sa Turcima što je njima pomoglo da se konsoliduju, prebace vojsku na levu obalu Morave i odatle krenu u ofanzivu ka Gornjem Adrovcu.\nPrevious Post:Program podrške Wales fondacije Opštini Aleksinac\nNext Post:“Srbija rocks” oduševio Aleksinčane


VUKOSAV SREDOJEVIĆ -Naučni skupovi i predavanja\nNaučni skupovi i predavanja\nPredstavljanje android aplikacije Biblioteke našeg okruženja\nPovodom proslave 18. godina postojanja Mreže biblioteka Srbije kreirana je i predstavljena android aplikacija "Biblioteke" Imao sam tu čast i zadovoljstvo da pred preko 50 najeminentnijih predstavnika bibliotekara iz svih krajeva Srbije predstavim funkcionalnosti i prednosti android platforme. Ovom prilikom predočene su sve prednosti koje android platforma ističe i tako ukazano bibliotekama na značaju postojanja njihovih institucija na smart uređajima. Više o ovome bibliotekari će moći da čuju na seminaru na Zlatiboru 16, 17 i 18 marta 2017. godine\nZavršna konferencija projekta Europeana newspeapers\nTokom septembra 2014 godine održana je završna radionica i konferencija projekta Europeana Newspeapers u Londonu. Kao jedan od predstavnika Univerzitetske biblioteke bio sam učesnik četvorodnevne radionice.\nPredavanje na stručnom skupu "Digitalizacija u bibliotekama" na Zlatiboru 2014\nNeki tehnički aspekti projekta Europeana Newspeapers\nPredavanje na temu "Besplatno obrazovanje na internetu" u Gradskoj biblioteci Ljig\nProjekat "Znanje za sve" koji realizuje Univerzitetska biblioteka u Beogradu održalo je nekoliko predavanja po bibliotekama u Srbiji predstavljajući besplatne kurseve na internetu koje građani samostalno mogu pohađati. 03.11.2014 zajedno sa Adamom Sofronijevićem, šefom odseka za digitalizaciju Univerzitetske biblioteke, Mirkom Markovićem, upraviteljom Fondacije Narodne biblioteke Srbije učestvovao sam na predavanju u ljiškoj biblioteci i svojim sugrađanima preneo neka svoja znanja i informacije vezane za besplatne kurseve na internetu.


Vesti online / Vesti / Srbija / Tači: Članovi vlade da ne zloupotrebljavaju odluku o taksi\nKosovski predsednik Hašim Tači izjavio je da odluku o taksi od 100 odsto za proizvode koji dolaze iz centalne Srbije i Bosne i Hercegovine, nosioci vlasti u Prištini sada ne bi trebalo da zloupotrebljavaju.\nOn je, u izjavi za televiziju "Klan Kosova", rekao da je odluka o taksi bila "ispravna i iskrena", ali da, kako je precizirao, "tri-četiri nosioca vlade" ne treba da je zloupotrebljavaju za druge interese, koji idu na štetu interesa Kosova.\n- Pitanje o suspenziji takse od 100 odsto treba da bude nešto o čemu će se diskutovati između vlade Kosova i vlasti Evropske unije. Nadam se da će se ova situacija prevazići u bliskoj budućnosti kako Kosovo ne bi bilo percipirano kao prepreka za nastavak dijaloga i kao zemlja koja ne poštuje pravila dijaloga i pregovora - rekao je Tači.\nOn je, takođe, rekao da se nada da će se postojeći "čvrst stav" prištinske vlade prevazići u bliskoj budućnosti i da će ljudi "gledati u budućnost".\nTači smatra da je "Srbija zaslužila takvu taksu", i dodaje da je to bio zahtev zamenika premijera Envera Hodžaja i predsednika Skupštine Kadrija Veseljija, a oni su predložili premijeru Ramušu Haradinaju da se donese takva odluka, ali da sada to pitanje ne treba da zloupotrebljavaju "tri-četiri nosioca vlade".\nOn kaže da to kada će se ukinuti taksa, nije njegova odluka, ali dodaje da će poštovati odluku vlade.\n- Cenim angažovanje Veseljija i Haradinaja u vezi sa sastankom koji su imali sa ambasadorom (SAD Filipom) Kosnetom. Takođe, i u vezi sa sastancima koje su imali sa vlastima EU - rekao je Tači.


POVODOM 100 GODINA OD ZAVRŠETKA VELIKOG RATA: Centralna svečanost u Vojvodi Stepi – Zrenjanin\nPOVODOM 100 GODINA OD ZAVRŠETKA VELIKOG RATA: Centralna svečanost u Vojvodi Stepi\nSelo slavnih predaka, solunskih dobrovoljaca Vojvoda Stepa obeležilo je danas, tačno u 11 časova, sa velikim pijetetom, vek od završetka Velikog rata. Posle intoniranja državne himne, pripadnici Komande za razvoj Banatske brigde postavili su top-haubicu iz 1918. godine, iz Vojnog muzeja u Beogradu, u sklopu kompleksa posvećenog velikom vojskovođi Stepi Stepanoviću.\nOtvarajući svečanost Branko Savić, predsednik Udruženja ratnih dobrovoljca 1912 – 1918. godine, njihovih potomaka i poštovalaca, zahvalio se Skupštini opštine Nova Crnja i predsedniku Peri Milankovu kao pokrovitelju i Mesnoj zajednici Vojvoda Stepa i predsedniku Marku Ličini na velikoj pomoći, kao i Milu Krajniku iz Vojske Srbije.\n– Danas, tačno u 11 časova, kada je počela ova naša svečanost, navršava se 100 godina od potpisivanja primirja i prestanka Prvog svetskog rata, a naši preci su zaslužili da ih se setimo i odamo im veliku počast – rekao je Savić.\nGovoreči o vojnim i civilnim žrtvama u Srbiji, Savić je rekao da, ako bi se svakom poginulom i umrlom odala počast minutom ćutanja, ćutali bismo 866 dana ili nepune dve i po godine.\nSvečanost su upotpunili Muška pevačka grupa „Zvuci sa kamena“ iz Novog Sada, glumci Lepomir Ivković kao Stepa Stepanović i Boško Puletić kao Živojin Mišić. Čast da učestvuju na obeležavanju ovog istorijskog datuma pripala je i đacima OŠ „4.oktobar“.\nVOJVODA STEPA OBELEŽVA JUBILEJ I ČUVA USPOMENU NA DOBROVOLJCE I VELIKOG VOJSKOVOĐU\n← GRAD OBELEŽIO DAN PRIMIRJA 11. NOVEMBAR: Sećanje na kraj Prvog svetskog rata\nKONKURS ZAVODA ZA JAVNO ZDRAVLJE: Nagrade za likovne i literarne radove →


informacija iz epidemioloških anketa za građane za koje se utvrdi da su pozitivni na ovu infekciju, Gradski štab za vanredne situacije Grada Novog Sada je danas, 10. jula, u nastavku 9. vanredne sednice usvojio niz novih mera koje stupaju na snagu odmah, , navodi se u saopštenju.\nImajući u vidu da epidemiološka situacija nije bolјa u odnosu na prethodne dane, ali sagledavajući i procenat zauzetosti bolničkih kapaciteta, neophodno je bilo uvesti dodatne mere.\nTakođe, neophodno je imati u vidu i apel naših lekara koji svakodnevno ukazuju da je klinička slika obolelih sve teža, kao i da proces izlečenja traje sve duže. Privremene bolnice u tom slučaju ne bi imale smisao kao u martu i aprilu, imajući u vidu da je sve više onih koji su na bolničkom lečenju i kojima je neophodan konstantan nadzor lekara, što neće biti moguće obezbediti u tom broju ukoliko ne budemo poštovali mere.\nGrad Novi Sad apeluje i poziva svoje sugrađane da zajedno, još jednom, pokažemo svoju zrelost, solidarnost i svest kako o trenutnoj situaciji, tako i o mogućoj budućoj težoj.\nKako bi se dodatno sprečilo širenje infekcije, počev od danas zabranjeno je organizovano okuplјanje više od 10 lica na javnim prostorima u zatvorenom prostoru i otvorenom prostoru, uz obaveznu fizičku distancu od najmanje 1.5 metar.\nTakođe, svi privredni subjekti koji obavlјaju ugostitelјsku delatnost dužni su da u ugostitelјskim objektima koji nemaju baštu, kao i noćnim klubovima na teritoriji Grada Novog Sada, ograniče radno vreme na period od 6.00 do 21.00 čas.\nPrivredni subjekti koji obavlјaju ugostitelјsku delatnost dužni su da u ugostitelјskim objektima koji imaju baštu radno vreme u zatvorenom delu objekta ograniče do 21.00 čas, a u otvorenom delu objekta (bašti) do 23.00 časa.\nSvi privredni subjekti koji obavlјaju delatnost u trgovinskim formatima (tržni centri, hipermarket, supermarket, mini market i slično) i vrše usluge dužni su da radno vreme organizuju u periodu od 6.00 do 21.00 čas. Ovo ograničenje ne odnosi se na apoteke, benzinske pumpe u obavlјanju delatnosti prodaje goriva i šaltersku prodaju hrane.\nSet mera predviđa i da se u svim javnim zatvorenim prostorima, odnosno objektima, kao i u svim privrednim subjektima koji obavlјaju delatnost u trgovinskim formatima (tržni centri, hipermarket, supermarket, mini market...), ugostitelјskim objektima, baštama i drugim objektima gde se vrši prodaja robe i pružanje usluga, ograničava broj lica koja mogu biti istovremeno prisutna u objektu, tako da na svaka 4 m2 može biti prisutno jedno lice.\nU situaciji kada se i dalјe svi zajedno borimo protiv virusa koji je pokorio čitavu planetu, nepohodno je da imamo balans između trenutne epidemiološke situacije, zdravlјa i svesti lјudi, ali i ekonomije i privrednih aktivnosti sa druge strane, navodi se u saopštenju.\nMeđutim, ukoliko se pokaže da trenutne mere ne daju rezultate, iste će, u kratkom roku, biti izvesno pooštrene, navodi se u saopštenju.


Bugarska: EBRD savetuje KEVR o regulaciji cena na tržištu električne energije - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Bugarska: EBRD savetuje KEVR o regulaciji cena na tržištu električne energije\nBugarska: EBRD savetuje KEVR o regulaciji cena na tržištu električne energije\n1. February 2019. / Region energetika\nVlada Bugarske odobrila je nacrt sporazuma između Regulatorne komisije za energetiku KEVR i Evropske banke za obnovu i razvoj, EBRD. U skladu sa sporazumom, EBRD će obezbediti konsultantske usluge u oblasti unapređenja analitičkih i tehničkih kapaciteta, kao i regulacije cena i efikasnosti tržišta električne energije, saopštila je Vlada.\nU skladu sa sporazumom, biće pripremljena metodologija za monitoring tržišta, troškova i koristi investicionih projekata, kapitalnih i operativnih troškova umreženih kompanija u regulatorne svrhe, kao i metodologija za povezivanje regulisanih prihoda sa pokazateljima efikasnosti i kvaliteta usluga. Predviđeno je da se razvije kapacitet regulatora za sprovođenje inspekcija, preuzimanje elektronskih dokaza, rešavanje sporova i žalbi kompanija, kao i druga proceduralna i pravna pitanja.\nProjekat predviđa pregled i analizu zakonodavstva i izradu predloga regulatornih promena u cilju unapređenja regulatornog okvira tržišta električne energije i regulatornih aktivnosti KEVR-a.


Socijalne mreže - Blic Online\nDA LI GA SE SEĆATE? On je mnogima bio prvi virtuelni prijatelj, a evo šta sada radi\nSvaki korisnik koji bi se priključio "Majspejsu" automatski je postajao prijatelj sa Timom Andersonom (44), suosnivačem ove društvene mreže.\nUticajan tviteraš - tim se dičim\nUloga pravilne ishrane za vreme štrajka glađu, tvitnuo je @sloba_milosevic posle teksta u “Blicu” o naučnim radovima predsednika Tomislava Nikolića.\nJeremića najviše prate na Tviteru\nAko je suditi po broju tvitova, među najaktivnijim političarima na Tviteru su Gordana Čomić (DS) i njen stranački kolega Dragan Šutanovac.\nU Srbiji ne postoje osnovni preduslovi za bezbednost dece na internetu, počev od neadekvatnih zakonskih sankcija do nepostojanja preventivnih mera, pokazalo je istraživanje koje je sprovela institucija Pokrajinskog ombudsmana.\nAkcije Tvitera 26-28 dolara, ukupna vrednost do 14 milijardi\nAkcije Tvitera koje će se uskoro naći na berzi, mogle bi da se kreću u rasponu od 26 do 28 dolara, a vrednost cele kompanije bi mogla da dostigne 14 milijardi dolara, piše Ju Es Ej Tudej.\n"Beba lubenica" u Kini hit na društvenim mrežama\nKina je već nekoliko sedmica na udaru toplotnog talasa. U Šangaju, gde temperature svakodnevno dostižu skoro 40 stepeni Celzijusa, vlada zagušljiva vrućina koja je izazvala smrt najmanje 10 osoba.\nNakon što su Albanci sa Kosova stvorili trend na Tviteru sa rečima "Mrzim Srbiju i srpski narod" napisanim na engleskom, srpski tviteraši su rešili da im uzvrate rečenicom "Srbi ne mrze nikoga", koja se trenutno nalazi u vrhu najpopularnijih haštagova.\nDruštvene mreže podstiču tinejdžere na seks bez obaveza\nIstraživanje britanskih stručnjaka upozorava da tinejdžeri sve češće koriste društvene mreže kako bi upražnjavali seks bez obaveza. Istraživanja “Korišćenje tehnologije u vezama” su sproveli stručnjaci sa univerziteta Plimut i stručnjaci iz Centra za bezbednost na internetu Ujedinjenog Kraljevstva.\nPočeo je Peti B-link festival\nBEOGRAD - U galeriji "O3one" je počeo peti festival novih komunikacija B-link, ove godine pod nazivom "Face2Face" i trajaće do 19. decembra.\nBeogradski festival novih komunikacija "B-link" počinje sutra\nJubilarni, 5. Beogradski festival novih komunikacija ''B-link'', pod nazivom ''Fejs-tu-fejs'' (Face2Face), počeće sutra i trajaće do nedelje, 19. decembra u galeriji ''O3one''.\nPratite decu na „Fejsbuku“\nBiti “Fejsbuk” prijatelj svom detetu ili ne veliko je pitanje s kojim se suočavaju roditelji tinejdžera koji imaju profil na ovoj društvenoj mreži.\nKao da se nije desilo ako nije na Tviteru\nU Americi je Tviter mnogo popularnija društvena mreža od Fejsbuka, i gotovo da ne postoji poznata ličnost koja nema svoj Tviter nalog.\nVirtuelna ljubav mač sa dve oštrice\nModeran način života doveo je do nedostatka vremena, usmerenosti na posao i kretanja u uskom krugu prijatelja, pa je traženje partnera preko interneta postalo lakše. Ipak, da li je prezaposlenost jedini razlog odabira virtuelnog sveta za upoznavanje i druženje ili tu ima još nešto, objašnjava Marjan Tošić, psiholog i psihološki savetnik u Udruženju psiholoških savetnika Srbije.\nŠef „Gugla“ upozorava na opasnosti „Fejsbuka“\nErik Šmit, izvršni direktor „Gugla“, upozorio je da će korisnici socijalnih sajtova kao što je „Fejsbuk“ možda morati da promene ime da bi pobegli od svoje lakomislene sajberprošlosti. Šmit je istakao da ogromna količina pojedinosti koje mladi korisnici objavljuju na internetu može da im oteža zapošljavanje u budućnosti.\nTipsarević se navukao na „Tviter“\nVirtuelni svet je poslednjih godina sve više uzeo maha, te milioni korisnika društvenih mreža poput „Fejsbuka“ i „Tvitera“ svakodnevno žive taj „drugi“ svet. Ovaj trend je obuzeo sve širom planete, pa i našeg popularnog tenisera Janka Tiparevića, koji u poslednje vreme po nekoliko puta na dan ističe kako živi život.\nBeograd na „fejsbuku“\nTuristička organizacija Beograda, u okviru promocije grada, otvorila je profile pod nazivom „Visit Belgrade“ na društvenim sajtovima “facebook”, “flickr”, “wayn” i “twitter”. Ideja je da se na ovaj način što veći broj ljudi upozna sa atrakcijama glavnog grada i poveća broj turista, ali i da sami Beograđani kažu šta im se dopada ili ne dopada u svom gradu.\nNajžešće sukobe snimao amaterskom kamerom\nČudan splet životnih okolnosti stvorio je od mladog nemačkog studenta Florijana Vitulskog legendu internet socijalnih mreža. Od 23-godišnjaka čiji je taksi presrela iranska tajna policija dok je bežao pred nemirima u Teheranu nastao je neustrašivi izveštač, amater koji se sa kamericom i telefonom spušta u sam centar sukoba širom sveta, kako bi na svom blogu objavio istinu.