Grčka otvara kancelarije za pomoć zaduženim građanima : Inkluzija\nGrčke vlasti otvoriće do kraja juna 120 kancelarija u kojima će zaduženi građani moći da dobiju savet kako da reše pitanje dugovanja bankama, a prva kancelarija će biti otvorena ove nedelje u blizini Atine. Dug Grka prema bankama, koji pre svega potiče od zajmova za stan ili potrošnju, povećao se tokom sedam godina krize na oko 20 milijardi evra. Istovremeno, funkcioneri Međunarodnog monetarnog fonda indirektno su upozorili zonu evra da Grčkoj treba olakšati otplatu duga, jer bi i ta zemlja i njeni poverioci mogli da izgube “više nego da su na vreme prihvatili stvarnost”.\nPrva kancelarija u kojoj će građani moći da dobiju savete u vezi s dugom, biće otvorena 28. februara u blizini Atine, rekao je predstavnik za odnose s medijima u vladinom Sekretarijatu za pitanje privatnog duga Haris Savidis za AFP.\nOn je dodao da će u kancelarijama raditi 240 službenika i da će one biti formirane po ugledu na kancelarije koji već postoje u irskoj, Italiji i Portugaliji.\nDo kraja godine biće otvoreno još 30 drugih kancelarija, neke vrste “habova”, u kojima će građani dobijati savete i smernice i u kojima će zahvaljujući fondovima EU biti zaposleni i pravnici i ekonomisti.\nU planu je da 40.000 građana dobije pomoć u kancelarijama, dok bi 1.800.000 građana trebalo da dobije savet preko elektronske platforme koja će početi da radi 28. februara, rekao je zvaničnik nadležan za pomoć građanima Fotis Kormusis.\nPrivatni dug u Grčkoj je 2016. dostigao 240 milijardi evra, što je 133% bruto domaćeg proizvoda, a 45% neplaćenih dugova otpada na preduzeća. Taj dug otežava prviredni rast i u Grčkoj je nedavno donet zakon o resturkturiranju loših dugova.\nFunkcioneri MMF pozivaju na ublažavanje grčkog duga\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) je 23. februara indirektno pozvao zonu evra da ublaži grčki dug i “prihvati realnost”, upozorivši da se ne treba pretvarati da nesolventna zemlja može da otplati dug.\n“Pretvaranje da nenaplativ dug može biti otplaćen samo će podriti napore za prilagođavanje dužnika i završiće se tako što će obe strane izgubiti više nego da su na vreme prihvatile stvarnost”, ocenila su tri visoka funcionera MMF-a u tekstu koji se direktno ne odnosi na grčki dug, ali mnogo toga navodi na to.\nVeć mesecima MMF poziva zonu evra da restrukturira grčki dug kako bi bio na “održivom nivou” i time uslovljava svoje učeše u planu pomoći koje je Brisel odobrio Atini na leto 2015.\nTa finansijska institucija je, međutim, naišla na otpor više evorpskih zemalja, pre svega Nemačke, koje osporavaju njena alarmantna predviđanja i odbijaju da odobre Atini nove olakšice.\nEvropljani su do sada dali uopšteno obećanje da bi eventualno mogli da razmotre restrukturiranje duga pod uslovom da Grčka nastavi da ispunjava svoje obaveze na planu reformi.\nTri funkcionera MMF-a, uključujući glavnog ekonomistu Morisa Obstfelda i šefa odeljenja za Evropu Poul Tomsen, ocenila su na svom blogu da sada treba pružiti “dovoljno kredibilno” obećanje o mogućnosti restrukturiranja duga u situacijama sličnim grčkoj.\n“Vrlo neodređeno obećanje pojačava neizvesnost, posebno na finansijskim tržištima, kao i u pogledu mogućnosti ublažavanja duga, i tako umanjuje šanse za uspeh programa (pomoći)”, ocenili su oni vodeći računa da ne pomenu poimence Grčku.\nKako navodi AFP, čini se da trojica stručnjaka dovode u pitanje evropsku strategiju koja se sastoji od uslovljavanja ublažavanje grčkog duga striktnim budžetskim ciljevima, pre svega dostizanjem primarnog suficita bez finansiranja duga od 3,5% BDP. Stručnjaci MMF smatraju da takav cilj nije moguće ostvariti.\n“Ako prihvatimo da se ublažavanje duga uslovljava budžetskim ciljevima… onda ti ciljevi treba da budu realni kako bi strategija za dug bila kredibilna”, ocenili su oni.\nAFP ocenjuje da ovaj tekst potvrđuje da i dalje postoje neslaganja između MMF-a i zone evra. Posle sastanka Evrogrupe o Grčkoj 20. februara MMF je pozdravio napredak na planu reformi i ponovio da je potrebno “ublažiti razlike u vezi sa drugim važnim pitanjima”.\nIzvor: AFP, preuzeto sa www.euractiv.rs


Nerešen status Kosova najveća pretnja za Srbiju\nM. K. 6. decembra 2017. 07:32\nNajveći bezbednosni rizik Srbije je nerešen status južne pokrajine i njena jednostrano proglašena nezavisnost, upozorava načelnik Generalštava Vojske Srbije general Ljubiša Diković, te najavljuje da će biti formirane posebne jedinice specijalaca za krizne situacije.\n„Terorizam je svetski neprijatelj broj jedan, koji pođednako preti i nama. Formiraćemo zato opremljene, obučene i efikasne oružane snage, koje će biti snažan faktor odvraćanja u svim bezbednosnim izazovima“, rekao je Diković u intervjuu za sutrašnje „Večernje novosti“.\nOn je naglasio da je Vojska Srbije potpuno spremna da zaštiti svoje građane od svih pretnji i opasnosti.\nNa pitanje šta podrazumeva bolja organizacija snaga za brzo reagovanje, Diković podseća da je nekada postojao korpus specijalnih jedinica, koji je rasformiran 1999. godine.\n„Za rešavanje svih bezbednosnih izazova danas su nam preko potrebne snage koje mogu da za rekordno kratko vreme reše problem i spreče njegovo širenje“, rekao je Diković.\nJoš jedna država povlači priznanje Kosova?\nOfanziva Berlina: Nemci ne prepuštaju Kosovo Americi\nNa Balkanu postoji veliki rizik od izazivanja sukoba, upozorio je on, te je naveo da je važno da Srbija raspolaže jedinicama koje mogu da efikasno reaguju u kriznim situacijama.\n„Napravićemo zato veću formaciju ovih snaga. Biće najbolje opremljene i podržane helikopterskim jedinicama. To je i razlog za nabavku helikoptera, koje ćemo naoružati i opremiti za borbena dejstva“, rekao je Diković.\nIstovremeno je izrazio želju da će Srbija nabaviti PVO sisteme, „ali samo prema potrebama“. Plan je, dodao je, da se uz sistem „Neva“ i modernizaciju raketa „kub“ nabavi i neki od modernijih raketnih sistema.\n„Naš cilj je da uvek budemo spremni da zaštitmo vazdušni prostor Srbije u miru, ali i da se osposobimo za nanošenje udarca potencijalnom agresoru“, rekao je Diković.\nOn je naglasio da je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću stalo do toga da Srbija ima odlično opremljenu i obučenu vojsku spremnu da odgovori na svaki pokušaj ugrožavana bezbednosti građana.\nPovodom najave masovne stanogradnje za pripadnike sektora bezbednosti, Diković smatra da će izgradnja 30.000 stanova biti snažan stimulans za sve koji planiraju da se zaposle u Vojsci Srbije, ali i da će rešiti jedan od najvećih problema vojske.\n„Ne smemo dozvoliti da ljudi iz sistema odbrane napuštaju vojsku bez krova nad glavom. Izgranja stanova, uz porast zarada i poboljšanje sveukupnog statisa učiniće nas ponovo poželjnim poslodavcem među mladim i ambicioznim ljudima“, rekao je Diković.\nKomentarišući to što je nedavno na Vojnoj akademiji rekao da nije verovao da će doći vreme da se otvoreno i iskreno govori o ratu 1999. godine, Diković je ponovio da ni on ni njegove kolege oficiri nisu očekivali da će moći javno da o tome govore, čak ni u naučnim ustanovama.\n„Zaista nisam verovao ni da ću dočekati da država na najvišem nivou podigne spomenik vojniku koji je dao život u odbrani zemlje. To sam međutim doživeo u Debeljači, gde je otkrivena bista junaku sa Košara, Tiboru Cerni“, rekao je Diković.\nNaglasio je da je obaveza „svih nas“ prema poginulima da ih se sećamo „jer su izgubili život boraći se za slobodu i opšti boljitak“.\n„Imati ljude koji su se borili protiv NATO i koji raspolažu tim iskustvom, a ne preneti ga na mlađe koji se bave istim zanatom – bila bi velika šteta. Ta vrsta znanja, uostalom, važna je i stranim zemljama koje se i danas interesuju o metodama naše borbe protiv NATO“, ukazao je Diković.\nSSP Zrenjanin traži od premijerke Srbije da zaustavi posao s firmom za…\nNovaković (NS): Gradonačelnik Novog Sada pravi kriminalne kombinacije…\nRadikali pitali po kom kriterijumu se zakoni stavljaju na dnevni red\nJuratović: Srbija može u EU i pre 2025, ali ne s ovakvim medijima i…\nJeremić: U bojkotu je cela prava opozicija, ko se premišlja,…\nNovaković (NS): Gradonačelnik Novog Sada pravi kriminalne…\nPastor i Gojković: Lokalni i pokrajinski izbori biće…\nJuratović: Srbija može u EU i pre 2025, ali ne s ovakvim…\nRadikali pitali po kom kriterijumu se zakoni stavljaju na…


Pogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Otterburn Hall Hotel: Datum dolaska :\n70 soba/e svih kategorija (od soba tipa Deluxe Double Room in Main House do soba tipa Room), Otterburn Hall Hotel nudi cene koje se kreću od 8 927 dinar - Srbija .Stil hotela Otterburn Hall Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače. Nalazi se u ulici Otterburn, pozicija mu je severozapad za grad Otterburn, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 6 od 10.Do aerodroma Newcastle možete da stignete kolima za 78 minuta (aerodrom je udaljen 39 kilomet(a)ra od hotela).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ima brzu internet konekciju.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer whirlpool. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.\nOtterburn Hall Hotel tip(ovi):\nBežični internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Otterburn)\nStil hotela Otterburn Hall Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Besplatan parking. Na 35 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Ott\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Hexham. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica. Pozicija ovog hotel\nProverite cene i raspoloživost za Otterburn Hall Hotel: Datum dolaska :


Početak kraja mentol cigareta u SAD i aromatizovanih tečnosti za 'elektronske cigarete' | Novine Toronto\nMasačusets je prva savezna država SAD koja je trajno zabranila prodaju aromatizovanih tečnosti za "elektronske cigarete" i aromatizovanih duvanskih proizvoda, uključujući popularne mentol cigarete.\nPredsednik Donald Tramp već mesecima obećava da će odobriti opštu zabranu upotrebe većine aromatizovanih tečnosti za "e-cigarete" u SAD. Ali, poslednjih nedelja njegova administracija je otkazala čak i najavu takve zabrane, a Tramp je rekao da će se umesto toga sastati s predstavnicima proizvođača "e-cigareta" i s medicinskim stručnjacima.\n"Sasvim je jasno da uskoro neće biti federalne odluke o tome", rekao je guverener Masačusetsa, a "pošto toga nema, morali smo mi da delujemo".\nUdruženja trgovaca maloprodaje koja su se usprotivila zabrani, kažu da će ona nesrazmerno pogoditi "obojeno stanovništvo" i koštati državu stotine miliona dolara poreskog prihoda.\nNovi zakon Masačusetsa uvodi akcizu od 75 odsto na sve proizvode za "e-cigarete" i zahteva da zdravstveno osiguranje, uključujući državno, plaća stručnu pomoć građanima za prestanak pušenja duvana.\nZbog zdravstvenih posledica "e-cigareta", uključujući smrtne slučajeve čiji se uzrok još istražuje, guverner Bejker je u septembru proglasio "zdravstveno vanredno stanje" i naredio privremenu zabranu prodaje svih proizvoda za "e-cigarete" - aromatizovanih ili ne. Bejker je rekao da će tu zabranu zadržati do 11. decembra, dok njegova administracija ne spremi dodatne propise.


UNHCR zabrinut zbog porasta broja izbeglica na granicama\nUNHCR je danas izrazio zabrinutost zbog restriktivnih pravila u odredjenom broju evropskih zemalja koje nameću dodatne nepotrebne patnje izbeglicama i tražiocima azila širom Evrope, stvarajući haos na nekoliko državnih granica i poseban pritisak na Grčku.\nAustrija je 17. februara objavila da će uvesti dnevno ograničenje od 3.200 osoba za ulazak na njenu teritoriju i primati samo 80 novih zahteva za azil dnevno. Slovenija se povela tim primerom i najavila slično ograničenje prelaska njenih granica.\nUz to, 18. februara, direktori policija Austrije, Slovenije, Hrvatske, Srbije i Makedonije izdali su saopštenje o dogovoru da zajednički profilišu i registruju izbeglice na granici Makedonije i Grčke, kao i da preduzmu niz dodatnih aktivnosti usmerenih na upravljanje tom situacijom.\nUNHCR navodi da “koordinirane aktivnosti mogu pomoći u upravljanju migratornim tokom”, ali da je različita interpretacija saopštenje dovela “do porasta rizika skopčanih sa zaštitom izbeglica i tražilaca azila, naročito onih sa posebnim potrebama poput dece bez roditeljske pratnje i dece odvojene od roditelja, a u pratnji drugih odraslih osoba”.\nDodaje se da je sporno odsustvo uredne registracije u skladu s evropskim i medjunarodnim standardima, odabir ljudi na osnovu nacionalne pripadnosti i drugih kriterijuma a ne potrebe za pravnom zaštitom, dok se ljudi ostavljaju na otvorenom po jako hladnom vremenu i izloženi su riziku od nasilja i eksploatacije u rukama krijumčara.\nUNHCR je upozorio da takva praksa takodje podriva i prošlonedeljne zaključke Evropskog saveta da ljudi moraju podneti zahtev za azil onda kada stignu do neke zemlje EU da bi mogli da udju bez odgovarajućih putnih dokumenata u EU.\nDomino efekat dnevnih kvota Austrije i Slovenije i njihov zajednički pristup s Hrvatskom, Srbijom i Makedonijom već je doveo do “gomilanja” izbeglica, tražilaca azila i migranata u Grčkoj i Makedoniji gde se za blizu 700 ljudi, uglavnom državljana Avganistana, ne dozvoljava prijem u Srbiju, piše u saopštenju.\nPrema UNHCR, države moraju obavestiti izbeglice i tražioce azila o svojim procedurama i dati jasne informacije o kriterijumima za pristup teritoriji, azilu ili povratku, u skladu s važećim zakonima.\nUNHCR je naveo da se stiče utisak da se neke evropske zemlje više usredsredjuju na to kako da ne dozvole izbeglicama i migrantima pristup njihovoj terotoriji, dodavši da neke države prebaciju problem na one posle njih umesto da istinski pokušaju da podele odgovornost i budu solidarne jedna sa drugom i sa onima kojima je potrebna zaštita.


Mjere za unapređenje sistema zaštite i spasavanja građana @ InfoBijeljina \nMjere za unapređenje sistema zaštite i spasavanja građana\nGradska uprava Bijeljine predstaviće Skupštini grada prijedlog mjera za unapređenje sistema zaštite i spasavanja, kojim se u ovoj godini planira značajno materijalno i kadrovsko jačanje Civilne zaštite.\nZa nabavku ribarskih čizama, kombinezona i ronilačke opreme za Civilnu zaštitu iz gradskog budžeta predviđeno je 25.000 KM, a za izradu i realizaciju godišnjeg plana i programa obučavanja Štaba za vanredne situacije, jedinica civilne zaštite i povjerenika zaštite i spasavanja 6.500 KM.\nMeđu predloženim mjerama, koje će Skupština grada razmotriti 23. jula, navedeno je i kadrovsko jačanje Odsjeka za civilnu zaštitu prijemom jednog izvršioca na poslovima organizacije i planiranja, te nabavka terenskog vozila za Civilnu zaštitu.\nPotrebno je i formacijsko jačanje specijalizovanih jedinica Civilne zaštite za zaštitu od poplava i nesreća na vodi u mjesnim zajednicama. Nova ovakva jedinica trebalo bi da bude formirana u naselju Ostojićevo, a vod opšte namjene pri Gradskoj upravi.\nMeđu mjerama za jačanje sistema zaštite i spasavanja građana navedeni su i veliki vodoprivredni projekti, kao što je izrada idejnog i glavnog projekta za uređenje donjeg toka rijeke Janje od ušća u rijeku Drinu, uzvodno na dionici od osam kilometara, koji će se finansirati iz budžeta grada.\nOsim toga, Javna ustanova "Vode Srpske" do kraja godine treba da sanira glavni obodni kanal – zapad izgradnjom potpornih zidova, nasip rijeke Save uz crpnu stanicu "Topolovac", da obavi radove na gravitacionom ispustu "Begov put" i nadvisi savski nasip na Rači dužinom od 3,5 kilometra, što su projekti koje finansira Vlada Republike Srpske iz kredita Evropske investicione banke.\nU ovoj godini predviđena je i zajednička obuka Teritorijalne vatrogasne jedinice, jedinice Civilne zaštite za zaštitu i spašavanje od požara, kao i nabavka vatrogasnog vozila sa teleskopskom rukom, za šta je u gradskom budžetu i Vatrogasnoim savezu neophodno obezbijediti 680.000 KM.\nGradski odbornici će razmotriti i dugoročne, kontinuirane mjere za opremanje jedinica za zaštitu od poplava u naredne tri godine, među kojima je nabavka prikolica za čamce, osam ronilačkih kompleta, 150 pari ribarskih čizama, 150 komada ribarskih kombinezona, pet vanbrodskih motora od 10 konjskih snaga i pet aluminijumskih čamaca.\nJedna od mjera za jačanje sistema zaštite i spasavanja u gradu je i unapređivanje koordinacije i komunikacije prilikom izrade planova za djelovanje u elementarnim nepogodama i drugim nesrećama između Civilne zaštite, Doma zdravlja, Opšte bolnice, Zdravstveno sanitarne inspekcije, policije, Oružanih snaga BiH i medija.\nDugoročno je neohodno da se obavlja održavanje postojećih kanala i drugih vodotoka u nadležnosti grada, da se zabrani izgradnja na zemljištu koje je podložno klizištu, te da se izrade projekti sanacije na postojećim klizištima i da se sanira klizište na lokaciji "Šubarića brdo" u Velikoj Obarskoj.\nFinanisranje ovih projekata, čija je realizacija predviđena do 2018. godine, planirano je iz budžeta grada i iz donatorskih sredstava.\nVeliki vodoprivredni radovi, koji bi trabalo da budu obavljeni 2016. godine na području Bijeljine, su i realizacija projekta "Aktivno upravljanje vodama na kanalu Dašnica", na lokalitetu spoja sa Majevičkim obodnim kanalom, koji realizuju "Vode Srpske" i gradska uprava, a finansira Vlada iz Fonda solidarnosti za obnovu Republike Srpske.\nMeđu projektima za narednu godinu je i sanacija korita rijeke Lukavac na području mjesnih zajednica Magnojević, Vršani, Donja Bukovica i Novi, vrijednosti 300.000 KM, sanacija oštećenja obaloutvrde rijeke Drine na lokalitetu "Holandija" u Janji i nastavak izdizanja puta na lokalitetu "Orlovo polje" dužinom od tri kilometra, vrijednosti 1,4 miliona KM.\nIzgradnja lijevog drinskog nasipa po fazama navedena je kao cilj za naredne tri godine, koji novcem iz kredita Svjetske banke, treba da realizuju Vlada Republike Srpske, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srpske, "Vode Srpske" i Gradska uprava.\nMeđu ciljevima, koji su postavljeni do 2018. godine, jeste i izgradnja sistema za navodnjavanje i zaštitu od suša, koje će finsnsirati Vlada Republike Srpske i grad Bijeljina.\nMjera i aktivnosti za unapređenje sistema zaštite i spasavanja proizilaze iz dokumenta "Procjena ugroženosti grada Bijeljina od elementarne nepogode i druge nesreće", koji je u martu usvojila Skupština grada.\nU dokumentu o procjeni rizika za grad se navodi da Bijeljina ima ukupno 133 kilometra vodotoka, od čega je Sava na sjevernom području dužinom od 34,2 kilometra i njena najveća pritoka Drina na istočnom području grada dužinom od 48 kilometara.\nOd poplava je potencijalno ugroženo 50.000 stanovnika koji žive uz vodotoke.


Međuinstitucionalna saradnja – od ključnog značaja za jačanje izbornih procesa – CIK\nPredsednica Centralne Izborne Komisije, Valdete Daka i Glavni Izvršni Službenik Sekretarijata CIK-a, Enis Halimi prisustvovali su na radnom sastanku koji je organizovala Misija OEBS-a na Kosovu na temu “Lekcije stečene od strane pravosudni organi i Organi Upravljanja Izbori za izbore 2017 “.\nNa ovom radnom sastanku učestvovao je i Šef misije OEBS-a na Kosovu, ambasador Jan Braathu i rukovodioci i predstavnici institucija: Nehat Idrizi – predsedavajući Sudskog veća Kosova; Afrim Ahmeti – direktor Odeljenja za operacije u Kosovskoj policiji; Laura Pula – Tužilac u kancelariji glavnog državnog tužioca; Gyltene Sylejmani – predsedavajuća Izbornog Panela za Žalbe i Predstavke.\nU uvodnom govoru, predsednica Daka je rekla da “naše zajedničko prisustvo ovde predstavlja znak naše posvećenosti i angažovanja za ostvarivanje ovih ciljeve (verodostojnost u izbornom procesu, ostvarenje sa njegovim integritetom, povećanje odaziva birača, promocija prava i osnovnih sloboda građana garantovanih Ustavom Republike Kosovo) i u tom pogledu služi i Spotazum o Saradnji potpisan između institucija koje mi upravljamo “, rekla je Daka.\nOna je dalje dodala da treba nastaviti jačati buduće izborne procese, povećati sigurnost, sprečiti nepravilnosti koje mogu nastati koje mogu biti od suštinskog značaja za međuinstitucionalnu saradnju.


Prehrambena struka — Srednja medicinska i IT gimnazija\nKursevi i obuke Prehrambena struka\nPredviđeno je nastavnim planom da kandidati pohađaju i predavanja i praksu, te da nauče koje vrste bureka postoje, ali i na koji način se pripremaju. U potpunosti će ovladati i procesom pečenja bureka, a naučiće i da koriste potreban alat.\nBudući da se pravila međunarodno priznatog HACCP standarda primenjuju u ovoj oblasti, sa njima će svakako biti upoznati polaznici edukacije, a takođe će ovladati znanjima vezano za proizvodnju, kao i za dekoraciju različitih vrsta slatkiša.\nKurs i obuka za medara\nNa nastavi će biti govora o osnovnim osobenostima meda, a polaznici će se upoznati i sa brojnim proizvodima koji se od njega dobijaju. Svakako će upoznati i pravila HACCP standarda, te će teorijski i praktično ovladati procesom proizvodnje.\nKurs i obuka za mesara\nPolaznici će da budu upoznati sa podelom namirnica životinjskog porekla i sa različitim proizvodima koji se od njih dobijaju, a naučiće i kako se vrši priprema životinja za klanje, te kako se prema kvalitetu deklarišu meso i mesni proizvodi.\nPrvenstveno će polaznici da nauče koje obaveze ima osoba sertifkovana za pomenuto zanimanje, a upoznaće se na predavanjima i kroz praksi sa procesom proizvodnje kako mleka, tako i brojnih mlečnih proizvoda i sa načinom njihovog čuvanja.\nKurs i obuka za mlinara\nSvaki polaznik će pohađati teorijski i praktični deo, a prvenstveno će upoznati osnovne odredbe HACCP standarda. Svakako će se detaljno upoznati i sa svim onim pravilima, koja se moraju poštovati prilikom prerade različitih vrsta žitarica.\nUz predavanja, polaznici će prisustvovati i praksi, te će se upoznati sa korišćenjem različitih sirovina i sa načinom njihove upotrebe u ovoj industriji. Takođe će naučiti da izrađuju testa različite vrste, a ovladaće i postupkom pečenja.\nPolaznici će pohađati predavanja, pa onda će pristupiti i praktičnom delu edukacije, te će svakako ovladati i svim koracima koji se maksimalno moraju ispoštovati kada se vrši prerada duvana, a upoznaće i različite vrste duvanskih proizvoda.\nSa svim segmentima koje podrazumeva proces prerade povrća i voća će se upoznati polaznici navedene edukacije, a naučiće da koriste i brojne mašine, kao i posebne vrste tehnologija, te će imati obavezu da prisustvuju i predavanjima i praksi.\nPredviđeno je da se polaznici upoznaju sa vrstama plastenika i staklenika, te da teorijski i praktično nauče kako se oni postavljaju. Takođe će biti upoznati i sa korišćenjem alata i specijalnih mašina, a naučiće i kako se bilje štiti.\nKurs i obuka za proizvođača alkoholnih pića\nPored toga što će polaznicima biti prezentovane osnovne odredbe HACCP standarda, takođe će se upoznati i sa različitim vrstama alkoholnih pića. Nakon teorijskog dela, pohađaće praksu, gde će sva ta znanja moći da primene na pravilan način.\nNa početku edukacije će polaznicima biti predstavljene osnovne grupe bezalkoholnih pića i njihove osobine. A predviđeno je da se kako na predavanjima, tako i tokom praktičnog rada upoznaju sa celokupnim procesom proizvodnje svakoga od njih.\nKurs i obuka za proizvođača piva\nTokom nastave će se polaznici upoznati sa osnovnim sirovinama, odnosno sa osobinama hmelja, kvasa i ječma, te će im detaljno na predavanjima, a posle i na praksi biti objašnjeno kako se proizvodi pivo i koje se mašine tom prilikom koriste.\nRukovodeći se time da se sve više ljudi opredeljuje da izvrši ili dokvalifikaciju ili prekvalifikaciju za neko od zanimanja u ovoj struci, ova škola nudi oba programa, ali i stručno osposobljavanje za konkretni obrazovni profil. Svakako se obuke i kursevi u okviru kategorije prehrambena struka mogu pohađati i u skladu sa pravilima koja definiše redovno školovanje, ali je isto tako dostupna i opcija vanrednog pohađanja nastave.\nSvi oni kandidati koji su se školovali za neki obrazovni profil drugog ili trećeg stepena, imaju mogućnost da pristupe programu dokvalifikacije i na taj način zvanično steknu diplomu za neko od ponuđenih zanimanja u okviru prehrambene struke, a koje je trećeg ili četvrtog stepena, što isključivo sve zavisi od nivoa prethodnog stečenih kvalifikacija. Program koji se odnosi na prekvalifikaciju je, zapravo namenjen osobama koje žele da rade u ovoj struci, a istovremeno poseduju i priznatu diplomu za neki obrazovni profil, koji mora da bude istog stepena.\nBudući da je na teritoriji naše zemlje samo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja nadležno za definisanje nastavnog programa, to moramo naglasiti da se svaki kurs i obuka za zanimanja prehrambene struke prema tim pravilima i organizuje.\nVažno je istaći da je dostupan veliki broj edukacija za obrazovne profile u ovoj oblasti, a između ostalog se organizuju kursevi i obuke za prerađivača duvana, te za prerađivača voća i povrća, kao i za mlekara. U slučaju da neko želi da se upozna sa tim kako funkcioniše proizvodnja sadnog materijala u plastenicima, svakako ima mogućnost da pohađa specijalizovani seminar i postane vlasnik zvanično priznate diplome za konkretno zanimanje.\nSem toga, dostupna je i obuka i kurs za buregdžiju, kao i edukacija kroz koju polaznici stiču zvanje pekar ili mesar, a organizuje se i stručni seminar, koji zainteresovanim licima omogućuje da steknu sertifikat za konditora.\nSpecijalizovane obuke i kursevi za zanimanja u kategoriji prehrambena struka pružaju priliku osobama koje su zainteresovane da se sertifikuju kako za proizvođača alkoholnih pića, tako i za proizvođača bezalkoholnih pića. A u zvaničnoj ponudi je i specijalizovani kurs i obuka za proizvođača piva, te je dostupna i opcija za sticanje pravno validnog sertifikata za medara, ali i za zanimanje mlinar.\nPotrebno je reći i to da ova obrazovna institucija sarađuje sa vrhunskim stručnjacima, to jest sa privatnim preduzetnicima i firmama, u okviru kojih su stalno zaposlena lica koja poseduju diplome za zanimanja prehrambene struke, te da oni učestvuju i u sprovođenju praktične nastave, koju podrazumevaju svi kursevi i obuke da konkretnu grupu zanimanja. Takođe je predviđeno i pohađanje predavanja, a teorijski deo edukacije sprovodi se ili online, kada se od polaznika zahteva posedovanje kompjutera ili u skladu sa klasičnim principom, što podrazumeva sprovođenje nastave u prostorijama ove škole. Važno je da svi prijavljeni imaju na umu činjenicu da se teorijski deo, koji svaka stručna obuka i kurs u okviru kategorije prehrambena struka uključuje, organizuje na jedan od tri načina, što znači da prijavljeni imaju mogućnost izbora između praćenja nastave u paru, odnosno individualno ili u grupi.\nJoš je ostalo da kažemo i to da će svaki kandidat po uspešnom završetku odabranog seminara i zvanično da postane vlasnik diplome za zanimanje koje odabere. A vrlo je važno napomenuti da je u pitanju dokument koji je svakako validan i priznat sa pravnog stanovišta, te njegov vlasnik ima pravo da ga u različitim situacijama koristi. Prvenstveno se svakom kandidatu savetuje da zahteva njegovo upisivanje u zvanični radni dosije, a što se od skora može izvršiti isključivo pri Nacionalnoj službi za zapošljavanje, budući da njeni zaposleni jedino za to i imaju nadležnost. Takođe bi kandidati trebalo u svoju radnu biografiju da unesu informaciju o posedovanju diplome za izabrano zanimanje u okviru ove struke, te svakako treba prilikom konkurisanja na određeni oglas za posao da ga pruže na uvid potencijalnom poslodavcu i da tako dokažu da su u skladu sa zakonskim odredbama kvalifikovani za bavljenje tim poslom.


Press Online :: Biznis :: Premijerka na Investicionom samitu: Fantastična 2017.\nPremijerka na Investicionom samitu: Fantastična 2017.\nLONDON - Premijerka Ana Brnabić ocenila je danas da je za Srbiju 2017. godina bila fantastična uz više stranih investicija nego u ostatku regiona.\n"Imali smo fantastičnu 2017. godinu u kojoj je bilo 2,6 milijardi evra direktnih stanih investicija", kazala je ona na investicionom samitu za Zapadni Balkan Evropske banke za obnovu i razvoj u Londonu.\nUpitana o prednostima za investitore u Srbiji, Brnabić je podsetila da je Srbija upravo uspešno okončala aranžman sa MMF uz ocenu te finansijske institucije da je situacija u zemlji znatno poboljšana i da je postignuta makroekonomska stabilnost.\n"Mi sada imamo osnovu za rast i očekujemo da taj rast bude dinamičniji od dosadašnjeg", rekla je ona i dodala da je javnu dug smanjen da 57 odsto BDP, da je nezaposlenost unutar planiranog okvira i da su sve relevantne finansijske agencije dale Srbiji bolji kreditni rejting.\nGovoreći o prioritetima Brnabić je rekla da je digitalizacija na prvom mestu ali da su među prioritetima putna i energetska infrastruktura.\n"Digitalizacija je apsolutno prioritet broj jedan i u privatnom i u javnom sektoru pružanjem elektronskih usluga za građane i za firme", rekla je ona.\n"Ta veoma značajna investicija će nam se vratiti kroz izgradnju odnosa, kroz to što će ljudi ostati u Srbiji i regionu da bi razvijali sopstvene startapove i mala i srednja preduzeća", dodala je ona.\nOna je izjavila da su prioriteti i završetak koridora 10 i 11, rekonstrukcija i modernizacija pruge Beograd-Budimpešta i autoput Niš, Merdare, Priština, Tirana, Drač kao i izgradnja gasne interkonekcije sa Bugarskom što će, po njenoj oceni, doprineti energetskoj održivosti i stabilnosti regiona.\nPredsednica Vlade Srbije će takođe učestvovati na panelu o povezivanju u regionu, gde će govoriti o digitalnoj agendi za region Zapadnog Balkana, a predstaviće i mogućnosti i povoljnosti ulaganja u Srbiji.\nPredsednica Vlade prisustvovaće prijemu koji će za premijere Zapadnog Balkana organizovati britanska premijerka Tereza Mej.\nSkupu prisustvuju ostali predsednici vlada regiona Zapadnog Balkana, ministri, vodeći privrednici i investitori.\nSrbija planira da potpiše novi aranžman sa MMF\nSrbija planira da potpiše novi aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) do sredine godine, sa ciljem podsticanja reformi kako bi se podstakao ekonomski rast, najavila je u intervjuu Rojtersu Ana Brnabić.\nBrnabićeva je kazala da će vlada započeti pregovore sa MMF-om u martu i aprilu o novom sporazumu, koji ne bi predviđao finansijsku podršku ili kreditnu liniju iz predostrožnosti.\n"Verujem da ćemo do sredine godine ući u novi aranžman sa MMF", rekla je premijerka, dodajući da je pred Srbijom još dug put po pitanju sprovođenja reformi.\nNovi aranžman sa MMF-om bio bi, prema njenim rečima, i pozitivni signal investitorima, finansijskim institucijama i agencijama za kreditni rejting.\nNovi aranžman, kako je objasnila, bila bi u obliku instrumenta za koordinaciju politika, program koji je namenjen zemljama koje žele da potvrde privrženost reformskoj agendi ili žele da oslobode, odnosno koordiniraju finansijske linije drugih zvaničnih kreditor ili privatnih investitora.\n"Naš okvir za sledeći aranžman će se oslanjati na većoj dinamici rasta, kao i strukturalnim reformama koje treba da omoguće rast. Nama je potrebno najmanje četiri odsto godišnjeg rasta da bi stigli druge članice EU", rekla je Brnabićeva, podsećajući da je Srbija već ispunila 30 odsto svojih finansijskih obaveza za ovu godinu.\nOna je istakla da je vlada bila u pregovorima sa Euroklirom međunarodnim sistemom koji povećava transparentnost, i dodala da je cilj da se postigne sporazum u naredne dve godine.\nŠto se Komercijalne banke tiče, Brnabićeva je podvukla da će vlada želeti da zadrži jedan deo vlasništva, a da o tom pitanju treba još da se vode pregovori sa EBRD-om, koja želi da proda svoj udeo.\nPremijerka je ukazala da će se videti da li će država smanjiti svoj udeo ili ga možda čak malo i povećati, dodajući da bi Srbija mogla da kupi neke deonice EBRD.


Bljakaj: Više od 400 onih koji se vode kao nestali su Srbi :: Semberija INFO ::\nPRIŠTINA- Direktor Fonda za humanitarno pravo na Kosovu, Bekim Bljakaj, rekao je da je više od 400 osoba, koje se još vode kao nestale u borbama na Kosovu i Metohiji, iz srpske zajednice.\nBljakaj je rekao da bi prištinska strana trebalo da radi na lociranju tih žrtava, čime bi, smatra, dokazala da ostvaruje pravo članova porodice da znaju sudbinu svojih najmilijih, prenosi Kosovo onlajn pozivajući se na Kohu.\n„Više od 400 ljudi koji se nalaze na spisku nestalih pripadaju srpskoj zajednici i njihova tela moraju biti negde sahranjena na Kosovu. Kosovska strana mora učiniti sve da locira mesto gde su srpske žrtve, pošto je Fond za humanitarno pravo godinama tražio da pitanje nestalih bude na dnevnom redu", rekao je Bljakaj.\nOn je naveo da „srpska strana takođe tačno zna gdje su masovne grobnica i tijela nestalih Albanaca", o čemu, kako tvrdi, svedoči otvaranje grobnice u Kiževaku. Bljakaj je mišljenja da Beograd želi da pobjegne od institucionalne odgovornosti za premještanje tijela sa Kosova i Metohije i njihovo skrivanje u centralnoj Srbiji.\nOcjenio je da su jedini način da se njegove tvrdnje dokažu arhivi u kojima će, kako pretpostavlja, u bliskoj budućnosti biti otkrivene ove informacije.\nSmatra da na strani Beograda „nedostaje političke volje da se razjasni sudbina nestalih" i navodi da mu je šokantnije to što su stranke pomenule da pitanje nestalih vide kao humanitarno, a ne političko pitanje.


Selidbe Beograd II - Selidbe i prevoz\nI dalje nastavljamo sa preporukama za agencije za selidbe u Beogradu koje vam preporučujemo za saradnju. Naravno ako ste vlasnik agencije za selidbe možete se upisati na našem sajtu, ili pak naručiti promotivni tekst o vašoj agenciji za selidbe.\nVeliki je broj agencija za selidbe koje su trenutno u Beogradu, ali jedna je veoma interesantna i to je agencija sa iskustvom iz Svedske, koja će način rada iz Svedske preslikati na Beograd. Oni osiguravaju vaše stvari, tako da ste osigurani od lomova koji se često dešavaju kod amaterskih agencija za selidbe.\nPredlažem vam da ako se selite uzmete u razmatranje i jednu od ovih agencija za selidbe:\nMože biti prilično zastrašujuće i zastrašujuće morati da se nosite sa selidbom kada se nikada ranije niste iselili. Verovatno ćete se sumnjati u svoje šanse za uspeh jednostavno zato što nikada do tog trenutka niste morali da se selite.\nNaravno, nedostatak iskustva u selidbi trebalo bi da bude krivac. Jednostavno ne znate šta tačno treba da radite. Kada uopšte treba da počnete da se pripremate za predstojeći potez? Šta treba da uradite pre svega?\nČak i kada ste svesni najvažnijih stvari koje morate da uradite pre iseljenja (znate da treba da spakujete svoje stvari), nećete baš znati kako da odredite prioritet selidbenih zadataka tako da može biti bezbedno čak i ako vam ponestane vremena pre dana selidbe.\nOdlazak po prvi put nije zabavan… ali svima nam se dešava u jednom ili drugom trenutku u životu. I to je samo ovaj put – kada preživite svoju prvu selidbu kuće bez ikakvih ozbiljnih povreda ili skupe materijalne štete, trebalo bi da bude mnogo lakše organizovati glatkiju selidbu sledeći put.\nI upravo zbog toga smo napravili ovaj vodič za prvi put da se iselimo – da bismo vam pomogli da izvedete selidbu bez problema sada kako biste stekli iskustvo i znanje potrebno za vaš sledeći.


Faktor | Džaferović se u Briselu sastao sa Grošeljom i Koesterom: Nedopustive prijetnje rušenjem institucija BiH\nDžaferović se u Briselu sastao sa Grošeljom i Koesterom: Nedopustive prijetnje rušenjem institucija BiH\n10.11.2021. / 22:52\nČlan Predsjedništva BiH Šefik Džaferović razgovarao sa predsjedavajućim Grupe prijatelja Bosne i Hercegovine u Evropskom parlamentu Klemenom Grošeljom.\nRazgovarano je o aktuelnoj sigurnosnoj i političkoj krizi u Bosni i Hercegovini, koja je izazvana unilateralnim postupcima vlasti entiteta Republika Srpska protiv Dejtonskog mirovnog sporazuma i napretka koji je ostvaren njegovom provedbom u proteklih 26 godina.\nPodcrtano je da su nedopustive prijetnje rušenjem državnih institucija Bosne i Hercegovine u odbrambenom, pravosudnom, obavještajnom, poreskom i drugim sektorima.\nČlan Predsjedništva BiH Džaferović je naglasio da vlasti RS-a, napadajući na ustavni poredak i državne institucije, napadaju na mir u Bosni i Hercegovini, koji je od esencijalne važnosti za sveukupni evropski mir i stabilnost.\nPosebna pažnja je posvećena implementaciji presuda Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, te je naznačeno da se presude moraju provoditi poštujući njihov sadržaj.\nRazgovarano je o aktivnostima koje preduzima i planira Evropski parlament u vezi sa Bosnom i Hercegovinom.\nIstaknuto je da će zastupnici iz Grupe prijatelja Bosne i Hercegovini raditi na tome da Evropska unija uspostavi održive i dugoročne mehanizme odgovornosti prema onim političkim akterima koji blokiraju rad institucija i reformske procese.\nČlan Predsjedništva BiH Džaferović iskazao je podršku radu Grupe prijatelja Bosne i Hercegovine i predsjedavajućem Grošelju, naglasivši da je od izuzetne važnosti da situacija u Bosni i Hercegovini bude u fokusu institucija Evropske unije.\nDžaferović se također sastao i sa szastupnikom grupacije Socijalista i njemačkog SPD-a u Evropskom parlamentu Dietmarom Koesterom.\nRazgovarano je o aktuelnoj sigurnosnoj i političkoj krizi u Bosni i Hercegovini.\nDžaferović je naglasio da vladajuće strukture u RS-u, na čelu sa Miloradom Dodikom, napadom na državne institucije nasrću na temelje mira u Bosni i Hercegovini.\nKazao je da zakoni koje najavljuje Dodik mogu biti provedeni samo uz protivpravnu primjenu sile, a protivpravna primjena sile protiv državnih institucija predstavlja frontalni udar na mir.\nČlan Predsjedništva BiH informisao je Koestera o blokadama institucija koje već tri godine, u manjem ili većem intenzitetu, sa raznim povodima, vrše predstavnici entiteta RS, kroz nedolazak ili glasanje protiv svih odluka, čime se nanosi šteta državi i svim građanima.\nIstaknuo je i da je blokada praćena unilateralnim nasrtajima na Ured visokog predstavnika, kao jedini ustavni mehanizam za deblokadu institucija.\nPosebna pažnja posvećena je aktivnostima i planovima Evropskog parlamenta, a naročito grupe prijatelja Bosne i Hercegovine, u vezi sa stanjem u BiH i regionu Zapadnog Balkana.\nKapidžić: Forto zapošljava savjetnika da bi razgovarao sa mnom koji sam mu udaljen svega 50 metara


Autor Agro Servis\tSrijeda, 06 Decembar 2017 13:54\nFederalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić održao je jučer sastanak sa predstavnicima Svjetske banke koji borave u BiH kako bi sagledali do sada postignute rezultate Projekta razvoja sistema navodnjavanja te razmotrili naredne korake u implementaciji ovih značajnih aktivnosti.\n- Cilj ovog projekta je da se poveća procenat navodnjavanih površina u Federaciji, jer smo svjesni da bez sistema navodnjavanja nema ni razvoja poljoprivrede. Navodnjavanjem se ne samo sprječavaju posljedice suša, koje nas sve više pogađaju, već i povećavaju prinosi, stepen iskorištenosti zemljišta, a poboljšava se i kvalitet plodova. Radi se doista o ogromnim ulaganjima, ali samo tako možemo ublažiti posljedice elementarnih nepogoda i efekte klimatskih promjena koji su sve izraženiji i predstavljaju sve veći izazov u poljoprivredi u cijelom svijetu, pa tako i u našoj zemlji - kazao je ministar Dedić.\nUčesnici su se složili da je za uspjeh ovog projekta uveliko važan angažman i spremnost općina na kojima se provode aktivnosti razvoja ovih sistema, te su pozvali sve uključene općine da aktivno sarađuju sa projektnom jedinicom zaduženom da zajedno s njima provodi ovaj projekt, saopćeno je iz Kabineta federalnog ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.


- Mislim da Partizan ima dobre rezultate, još uvek igra, ali ima prostora za još dosta napretka u igri, što je dobro. Nadamo se večerašnjoj pobedi i matematičkom plasmanu u prvih 16. Postoje šanse da se bori i za prvo mesto, a to je jako bitno zbog biranja lakšeg protivnika u drugom delu takmičenja u Evrokupu. U Aba ligi je bilo par loših utakmica, ali mislim da bi stvari trebale da krenu boljim tokom nakon pobede u derbiju, što može da bude dodatni impuls za nastavak sezone u Jadranskoj ligi - rekao je Berić.\nIgrači još nisu pokazali svoj pun potencijal, ali ima onih koji su se već pokazali kao lideri.\n- U početku sezone lidersku poziciju u ekipi je imao Tomas, ali je nakon kratke povrede lidersku snagu preuzeo Mozli uz domaće igrače Zagorca, Jaramaza i Gordića, koji je duša tima - smatra bivši košarkaški as.\nMića Berić je najpoznatiji po svojim fantastičnim trojkama i zanimalo nas je da li se u timu Partizana nazire njegov naslednik.\n- U dosadašnjem delu sezone jako smo loši na trojkama, ali se iskreno nadam da će se to popraviti tokom sezone.\nZvanična hala KK Partizana je Štark arena, ali reklo bi se da ostaje žal za halom Pionir.\n- Svi znamo da je Arena prelepa i najveća hala koja kod nas postoji, ali za samu atmosferu je hala Aleksandar Nikolić neprevaziđena - zaključio je Berić.\n"UPOZORENI STE! AKO POTCENITE PARTIZAN, PLATIĆETE CENU" Kako je čuveni "Eurohups" doživeo RENESANSU CRNO-BELIH\nNBA ZVEZDA SE VRAĆA NA MESTO USPEHA Amare Stodemajer novi saigrač Džejmsa Feldina\nKošarkaški klub Hapoel iz Jerusalima doveo je novo pojačanje za predstojeću sezonu. U pitanju je Amare Stodemajer kome će ovo biti drugi mandat u timu iz Izraela.\nKošarkaši Armanija dočekuju Budućnost u 16. kolu Evrolige, a ovo će biti ujedno i debi Jasmina Repeše na klupi Podgoričana i to protiv tima koji je "do juče" vodio.


sreda, 07. mar 2018, 17:05\nOd početne ideje do gotovog proizvoda - kako se pronalazi, neguje i podstiče inovativni potencijal? Šta je suština Takmičenja za najbolju tehnološku inovaciju?\nNacionalno takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju neprekidno se održava od 2005. godine i upravo je započeo četrnaesti ciklus. Organizatori su Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Organizacioni tim sa Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu i Tehnološko - metalurškog fakulteta u Beogradu. Partneri u realizaciji su Privredna komora Srbije i RTS.\nRok za prijavu inovacije za ovogodišnji ciklus takmičenja je 20. april. Ko sve može da se prijavi? Šta je inovacija i kako se do nje dolazi? Koje koristi imaju učesnici takmičenja?\nGost emisije je prof Dragan Povrenović, koordinator projekta, a putem telefonskog uključenja u emisiji će učestvovati: prof. Vladimir Popović, državni sekretar u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, dr Biljana Vojvodić, pomoćnik ministra nauke i tehnologije Republike Srpske, Radojka Nikolić, ekonomista i član žirija, pobednici i učesnici prethodnih ciklusa takmičenja.


"Naše 'oružje' je istina, neka se Pacoli navikne"\nA. J. 23. januara 2019. 08:49\nIstina je jedino „oružje“ koje Srbija koristi da bi uverila druge zemlje da povuku priznanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, izjavio je za današnje „Večernje novosti“ ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\nOn je time reagovao na tvrdnju kosovskog ministra spoljnih poslova Bedžeta Pacolija da „ima saznanja“ da Beograd „obećava finansijsku i pomoć u oružju“ nekim manjim afričkim zemljama u zamenu za povlačenje priznanja kosovske nezavisnosti.\n„U svetu kome su Pacoli i njegova družina još zaglavljeni, oružje je i dalje moneta za potkusurivanje. Naše jedino oružje je istina koju širimo po svetu. I samo se time, i odredbama međunarodnog prava, borimo za očuvanje naših nacionalnih interesa. A Priština, svesna da sve više država povlači priznanje Kosova, sve češće poteže laž“, rekao je Dačić.\n„Mi smo naoružani strpljenjem, spremni da se borimo na političkom polju i u međunarodnim forumima, koliko bude potrebno“, istakao je Dačić.\nBeđet PacoliIvica Dačić


Školski centar za vaspitanje i obrazovanje slušno oštećenih lica sa domom učenika\nNaslovna » Deca sa smetnjama » Obrazovanje » Srednje škole - Smetnje u razvoju » Školski centar za vaspitanje i obrazovanje slušno oštećenih lica sa domom učenika – Subotica\n024 556 119\nDo 1945. god. u Vojvodini nije postojala ni jedna škola za gluvonemu decu, iako je bilo nekoliko pokušaja otvaranja takve škole.\nŠkolski centar za vaspitanje i obrazovanje slušno oštećenih lica – Subotica (tadašnji Zavod za gluvu decu) osnovan je 1947. godine u Inđiji da bi 1947. godine bio premešten u Suboticu. U zgradi u kojoj se sada nalazi preseljen je 1962. godine.\nRazvijajući se, on je često prelazio okvire jedne škole, vremenom menja svoju fizionomiju i postaje kompletna rehabilitaciona ustanova za edukativno i profesionalno osposobljavanje gluvih i nagluvih lica.\nŠkolski centar za vaspitanje i obrazovanje slušno oštećnih lica će od sledeće školske godine, odnosno od 1. IX 2014. godine nositi naziv Školski centar sa domom učenika „Dositej Obradović“.\nSaglasnost na promenu naziva ustanove doneta je na sednici Vlade AP Vojvodine 18. XII 2013. godine. Naziv ustanove je promenjen iz nekoliko razloga: kako bi bio kraći i lakši za pamćenje, kao i prepoznatljiviji, primeren i dovoljno obuhvatan za sve delatnosti koje ustanova obavlja i kako bi ustanova nosila ime velikana naše kulture. Takođe, novi naziv škole je u skladu sa inkluzivnim vrednostima nešeg društva, jer se izbegava etiketiranje učenika.\nUspeh inkluzivnog obrazovanja u najvećoj meri zavisi od pripremljenosti redovne škole da prihvati dete sa ometenošću u razvoju.\nPriprema inkluzivne škole podrazumeva sledeće etape:\ncentar deca dom gluvi gluvonemi nagluvi skola slušno oštećeni subotica 2011-02-11\nPrethodni: Osnovna i srednja škola Žarko Zrenjanin\nSledeći: Osnovna i srednja škola sa domom učenika Petro Kuzmjak – Kula


Dženifer Aniston gola na filmu : Crveni tepih\nDženifer Aniston gola na filmu\nPostavljeno 28 Aug 2010\nDženifer Aniston (41) prihvatila je ulogu u filmu Dejvida Vejna “Wanderlust”. Glumiće udatu ženu koja završava u hipi komuni, a među scenama njenog lika su i “trojka” sa još dve žene, seks scene sa brojnim muškarcima i često pojavljivanje u toplesu.\nNjenog muža igraće komičar Pol Rad, sa kojim je Anistonova sarađivala na romantičnoj komeriji “Predmet moje naklonosti” pre 12 godina.\n“Dženifer shvata da ne može zauvek da glumi simpatične, šašave mlade devojke u komedijama. Želi da se ozbiljnije posveti istraživanju najrazličitijih likova”, rekao je izvor blizak glumici za “Dejli mejl”.\nPoslednji film Anistonove, “The switch”, nije se proslavio u bioskopima, a i kritika je prema njemu bila nemilosrdna.


Predsjednik Odbora Skupštine Srbije za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun rekao je da će to što Euleks završava svoju misiju 14. juna i dobija savjetodavnu ulogu, dodatno destabilizovati srpski narod i oduzeti mu i posljednju mogućnost da ispuni svoja prava i obaveze.\nOn je rekao za RTS da se Euleks nije ponašao statusno neutralno u najvećem dijelu obavljanja svoje misije na Kosovu i Metohiji, ali da mu se savjetodavnom ulogom, koju će dobiti, mijenja mandat i izlazi iz statusno neutralnog okvira, i da je to u suprotnosti sa Rezolucijom 1244 Savjeta bezbjednosti UN.\n"Čini mi se da je ova redukcija mandata Euleksa u u potpunosti usklađena sa odbačenim Ahtisarijevim planom, koji predviđa dinamiku i korake ka punom zaokruživanju samoproglašene državnosti Kosova", rekao je Drecun, navodeći da nema razloga da Beograd bude zadovoljan ukupnim rezultatima Euleksa.\nOn je ocijenio da institucije koje funkcionišu na Kosmetu nemaju potreban kapacitet da obezbijede puno poštovanje ljudskih prava i sloboda srpskom narodu, jer ga diskriminišu, kao i da je zato neophodno aktivno međunarodno učešće u tim institucija, a ne posmatrački status.\n"Čini mi se da je to usklađen potez onih zapadnih zemalja koje pokušavaju da potpuno eliminišu međunarodno prisustvo na Kosovu", rekao je on.\nDrecun kaže za da će, ako se postigne sporazum sa Prištinom koji će regulisati konačni status Kosmeta, biti neophodno da se građani Srbije izjasne o tome, ali da će se tek vidjeti na koji način.\nOn je dodao da i Priština i zapadne zemlje računaju na to da će moći preko pritisaka, čak i ucjena, da natjeraju Srbiju da se odrekne dijela svoje teritorije.\n"Onog trenutka kada vodećim zapadnim državama bude potpuno jasno da Srbija neće podleći pritiscima, čak ni po cenu neulaska u EU, da će insistirati na tome da se problem Kosmeta reši kompromisom - mislim da će onda Zapad morati da krene tim putem i dadne direktivu Prištini", rekao je Drecun i dodao da su SAD adresa sa kojom može da se razgovara.\nKomentarišući navode prištinskog koordinatora za dijalog sa Beogradom da je priča o zajednici srpskih opština /ZSO/ gubljenje vremena, Drecun je rekao da onda nije trebalo ni da ulaze u proces normalizacije odnosa i da je to pokušaj da se potpuno odbaci briselski proces i dogovori koji su postignuti.\n"Stvara se zadati ambijent za rad tima koji treba da definiše statut ZSO, kojem se unapred poručuje da sve to što radi ne treba da bude u skladu sa Briselskim sporazumom, nego sa takozvanim ustavom Kosova. To je neodgovorno, provokativno ponašanje Prištine, suprotno od onoga što je dogovoreno i što bi trebalo da bude i interes Albanaca", dodao je Drecun.\nGovoreći o istrazi o ubistvu Olivera Ivanovića, Drecun je zaključio da u Prištini, a i kod vodećih zapadnih zemalja, nema političke volje da se to riješi.


OmyaWeb Tretiranje vazduha\nDesumporizacija dimnih gasova\nPrilikom sagoveranja uglja u termoelektranama, u atmosferu se oslobađa ugljen dioksid (SO2). Količina sumpora ovde varira u zavisnosti od porekla i kvaliteta uglja. Posebnu pažnju smo posvetili proizvodima Desulfocarb, Desulfonit i Epsical koji se dodaju u reaktivnu komoru sa ciljem da se sumpor ukloni pre nego što stigne u atmosferu. Ovi proizvodi za desumporizaciju dimnih gasova stvaraju hemijsku reakciju sa sumpornim gasom pri čemu se kao sporedni produkt dobija kalcijum sulfat (gips). U svojoj ponudi Omya takođe ima i rastvore (emulzije) za uklanjanje i ponovnu upotrebu gipsa koja dovodi do znatnih povoljnosti u pogledu troškova procesa desumporizacije.\nDo ove reakcije dolazi u peći u toku suve faze desumporizacije u kojoj kalcijum karbonat sagoreva i reaguje sa sumpor dioksidom pri čemu se stvara kalcijum sulfat (gips). U toku mokre desumporizacije, hemijska reakcija nastaje u ispiraču gasova\n(skruberu) gde se gips izdvaja kao sporedni produkt. Gips se odatle može koristiti kao aditiv za cement, izvor sumpora u đubrivima ili u proizvodnji gipsanih ploča.\nU zavisnosti od procesa i osobina proizvoda Desulfocarb, Desulfonit ili Episcal, može se ukloniti i preko 95% sumpora. To je rezultat upotrebe kalcijum karbonata visokog stepena čistoće i odgovarajućeg granulometrijskog sastava.


Beč od danas na čelu EU, na vrhu prioriteta jače granice u borbi protiv ilegalne migracije - mojusk.ba\nMoto austrijskog predsjedništva je “Evropa koja štiti”. Ovo je treći put da je Beč na rukovodećoj poziciji EU.\nAnalitičari ističu da će biti teško doći do opipljivih rezultata djelimično zbog početka kampanje za evropske izbore naredne godine, ali i zbog zastoja u pregovorima oko Brexita.\nAustrijsko predsjedništvo EU na svojoj internet stranici poziva prvenstveno na bezbjednost, ističući da jače granice pomažu u borbi protiv ilegalne migracije.\nDrugi veliki izazov pred Austrijom je napredak u pregovorima oko dugoročnog budžeta EU za period od 2021. do 2027. godine. Kurz je tokom sedmice ponovio svoj stav da je moguće postizanje sporazuma prije izbora za Evropski parlament.\n“Ovaj region je dio Evrope po pitanju ekonomske i bezbjednosne politike, a dokazao se kao pouzdan partner tokom migracione krize”, ističe se u saopštenju administracije iz Beča.


Premijerka predstavila "neku drugačiju perspektivu" Srbije - Infobrif\nPremijerka predstavila „neku drugačiju perspektivu“ Srbije\nObjavljeno 29.10.2019. u 18:35 poslednja izmena 29.10.2019. u 18:55\nFoto: Youtube / DLDconference, PrntScr, arhiva\nPremijerka Srbije Ana Brnabić učestvovala je danas u Atini na Samitu Evropske unije i arapskog sveta, i sastala se s predsednikom i s premijerom Grčke, Prokopisom Pavlopulosom i Kirijakosom Micotakisom, saopštila je Vlada Srbije.\nBrnabić je rekla da je na Samitu Evropske unije i arapskog sveta predstavila „neku drugačiju perspektivu“ Srbije i ocenila da je saradnja Srbije s arapskim zemljama „izuzetno dobra“, piše u saopštenju.\nTu „drugačiju perspektivu“ je objasnila kao mogućnost Srbije da „još uvek može da sarađuje i s EU i s trećim zemljama i organizacijama“.\nDodala je da je u govoru na konferenciji „pozvala da svi zajedno u svetu malo više razmislimo o saradnji umesto o protekcionizmu. Kao predsednica Vlade Srbije još uvek verujem da su saradnja, slobodan protok roba i usluga, ljudi i kapitala mnogo bolji odgovor nego barijere i protekcionizam. To je i politika Srbije“, rekla je Brnabić.\nOcenila je da su arapske zemlje važno tržište za poljoprivredne proizvode Srbije, a rekla da se nada, kako se navodi u saopštenju, da će to tržište postati važno i za „digitalne proizvode“ i izvoz IT usluga iz Srbije koji raste iz godine u godinu.\nO svojim razgovorima s predsednikom i premijerom Grčke, Pavlopulosom i Micotakisom, Brnabić je rekla da su bilateralni odnosi „tradicionalno veoma dobri“, kao i politička saradnja, ali da je ekonomska saradnja „dosta skromna“, navodi se u saopštenju.\nKazala je da je važan bilateralni mehanizam Visoki savet za saradnju Grčke i Srbije, koji će se decembra u Atini sastati po treći put.\nPredsednica Vlade Srbije je izjavila da se nada se da će na toj sednici na kojoj će delegaciju Srbije predvoditi predsednik Aleksandar Vučić, biti potpisana „Deklaracija o strateškom partnerstvu Grčke i Srbije“, koja će otvoriti nove mogućnosti saradnje.\nAna BrnabićArapski svetEUGrčkaSamit\nMarković odgovorio Mirčiću: U SNS nema podela na VIP i ostale\nVučić sa Junkerom i Hanom u Briselu


04/03/2021 CDT Portal\nNegativni politički i finansijski uticaji na Crnu Goru dešavaju se zbog nedostataka u našem sistemu i posljedica su toga što institucije nijesu izgrađene na način da se mogu oduprijeti takozvanom korozivnom kapitalu, koji može imati loš uticaj na vladavinu prava.\nTo je poruka sa okruglog stola „Izloženost Crne Gore uticaju Kine: Prijetnja ili šansa za razvoj“ koji je Centar za demokratsku tranziciju (CDT) organizovao u saradnji sa Centrom za međunarodno privatno preduzetništvo (CIPE) iz Vašingtona.\nDanas pričamo o tome da li na strane uticaje gledamo kao na nešto pozitivno ili nešto negativno? Koliko znače razvoju malih država, i da li stvaraju zavisnost od moćnih država stavljajuči ove manje u inferiorniji položaj? pic.twitter.com/rYSdWlzUTR\n— CDT_CrnaGora (@CDT_CrnaGora) March 4, 2021\nPredsjednica CDT-a, Milica Kovačević, ukazala je da istraživanja ukazuju da se negativne posljedice i negativni uticaji stranih država dešavaju zbog naših deficita, odnosno nedostataka u sistemima Crne Gore i zemljama regiona, nedostatka demokratskog i ekonomskog upravljanja.\n„Ranjivosti naših društava, institucija i zakonodavstava predstavljaju povoljnu zonu za rast i razvoj i negativnih efekata tih uticaja“, kazala je Kovačević.\nKod političkih uticaja, dodala je, imamo iskorištavanje političke polarizacije unutar zemalja, nedostatak demokratije u zemlji, demokratije u političkim partijama i drugih problema u vladavini prava. Kada su u pitanju medijski uticaji, kazala je, iskorištavaju se manjak slobode izražavanja, nedovoljna zaštita za medije koji izvještavaju u u javnom interesu, te zajednički jezik koji omogućava negativni strani uticaj i kroz medije.\n„Ekonomski uticaji kreću od toga da su region i naša zemlja u kontinuiranoj potrebi za finansijskim sredstvima, da zbog nedostataka u vladavini prava, pravosuđu ne mogu da se privuku investicije koje ispunjavaju visoke standarde i dolaze sa destinacija koje su zbog transparentnosti i svog demokratskog potencijala poželjnije“, istakla je Kovačević.\n„Mi smo došli do toga da smo primjer kako mala ekonomija može doći u situaciju ekonomske i političke zavisnosti ukoliko ne vodi računa o tome kako da zaštiti svoje najvrijednije resurse“, rekla je ona i dodala da je Ruski uticaj bio najvidljiviji zato što je pokazao da se sa malom količinom novca može izvršiti veliki uticaj.\nSve na šta je skretana pažnja, Crnoj Gori se, kako je kazala, ponavlja.\n„Iste ranjivosti koristi naredna sila koja je zainteresovana i naredni veliki igrač, ne samo u Crnoj Gori nego i u regionu, kao dio neke šire strategije. Mi to dočekujemo nespremni i na isti način. Već se naša situacija sa veličinom duga prema Kini izučava kao primjer za dužničku diplomatiju“, rekla je Kovačević.\nProfesor u školi za globalne studije na Univerzitetu u Bostonu, Vesko Garčević, kaže da u posljednjih 20 ili 30 godina možemo da identifikujemo uticaje nekoliko država na naš region. Ističe da su četiri važna aktera – EU, Rusija, Sjedinjene Amerčke Države i Kina kao novi akter i dodaje da se ne može isključiti ni Turska.\n„Način na koji sarađujemo sa njima se preliva na način na koji se država razvija“, rekao je Garčević.\nDodaje da je proces EU integracija u posljednjih desetak godina postao previše tehnički a sve manje politički, da su se SAD dosta provukle iz ovog regiona i da su im prioriteti na drugim mjestima.\n„Način na koji sarađujemo sa Kinom, ne samo Crna Gora, nego cio region, dugoročno nije dobar za ove zemlje. Možemo da kažemo da zemlje koje imaju hibridne režime, u koje možemo da svrstamo skoro sve države na Balkanu, imaju intenciju da sarađuju sa drugim hibridnim režimima. I ne samo da sarađuju nego i da kopiraju model razvoja i upravljanja državom koji je prisutan u tim državama“, kazao je Garčević.\nOčiti primjer za region je, kako kaže, „vakcina diplomatija“.\n„Pogledajte kako Srbija kopira model ponašanja Pekinga u regionu, praktično djelujući na isti način po istim principima“, naveo je Garčević.\nNezapadni uticaji su još uvijek prijetnja\nDirektorica Politikon mreže, Jovana Marović, ocijenila je da su „nezapadni“ uticaji za sada prijetnja.\n„A da li će biti šansa zavisi od država Zapadnog Balkana i od toga da li će jačati svoje institucije i u kom smjeru će ići procesi evropskih integracija“, kazala je ona i dodala da su drugi strani uticaji, nažalost, u ovom trenutku podjednako važni i u Crnoj Gori i regionu kao i uticaj EU.\n„Rusija se najčešće pominje kao politički uticaj, ali i kod drugih uticaja je sada taj politički uticaj već prisutan, iako se sada govori o perspektivi da li će Crna Gora moći da vraća zajam i da li će to imati političkih implikacija. Uticaj Turske, Kine pa i drugi uticaji koji se zanemaruju, ulaganja Ujedinjenih Arapskih Emirata i Azerbejdžana, sve to ima veze sa netransparentnošću i svim onim obrascima koje vezujemo za Kinu ili Rusiju“, navodi ona.\n„Uticaj nezapadnih država se odnosi na budžet i finansijsku stabilnost država Zapadnog Balkana i najčešće se izučava primjer Crne Gore i autoputa kada je riječ o toj finansijskoj nestabilnosti. Drugi nivo uticaja je onaj na životnu sredinu, ti uslovi najčešće nisu najbolje iskomunicirani i dogovoreni i to je uvijek na štetu domaćina. Na neki nači ide se u susret investitorima i onima koji žele da ulažu u zemlje Zapadnog Balkana i narušava se životna sredina“, rekla je Marović.\nTreći se, kako kaže, odnosi na proces evropskih integracija.\n„Sve države Zapadnog Balkana žele da budu članice EU i ispunjavaju određene kriterijume. Ali, samim tim što neke države iskorištavaju slabosti vladavine prava na Zapadnom Balkanu i podstiču praznine u vladavini prava u svojim uslovima, mi se udaljavamo od evropskog puta i jačaju problemi u vladavini prava. Imamo i uticaj na ljudska prava, samim tim što su investicije i projekti izuzetno netransparentni, ograničavamo pravo javnosti da bude informisana i da ima neku vrstu kontrolnog i nadzornog mehanizma u sprovođenju takvih projekata“, ističe Marović.\nDodatno je, kaže, problematičan korozivni kapital.\n“Takav novac doprinosi da države Zapadnog Balkana upadaju u zamku duga, da se ti problemi u vladavini prava još više jačaju“, kazala je Marović i dodala da podaci za prošlu godinu govore da je najveći broj stranih kompanija u Crnoj Gori vlasništvu zemalja koje nisu EU.\n„To su Truska, Rusija, Srbija i Ukrajina. Na tom spisku nemate one kompanije koje su vlasništvo zemalja EU“, poručila je Marović.\nKreiran ambijent za investicije iz Rusije, Kine, UAE…\nDirektor istraživačkog centra u MANS-u, Dejan Milovac kazao je da, kada je u pitanju ekonomski uticaj sa strane, on nije bio uslovljen samo potrebom da Crna Gora ima neku vrstu zamjene za EU.\n„Već prije svega, godinama i decenijama se u Crnoj Gori stvara takav poslovni ambijent da kompanije koje dolaze iz zemalja sa negdje sličnim kapacitetom vladavine prava mogu da ulažu u Crnu Goru. Zbog toga imamo kompanije iz Rusije, UAE, Kine…“, rekao je Milovac.\nKako kaže, za Crnu Goru je specifično da i zapadne kompanije koje ovdje dođu budu dio afera.\n„Kao Telekom. Čak i takve kompanije, koje u drugim zemljama posluju sasvim legalno. Ne može slučaj Telekom da se desi u Velikoj Britaniji ili Francuskoj, to se desilo u Crnoj Gori. Mi smo kada je u pitanju korupcija, stvorili takav ambijent da gotovo isključivo takva vrsta kapitala dolazi u državu, što nam se vratilo kao bumerang, naročito kada su u pitanju privatizacije“, ističe Milovac.\nMilovac kaže da se za projekat auto-puta ne može govoriti da je bio nusprodukt nedostatka kapitala – već okruženja koje je kreirala Crna Gora.\n„Odgovor tužilaštva i pravosuđa na zarobljavanje države od stranog kapitala je takav da možemo da vidimo da kapciteti i politička volja nisu bili adekvatni, nije mogao da obezbijedi da bilo koji investitor može imati svijest da dolazi u uređenu državu u kojoj korupcija i kriminal ne mogu da mu obezbijede tender, građevinsku dozvolu. Niko ih nije primoravao da poštuju naše zakone“, kaže Milovac.\nKovačević je rekla i da model auto-puta nije nov.\n„On se koristio ranije, Kina ga koristi u cijelom regionu. Priča o makedonskom autoputu je gotovo identična, potpisuju se međudržavni ugovori koji imaju snagu veću od zakona, onda se pretočio u poseban zakon o auto-putu, izbjegnuti su svi naši nacionalni propisi“, rekla je ona i posebno istakla to što je u slučaju spora za arbitražu zadužen sud u Pekingu.\nMilovac je podsjetio da je finansiranje auto-puta označeno kao tajna.\n„Ugovori sa podizvođačima nisu bili stvar tendera, a neki od njih su postali građevinski giganti. Isplate CRBC-u i podizvođačima i dalje su tajna. Brojni primjeri izgradnje sličnih projekata, i u zemljama koje imaju veći demokratski kapacitet od Crne Gore, a gdje je radio CRBC i druge kineske građevinske kompanije, govore da je gotovo nemoguće da nije bilo korupcije“ rekao je Milovac.\nŠta je sa Tarom?\nOn je rekao i da kada je u pitanju nova Vlada, zabrinjava to što nemamo nikakvu aktivnost za zaštitu rijeke Tare koja je devastirana prilikom radova na auto-putu.\n„Takođe, Ministarstvo kapitalnih investicija neće se detaljnije baviti da li je bilo korucije već će čekati da se završi auto-put“, kazao je Milovac.\nMarović je, podsjećajući na procjene Svjetske banke da bi javni dug Crne Gore mogao da dostigne 94 odsto BDP-a, kazala da je to dodatno problematično ako se uzme u obzir da se nova Vlada zadužila 750 miliona eura.\n„Imamo i izjavu predsjednika države da je auto-put uticao na ekonomski oporavak države – a to ne može biti slučaj. Nova vlast je više kritikovala ovaj projekat dok je bila opozicija, sada nemamo izjava u tom smjeru“, kazala je Marović.


Protozoe - veterina.info\nPraživotinje (Protozoe) su jednoćelijske eukariotske životinje koje pripadaju carstvu protista (Protista). Telo praživotinja izgrađeno je od jedne ćelije, koja svoje funkcije obavlja raznovrsnim organelama i odgovara pojedinačnoj ćeliji u višećelijskom organizmu.\nOrganele predstavljaju diferencijacije citoplazme, koje obavljaju različite funkcije i odgovaraju organima višećelijskog organizma. Protozoe imaju sledeće organele :[uredi]Organi jednoćelijskih praživotinja\n4. Ciliophora (trepljari) su najsloženije protozoe. Najpoznatiji njihov predstavnik je Paramecium (papučica). Važno je pomenuti i protozoe koje žive u simbiozi u želucu preživara i imaju sposobnost razlaganja celuloze.


Beta 27. januara 2022. 17:35\n„Očekujem da ćemo možda opet napraviti neke preporuke ili razgovarati sa svim akterima šta je još moguće da napravimo“, rekla je za TV N1 Fajon, koja je učestvovala u dijalogu o izbornim uslovima u Srbiji.\nUpitana o izveštaju Privremenog nadzornog tela za praćenje medija, u kom se navodi da su predstavnici vlasti na Radio-televiziji Srbije bili prisutni u više od 75 odsto ukupno posmatranog programa, a predstavnici opozicije oko deset odsto, kazala je da „želi da čuje taj izveštaj“.\n„Izbori će biti jako značajni i želim da svi ljudi imaju mogućnost da biraju, da su izbori slobodni, transparentni i fer i to će biti naša najvažnija poruka vlastima“, rekla je ona.\nTanja Fajon je kazala da su pred delegacijom kofasilitatora „dva teška dana“ tokom kojih će videti šta se dešava sa implementacijom dogovorenih mera, kakve su pripreme za aprilske izbore i šta je još moguće učiniti da se poboljšaju uslovi za fer i demokratske izbore.\n„Tako su oni odlučili, bilo bi dobro da su u procesu. Kada se isključiš iz procesa, teško utičeš na proces. Ali mislim da to neće biti toliko važno“, dodala je Tanja Fajon.


U maju 2011. godine rast inflacije niži od 1%\nPodaci o rastu potrošačkih cena za maj ove godine ukazuju da je u tom mesecu došlo do smanjenja inflacije u odnosu na april.\n- Inflacija za maj niža je od 1%, što je najniži mesečni rast cena u poslednjih godinu dana. Ovaj podatak ohrabruje, jer je upravo prošlog maja krenuo neočekivano visok rast cena - kažu statističari.\nAprilska inflacija bila je 1,1%, dok je u martu rast cena iznosio 2,6%. Za prva četiri meseca, cene su porasle 6,7%.\n"Yura" 13. juna otvara drugu fabriku u Nišu\nProizvođač elektronskih komponenti za automobile "Yura" otvoriće u ponedeljak, 13. juna, drugu fabriku u Nišu u koju će biti investirano 10 mil EUR i zaposleno 1.500 radnka, saopštilo je danas Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja.\nKako se navodi u saopštenju, preko programa tog Ministarstva o dodeli bespovratnih sredstava za podsticaj investicija, kojim uparvlja Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA), biće dato 7.000 EUR po novootvorenom radnom mestu.\nInvesticija južnokoreanske kompanije koja ukupno iznosi 15 mil EUR, je veoma važna za grad Niš zbog njegove pozicije i strateškog značaja za regionalni razvoj Srbije, saopšteno je iz Ministarstva.\n"Yura corporation" zadovoljava više od 60% potreba za auto-instalacijama za vozila kompanija "Hyundai" i "Kia motors".\nJužnokorejska kompanija "Yura" otvorila je danas u Nišu svoju drugu po redu fabriku u Srbiji, u kojoj će biti zaposleno 1.500 radnika. Ukupna vrednost investicije je 15 mil EUR, a "Yura" je preko Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja dobila podsticaje u vrednosti od 10,5 mil EUR iz budžeta Republike Srbije, odnosno 7.000 EUR po novootvorenom radnom mestu.\nPredsednik "Yura" korporacije De Jel Om rekao je na otvaranju da će fabrika u Nišu biti glavna proizvođačka baza "Yure" u Evropi.\nKorporacija "Yura" bavi se proizvodnjom elektronskih komponenti za automobilsku industriju, pre svega kablovskih instalacija i njihovih komponenti, ali i automobilskih svećica, kalema i njihovih kablova. Trenutno pokriva više od 60% potreba kompanija "Hyundai" i "KIA motors" za kablovskim instalacijama. U Srbiji "Jura" posluje od aprila 2010. godine, kada je kupila fabriku "Zastava elektro" u Rači. Bila je to investicija vredna oko 3 mil EUR.


UPRILIČENI MIRNI PROTESTI: I Zenica im daje OTKAZ (FOTO) - Portal 072info\nUPRILIČENI MIRNI PROTESTI: I Zenica im daje OTKAZ (FOTO)\n1. Jula 2013. Vrijeme objave: 13:23 sati\nU orgnaizaciji neformalne grupe danas su na Trgu Alije Izetbegovića Zeničani još jedan dali podršku mirnim protestima u Sarajevu, realizujuću akciju "Otkaz" koja ima za cilj pokazati da istinska moć pripada građanima. Veliki broj pristunih Zeničana nastojao je poslati poruku kako se sa njihovim glasovima ali i novcem mora odgovorno i transparentno upravljati.\nViše od stotinu Zeničana solidarisalo se sa okupljenima na centralnom protesnom skupu u Sarajevu, a prisutni Zeničani došli su sa raznim rekvizitima i parolama. Današnjim protestima podršku su dali taksisti i drugi vozači koji su trubeći svojim vozilima ukazali na hitno usvajanje zakona o JMB-u.\nKako je to izgledalo u Zenici pogledajte u fotogaleriji.\nNa Mediteranskim igrama Hamza Alić osvojio bronzanu medalju


Nastavak iskopavanja u Kiževku na proleće\nNa konferenciji Vladine komisije za nestala lica i Međunarodnog Komiteta Crvenog krsta, povodom potpisivanja memoranduma o razumevanju između ove dve institucije, najavljeno je da će se iskopavanje u Kiževku nastaviti krajem marta.\nKiÅ¾evak (Foto N1)\nŠef radne grupe Kosovske delegacije za nestala lica Ibrahim Makoli rekao je da je uz preporuku forenzičkih stručnjaka lokacija u Kiževku sačuvana, kako bi se počelo sa novim iskopavanjem krajem marta, eventualno početkom aprila.\nNaveo je da se pronađeni posmrtni ostaci nalazi već u Institutu za sudsku medicinu u Beogradu.\n„Na preporuku forenzičara nakon prvih nalaza, ova lokacija zbog atmosferskih uslova sačuvana je do poboljšanja vremenskih uslova koje očekujemo početkom marta, eventualno početkom aprila da bi se istraživanje u tom delu završilo. Već je poznato da su pronađeni prvi posmrtni ostaci koji su obezbeđeni i sada se nalaze u Institutu za sudsku medicinu u Beogradu dok ih ne identifikuju naučnim metodama. Dok se ne izvrši ova identifikacija, ne možemo da prejudiciramo ko su tela, u prvom trenutku će ona biti prevezena na lokacije kojima pripadaju. U međuvremenu, za druga istraživanja, kao što smo najavili na teritoriji Srbije tokom ove godine, sledi ispitivanje najmanje dve lokacije na kojima se procenjuje na prve sumnje da bi moglo biti posmrtnih ostataka, ne možemo tačno reći, dok ne budemo imali potpuno istraživanje koje će nam dokazati suprotno “, rekao je Makoli.\nPredstavnik Komiteta Crvenog Krsta Agim Gaši rekao je da je prošlo više od 22 godine od rata na Kosovu i da članovi porodica više od 1.600 osoba čekaju da saznaju za sudbinu svojih najmilijih.\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2125)\n29.06.2022 Filipović: Nikoli se stavljaju na teret reči za koje tvrdi da nije izgovorio (1237)\n29.06.2022 Kosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice (601)\n29.06.2022 ’’Odluka Prištine da zabrani srpske lične karte i registarske oznake je direktan udar na Srbe’’ (242)


Neustavni ministar je besposlen pa radi kao trgovački putnik Microsofta | Poskok.info\nNeustavni ministar je besposlen pa radi kao trgovački putnik Microsofta\nDanas su u Sarajstanu feudealni ministar obrazovanja i nauke u Bošnjaka Damir Mašić i jenki kolonizatorica države Microsoft za BiH Lejla Zukić-Krivdić potpisali Sporazum o obrezovnoj saradnji.\n“Sve ono što mi koristimo, kao i čitav svijet, veliko većinom, potječe upravo iz ove kompanije”, kazao je Damir Mašić, ministar obrazovanja i nauke Federacije BiH, na početku današnjeg potpisivanja Sporazuma o poslovnoj saradnji između Microsofta i Federalnog ministarstva.\nSporazum se odnosi na uvođejne savremenih tehnologija i inovativnih pristupa u obrazovnom procesu u naredne tri godine.\n“Poboljšanje mogućnosti usavršavanja prosvjetnih radnika i učenika, poboljšanje digitalne pismenosti, povećanje obima online učenja, smanjenje troškova upravljanja informacionim sistemom i operativnih troškova softvera, su samo neki od ključnih razloga zbog kojih je ministarstvo obrazovanja i nauke potpisalo ovaj sporazum sa Microsoftom”, kaže Mašić.\nPrema njegovim tvrdnjama, Vlada FBiH i ministarstvo na čijem se čelu nalazi, su do sada imali samo pozitivna iskustva kada je riječ o saradnji sa najvećom svjetskom softverskom firmom.\n“Cilj ovog ugovora jeste da ojačamo vezu između kvalitetnog obrazovanja i vještina koje su potrebne u 20. vijeku”, kaže Lejla Zukić-Krivdić, direktorica Microsofta BiH.\nNa naše pitanje koliko će novca iz budžeta FBiH, koji pune poreski obveznici, otići na račun Microsofta, ministar Mašić nam je kazao da ne postoji nikakv obligacioni odnos, ni kompanija Microsoft ni ministarstvo obrazovanja i nauke nisu u obavezi nešto uraditi.\n“U mjeri u kojoj nađemo zajednički interes u svim ovim poljima će, po posebnim akademskim cijenama, biti dostupno ono što budemo tehnički željeli raditi. To je dobrovoljni odnos i zato se zove sporazum, a ne ugovor”, pojašnjava Mašić.\nBez obzira na konkurenciju u svijetu, Microsoft je, kaže Mašić, neprikosnoven na tržištu u svijetu i u Bosni i Hercegovini.\n“Čak i mi koji privatno volimo koristiti Macbook Air ili neke druge Appleove proizvode, koristimo Microsoft Word, onosno Office softevere. Tu nema nikakvih problema. Jednostavno se radi o dobroj volji, jer imamo pozitivna iskustva”, dodaje ministar obrazovanja i nauke.\nMicrosoft je, tvrdi direktorica Zukić-Krivdić, do sada kroz razne projekte u BiH uložio oko 500.000 dolara.\n“Za iznos od pola miliona maraka za područje BiH, uvažavajući ekonomske i svake druge okolnosti u našoj zemlji, se ne može reći da nije impozantna suma kojom je kompanija Microsoft pokazala svoju dobru volju i želju da zajednički, na jednom iskrenom odnosu, koji nije samo komercijalan, radi ovaj posao koji radi”, kaže Mašić.\nMašića smo upitali da li u budućnosti postoji mogućnost da se u obrazovne institucije uvede besplatni operativni sistem Linux, kao zamjena Windowsu, čije cijene nisu baš male.\n“Ne možemo naložiti nikome, niti trebamo nalagati koje softvere i pakete će koristiti. Svako kantonalno ministarstvo će o tome odlučivati. Ponovo kažem, radi se o dobroj volji ministarstva obrazovanja i nauke i Microsofta da unapređuju saradnju i ponude što je više moguće paketa s ciljem povećanja digitalne pismenosti, korištenja online aplikacija i da se fokus pomjeri sa nastavnika na učenika”, odgovorio je ministar.\n(Foto: Davorin Sekulić/Sarajevo-x.com)\nNismo propustili priliku da direkotricu Microsofta u BiH ne upitamo za inspekciju Federalne uprave za inspekcijske poslove, koja se odnosi na kampanju pojačanog inspekcijskog nadzora nad zaštitom autorskih prava korištenja kompjuterskih programa.\n“Tačno je da federalne inspekcije provode provjeru softvera, ne samo Microsoftovog, nego i bilo kojeg koji se koristi. Kao Microsoft, podržavamo ovu inicijativu. Iskreno, vjerujem da je efikasna zaštita intelektualnog vlasništva jedan od preduslova za razvoj IT industrije. Ne samo kao direktorica, već i kao inžinjer, podržavam tu akciju i imam kontakte sa svih 300 naših partnera, koji također podržavaju tu akciju”, kazala je Zukić-Krivdić na kraju.\nKoliko je tržište Bosne i Hercegovine važno za Microsoft govori i činjenica da je današnjem potpisivanju Sporazuma prisustvovao i potpredsjednik Microsofta za regiju Centralne i Istočne Evrope Wolfgang Ebermann.


Dota 2 dostigla najmanji broj igrača još od januara 2014. godine - PLAY!\nDota 2 dostigla najmanji broj igrača još od januara 2014. godine\nProšlo je leto, prošao je The International, pa se tako i hajp oko Dota 2 tradicionalno spustio na najniži nivo u godini, ali ovoga puta je taj nivo zaista jako nisko, i zapravo – nikada nije bio niži u poslednjih gotovo šest godina, još od januara 2014. godine.\nNaime, u oktobru je u proseku Dotu 2 igralo oko 395 000 igrača u svakom trenutku, dok je najveći “peak” bio 740 000. Ovo bi bile sjajne brojke za praktično bilo koji studio i njihovu igru, ali ne i za jednu od igara koja bi trebalo da bude neverovatno popularni esport naslov.\nKao što vidite na tabeli dole, brojke su početkom godine bile veoma visoke, pre svega zahvaljujući Dota Auto Chess, ali sada su se te Auto Cheess igre odvojile u nekoliko nezavisnih naslova, pa je Dota 2 opet postala samo “čista” moba.\nDa li će ovaj pad popularnosti slavne mobe postati kontinuitet u narednom pepriodu ili je u pitanju samo prolazni trend? To nam ostaje da vidimo u narednim mesecima.\nRelated Items:Dota, Dota 2, moba, Steam, valve


Postoji li perfidni francuski plan: Pod maskom ustupaka Srbiji — uvode grčko priznanje Kosova - Sputnjik Srbija\n05:41 17 Jun 2021\nPostoji li perfidni francuski plan: Pod maskom ustupaka Srbiji — uvode grčko priznanje Kosova\n19:19 26.05.2021 (osveženo 15:43 27.05.2021) Preuzmite kraći link\nIako bi Emanuelu Makronu godilo da na diplomatskom terenu zabeleži poen kakav bi bio rešenje kosovskog pitanja, navodni plan o tome, koji dolazi iz Pariza, perfidan je i vrvi od bizarnosti.\nOvako navodni francuski plan za rešenje problema Kosova i Metohije komentariše Dušan Gujaničić, stručnjak za francusku politiku iz Instituta za političke studije.\nO ovom planu, koji navodno podrazumeva potpisivanje privremenog sporazuma između Beograda i Prištine bez međusobnog priznanja, autonomiju za sever Kosova i više prava za SPC, grčko priznanje kosovske nezavisnosti i viznu liberalizaciju za Prištinu, javnost je obavestio savetnik bivšeg kosovskog predsednika Hašima Tačija Artan Behrami.\n„Francuski plan“ — da Grčka prizna Kosovo\nŠta bi Grčka dobila od priznanja nezavisnosti Kosova, pita se Gujaničić.\n„Odakle sad Grčka u igri? Ona je jedna od pet članica EU koja nije priznala nezavisnost Kosova i nema nameru da to uradi, iako se po javnosti povlače neke glasine da je Grčka u tom smislu slabija karika te da bi mogla da popusti. Ali te mi glasine deluju nerealno“, kaže on.\nPrema rečima našeg sagovornika, problematično je i pominjanje privremenog sporazuma.\n„Privremeni sporazumi ne donose nikakvu stabilnost, suštinski ne rešavaju ništa. Veoma je problematično i pitanje njihove naknadne primene i uglavnom služe onome ko ih je predložio — nekoj sili da se pohvali svojevrsnim diplomatskim uspehom“, navodi Gujaničić.\nVizna liberalizacija na dugom štapu\nProblematična je takođe i vizna liberalizacija koju prištinske vlasti žarko priželjkuju. Međutim, nedavni verbalni okršaj uglednog francuskog diplomate i bivšeg Makronovog Žerara Aroa sa bivšim ambasadorom Prištine u Parizu Bernardom Nikajem pokazuje da je i to na dugom štapu. Na Nikajevu objavu na društvenim mrežama da se nada da će Francuska 2022. godine ukinuti vize za građane Kosova, Aro mu je odgovorio da sanja, jer se tako nešto ne radi u izbornoj godini.\nFrancusku, istina, ne očekuju izbori ove godine kao Nemačku, ali, kako Gujaničić kaže, iako su izbori u Francuskoj na proleće, već se može smatrati da je kampanja počela.\nSa izuzetkom Makronove želje da pokaže kako su Francuska i on lično angažovani na rešavanju jednog složenog pitanja, kakvo je kosovsko, Gujaničić ne vidi nijedan drugi razlog da Pariz pokrene jednu ovakvu akciju. Međutim, s obzirom da je Peta republika već ušla u izbornu godinu, značajan deo spoljne i unutrašnje politike Emanuela Makrona biće usklađeni prevashodno sa njegovom željom da izdejstvuje drugi mandat, tako da naš sagovornik ne očekuje nikakvu veliku diplomatsku inicijativu.\nFrancuska nije karika Prištine\nSa druge strane, problematično je i pitanje stepena francuskog uticaja na kosovske Albance.\n„Mislim da je on veoma, veoma ograničen. Čini mi se da Francuska, koja je među prvim priznala nezavisnost Kosova, nije zapadna karika u koju bi albanski faktor mogao da ima neko veće poverenje i pouzdanje“, zaključuje Gujaničić.\nBivši savetnik bivšeg predsednika privremenih institucija na Kosovu Hašima Tačija Artan Behrami rekao je u intervjuu za TV „Kljan Kosova“ da Francuska forsira ideju privremenog sporazuma, koju podržava i Brisel.\n„Nemačka, prema mojim informacijama, nije u igri zbog izbora koji su u toj zemlji ove godine. Amerika je predala ovlašćenja Briselu za dijalog. Francuska ideja je da se postigne privremeni sporazum, kao što je bio onaj iz Vašingtona. Međutim, ta ideja je štetna za Kosovo, jer govori o autonomiji severa, većim pravima za crkvu, u zamenu za priznanje od strane Grčke i liberalizaciju viza“, tvrdi Behrami, koji kaže i da je uloga Amerike sekundarna, a ne primarna kao ranije.\nKako je dodao, savetnici francuskog predsednika Emanuela Makrona poslali su signal da neće biti liberalizacije viznog režima za građane Kosova, što je nazvao „pregovaračkom taktikom“.\n„Interno se pregovara i verujem da će ove teme biti otvorene na sledećem sastanku koji će se održati u Parizu. Nije dobro ulaziti u tu igru, jer privremeni sporazumi ne donose dugoročnu stabilnost, ne rešavaju problem između Kosova i Srbije, već samo stvaraju iluzije da je nešto urađeno“, rekao je Behrami.\nplan, Emanuel Makron, Francuska, Srbija, Kosovo


Dan sjećanja na narodnog heroja Milana Tepića – Radio Feniks\nDan sjećanja na narodnog heroja Milana Tepića\nRaF 29/09/2019 Dan sjećanja na narodnog heroja Milana Tepića2019-09-29T09:13:28+02:00 KD INFO\nU Komlencu kod Kozarske Dubice danas će biti obilježeno 28 godina od stradanja narodnog heroja majora Milana Tepića. Pomen Tepiću, u okviru programa obilježavanja “Septembarskih dana odbrane”, biće služen na mjesnom groblju u Komlencu u 10.00 časova.\nMajor Јugoslovenske narodne armije Milan Tepić poginuo je 29. septembra 1991. godine u bjelovarskoj kasarni na Bedeniku, nakon što je digao u vazduh vojno skladište i sebe, ne želeći da prepusti neprijatelju oružje kojim bi ubijao njegove vojnike.\nZa taj junački čin major Tepić je odlukom Predsjedništva Socijalističke Federativne Republike Јugoslavije posthumno odlikovan Ordenom narodnog heroja.\nU čast ovog junaka, Republika Srpska ustanovila je Orden za posebne zasluge u ratu, a odlukom Skupštine opštine Kozarska Dubica 29. septembar proglašen je Danom sjećanja na narodnog heroja Milana Tepića.\nЈedna ulica u Kozarskoj Dubici nosi ime Milana Tepića, a u Parku narodnih heroja podignuta je bista sa njegovim likom.\nU Komlencu, kod Kozarske Dubice, Tepićevom rodnom mjestu, svake godine se obilježava dan njegove herojske pogibije.\nObilježavanjem sjećanja na stradanje majora Milana Tepića biće završen ovogodišnji program obilježavanja “Septembarskih dana odbrane” od hrvatske agresije 1995. godine.\n« Knežopoljka sa 15 razlike savladala RK Borja\nJoš jedna pobjeda Borca »


Trener crno-belih Goran Stevanović od ove zime ne računa više na Đorđevićeve usluge, a član stručnog štaba Partizana Miša Radaković objašnjava da je bivši kapiten trebalo da trenira sa igračima Teleoptika, filijale aktuelnog prvaka Srbije i branioca trofeja u Lav kupu:\n"Programom je bilo predviđeno da Đorđević radi sa loptom, međutim, kako je Teleoptik uigravao tim pred današnji susret a omladinci nisu u Beogradu, odlučeno je da Nenad trenira sa kadetima. Njemu je to koristilo da "oseti" loptu, a dečacima da pored sebe imaju takvog igrača", rekao je Radaković.\nSUKOB NAVIJAČA PARTIZANA U HUMSKOJ Žandarmerija sprečila tuču\nFudbaleri Partizana i Čukaričkog od 20 sati igraju revanš meč polufinala Kupa Srbije, a crno-beli "jure" deficit iz prvog duela od dva gola.\n"KADA SMO IZAŠLI IZ KAPELE I UGLEDALI NAVIJAČE SA BAKLJAMA..." Na sahrani kuvarice Cece o kojoj priča cela Srbija EMOCIJE SU KULJALE\nU nedelju se Novi Sad na dosad nezabeležen način oprostio od kuvarice koja je hiljadama ljudi prirasla za srce. Radojka "Ceca" Crveni je skoro četrdeset godina svakog dana spremala hranu igračima i zaposlenima u fudbalskom klubu Vojvodina, a njena sahrana mnoge je ostavila bez teksta.\nFudbaleri Partizana i Crvene zvezde prvi ovosezonski, a ukupno 163. večiti derbi odigraće u nedelju, 18. oktobra, objavila je Super liga Srbije.\nZvezda i Partizan rutinski, ispali Rad i Smederevo\nU poslednjoj utakmici 1/8 finala Kupa Srbije fudbaleri Crvene zvezde savladali su ekipu Borca rezultatom 4:0 i tako se pridružili Partizanu, Sinđeliću, Vojvodini, Jagodini, Spartaku, Slobodi Sevojno Pointu i Teleoptiku koju su ranije danas obezbedili plasman među osam najboljih.


ZBOG VIRUSA KORONA: U Republici Srpskoj mere zaštite produžene do 21. decembra, evo koje sve zabrane važe | Novosti.RS\nPrema toj odluci zabranjena su sva javna okupljanja u grupama većim od 50 lica, muzika uživo u ugostiteljskim objektima za smeštaj, ishranu i piće i sva privatna okupljanja u grupama većim od 10 osoba (svadbe, krštenja, rođendani, proslave i drugi porodični skupovi slične prirode).\nGrađani se obavezuju da na otvorenom i u zatvorenom prostoru nose zaštitnu masku (prekrivena usta, nos i brada) i pridržavaju se zaštitne mere fizičkog rastojanja od dva metra.\nGrađani su, takođe, obavezni da se u zatvorenim prostorijama, pored nošenja zaštitne maske i održavanja fizičkog rastojanja od dva metra, pridržavaju i uputstava Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske za boravak u zatvorenom prostoru, u zavisnosti od delatnosti koja se obavlja.\nNepoštovanje mera će biti sancionisano, saopšteno je iz Vlade Republike Srpske.\nRad ugostiteljskih objekata je ograničen od 06:00 do 22:00 bez obzira da li posluju samostalno ili u okviru drugih objekata u kojima se obavlja privredna delatnost, kao i priređivačima igara na sreću.\nRepublika Srpska korona virus u regionu mere protiv korone korona virus\nNA UDARU ONI SA PRVE LINIJE FRONTA: Virusom korona zaraženo 2.434 zdravstvena radnika - 66 njih hospitalizovano\n27. 11. 2020. u 15:52\nPREDRAG Kon prokomentarisao je na KZŠ redove ispred prodavnica zbog sniženja podovom Crnog petka.


Košarkaški klub Mega Mozzart » MEGA MOZZART U PONEDELJAK DOČEKUJE CRVENU ZVEZDU, SVE ULAZNICE VEĆ PODELJENE\nU ponedeljak 7. februara od 15:30 Mega Mozzart će u okviru 19. kola ABA lige dočekati Crvenu zvezdu mts. Izabranici Vladimira Jovanovića su se posle pobede u Železniku u prošlom kolu, ponovo uključili u borbu za plej-of, ali ih u ponedeljak očekuje izuzetno težak meč sa aktuelnim šampionom i trenutno prvoplasiranom ekipom regionalnog takmičenja.\nUlaznica za utakmicu u hali Mega Factory više nema pošto su zbog ograničenog kapaciteta hale i zdravstvenih propisa, iste u ograničenom broju podeljenje prijateljima i sponzorima kluba, te ulaz u halu bez karte neće biti moguć.\nTrener Mege Vladimir Jovanović je pred utakmicu protiv Crvene zvezde istakao će biti potrebno da njegova ekipa odgovori na čvrstinu protivnika u oba smera:\n– Čeka nas veoma ozbiljan i zahtevan protivnik. Crvena zvezda ima veoma dobar roster sastavljen od kvalitetnih i iskusnih srpskih igrača koji čine osnovu tima, pojačan sa nekoliko iskusnih internacionalaca. Igraju jako čvrsto, osnovni kvalitet im je izuzetno kvalitetna odbrana, ne samo na nivou ABA lige, već i na nivou Evrolige. Mi, sa druge strane, u poslednjih nekoliko utakmica smo pokazali određeni nivo čvrstine, voleo bih da tu čvrstinu zadržimo na istom nivou i u utakmici protiv Crvene zvezde. Ujedno, osnovna stvar koja će biti potrebna da se bude u utakmici će biti upravo to da se odgovori na tu čvrstinu koju Crvena zvezda ima, u oba smera,\nMega Mozzart trenutno ima po 8 pobeda i poraza u ABA ligi dok Crvena zvezda ima skor 15-1. Poslednji susret Mege i Crvene zvezde je bio u 6. kolu ABA lige ove sezone kada je Zvezda slavila na domaćem terenu sa 81:67.\nKapiten Mege Luka Cerovina je pred duel sa Crvenom zvezdom istakao da je pred njegovom ekipom teška nedelja gde će odigrati tri utakmice u šest dana:\n– Očekuje nas utakmica sa Crvenom zvezdom koja je izuzetno iskusna i kvalitetna ekipa. Sa ovom utakmicom na počinje veoma teška nedelja posto igramo tri utakmice u praktično šest dana. Igramo dobro u poslednje vreme, pobeda u Železniku nam je puno značila i ukoliko nam se ukažu, pokušaćemo da iskoristimo svoje šanse protiv glavnog favorita za osvajanje lige,\nUtakmica Mega Mozzart – Crvena zvezda mts igra se u ponedeljak 7. februara od 15:30 časova u Hali Mega Factory, ulaznica za utakmicu više nema a direktan prenos će biti na TV Arena Sport.\nMEGA MOZZART PROTIV ZLATIBORA U ČETVRTFINALU KUPA RADIVOJ KORAĆ


Šta je bonitetna ocena? • Sertifikat bonitetne izvrsnosti • Bonitetni razredi • Metodologija\nŠta je bonitetna ocena?\nBonitetna ocena omogućavava brže i jednostavnije donošenje poslovnih odluka pri izboru poslovnog partnera, analizu konkurencije i procenu rizika. Predstavljaju podršku u postupku finansijske analize svakog privrednog subjekta.\nBonitetna ocena je skup objektivizovanih i standardizovanih podataka koji obuhvataju celokupno poslovanje jednog privrednog subjekta. Utvrđuje se na osnovu posebne metodologije koja obuhvata finansijsku i ekonomsku analizu poslovanja u prethodnoj godini.\nU bonitetnoj kući Companywall Business bonitetna ocena predstavlja kombinaciju statične i dinamične ocene.\nStatična ocena se utvrđuje na osnovu pokazatelja uspešnosti i pokazatelja likvidnosti iz godišnjeg izveštaja.\nDinamična ocena predstavlja promenljivu vrednost koju modifikuju varijabilni faktori kao što su:\nBonitetna ocena omogućava brže, jednostavnije i efikasnije donošenje poslovnih odluka u postupku izbora poslovnog partnera, analize konkurencije i procene rizika, a takođe predstavlja i podršku u postupku kvalitativne analize specifičnosti pojedinačnog privrednog društva.\nBonitetna ocena je neophodan ekonomski instrument koji se koristi u savremenom poslovnom svetu kao verodostojni rejting pozicija poslovanja kompanije.\nBonitetna kuća CompanyWall Business razvrstava potencijalne saradnike i konkurentske kompanije u različite bonitetne razrede na osnovu njihove bonitetne ocene i na taj način unosi red i visok nivo sigurnosti na srpsko poslovno tržište.\nCompanyWall pruža klijentima gotovu klasifikaciju koja precizno razdvaja pouzdane od nepouzdanih partnera. Klasifikacija klijenata zasnovana je na karakteristikama koje su nevidljive oku prosečnog promatrača.\nSertifikat bonitetne izvrsnosti predstavlja garanciju pouzdanosti da poslovni subjekti sa bonitetnom ocenom izvrsnosti posluju uspešno i uživaju poverenje poslovnog sveta, a dodeljuje se samo poslovnim subjektima koji su ocenjeni najvišim bonitetnim ocenama AAA, AA+ i A+\nSertifikat bonitetne izvrsnosti utiče pozitivno na poziciju pojedinačnog poslovnog subjekta na tržištu jer predstavlja realan odraz i pisanu potvrdu uspešnog poslovanja kompanije.\nDinamika savremenog tržista nameće klijentima tempo u kojem odluke moraju biti donešene "preko noći".\nOdličan bonitet - bezbedna zona\nBonitetna ocena AAA svrstava poslovni subjekt u najviši bonitetni razred i utvrđuje se malom broju kompanija koje su superiorne u svojim oblastima poslovanja.\nAAA bonitetna ocena je uverenje da privredni subjekt posluje bez poteškoća i komplikacija u dužem vremenskom periodu.\nAAA ocena je dokaz izvrsnog poslovanja i automatski znači da kompanija nikada nije bila u blokadi tj. da redovno izvršava sve svoje obaveze.\nKompanije koje dobiju AAA bonitetnu ocenu, odlikuje besprekorna solventnost i poslovna efikasnost. Ova ocena je nedvosmislena potvrda stabilnosti kompanije i kvaliteta poslovanja.\nKompanija koja je ocenjena najvišom bonitetnom ocenom AAA je pouzdan i idealan poslovni partner.\nBonitetna ocena AA+ stoji rame uz rame uz najvišu ocenu. Ovo znači da je kompanija pouzdana i stabilna.\nNešto slabije rangiranje često je posledica kraćeg perioda poslovanja, ili ukazuje na periodično povećanje rashoda u odnosu na kvartalne prihode. U slučaju kompanija ocenjenih AA+ bonitetnom ocenom, ovakav disbalns je trenutnog karaktera, i ne dovodi u pitanje efikasnost poslovanja kompanije.\nPrema našem desetogodišnjem iskustvu, bonitetna ocena AA+ u više od 67% slučajeva u sledećem godišnjem prikazu prelazi u AAA bonitetnu ocenu.\nDo tog "fenomena" dolazi jer se povećani rashodi sa neophodne vremenske distance pokazuju kao trenutni, a tendencija rasta kao konstanta.\nSaradnja sa AA+ kompanijom daleko je od zone rizika, jer ova bonitetna ocena potvrđuje visoke standarde uspešnog poslovanja i visok nivo kreditne sposobnosti.\nFirma koja je zaslužila bonitetnu ocenu A+ je ona koja ne pokazuje nikakve znakove za rizično poslovanje u budućnosti.\nS takvim preduzećem ostale firme mogu kvalitetno i uspešno da sarađuju, a uspešno poslovanje će se nastaviti i u budućnosti.\nNešto slabija ocena je dodeljena ovim firmama zbog poslovanja u prošlosti ili kada je reč o mladoj firmi, ali ipak ona je sada pouzdan poslovni partner.\nSposobnost izvršenja finansijskih obaveza, prisutan rizik promene poslovne klime i ekonomskih uslova, kao i znatan kreditni rizik.\nKada kompaniju ocenjenu BBB bonitetnom ocenom odaberete za poslovnog partnera, saradnika ili klijenta, neophodno je da povećate oprez.\nOvakve kompanije uprkos finansijskoj nestabilnosti i ugroženosti imaju mogućnost napretka i ozdravljenja. Ova bonitetna ocena svojstvena je kompanijama u procesu restrukturiranja.\nVerovatnoća blokade, stečaja ili likvidacije je gotovo izvesna u naredne dve godine.\nBez bonitetne ocene\nBonitetnu ocenu nije moguće utvrditi jer ne postoji dovoljno podataka o privrednom subjektu.\nTo znači da je privredni subjekt nov na tržištu, odnosno osnovan je u tekućoj godini i još uvek nije podneo godišnji finansijski izveštaj.\nMetodologiju na osnovu koje se donosi odluka o bonitetnom razredu utvrđuje rejting komisija koju čine stručnjaci u svim relevantnim ekonomskim poljima. O svakoj analitičkoj kategoriji u okviru metodologije se raspravlja na osnovu dostavljenje dokumentacije koju pripremaju finansijski stručnjaci, da bi se na kraju glasanjem došlo do bonitetnog razreda.\nIako prikupljeni finansijski podaci u velikoj meri zavise od nivoa na kom klijent sarađuje s rejting agencijom, metodologija podrazumeva širok proces čime se osigurava sveobuhvatna analiza.\nCompanyWall Business konkurentnost - najpreciznija bonitetna ocena\nSavremeno tržište nameće potrebu za pouzdanim informacijama o poslovanju privrednih subjekata, što je dovelo do pojave brojnih bonitetnih kuća. Iako većina njih koristi opše utvrđena pravila za svrstavanje klijenata u bonitetne razrede, mnoge od njih su proglašene nepouzdanim, njihova sertifikacija klijenata upitnom, a bonitetni izveštaj nepreciznim.\nUsled ovakvih okolnosti firme su postale oprezne pri donošenju odluke kom "ocenjivaču" će pokloniti svoje poverenje. Iako se za izračunavanje bonitetne ocene koristi metodologija ustanovljena na osnovu najpreciznijih finansijskih i drugih ekonomskih činioca, bonitetna ocena dobrim delom predstavlja i mišljenje.\nIako su to mišljenja stručnjaka i finansijskih analitičara, ona u određenoj meri ipak ostaju neprecizna. Zbog subjektivnog pristupa i odsustva standardizovanih podataka koji se mogu podvrgnuti strogim statističkim analizama, kreditni rejting poslovnih subjekata ostaje u određenoj meri otvoren za proizvoljnije interpretacije.\nGlobalni i lokalni politički činioci i finansijski uslovi su teško predvidivi, što određivanje bonitetne ocene čini spekulativnim.\nBonitetna kuća CompanyWall, da bi minimizirala neizvesnost i povećala objektivnost i pouzdanost bonitetne ocene, zasniva svoju metodologiju rejtinga na jedinstvenoj kombinaciji objektivne brojčane analize i subjektivnih mišljenja stručnjaka. Ovakav način rada pokazao se najučinkovitijim i ustanovljen je na osnovi rada najvećih svetskih bonitetnih kuća.\nNezavisna bonitetna kuća CompanyWall Business ima važnu ulogu u uspostavljanju stabilne i objektivne arhitekture finansijskih podataka u Srbiji. Popularnost bonitetnog ocenjivanja proizilazi iz jednostavnosti gde se brojni podaci predstavljaju jednim simbolom. Sertifikacija i bonitetni izveštaji doprinose razvoju finansijskog tržišta i značajni su za lakšu orijentaciju i određivanje preciznijeg finansijskog stanja u zemlji. Od velike su pomoći i investitorima da tačnije sagledaju kako stabilne, tako i nesigurnije strane ekonomske strukture u državi.\nPrivredni subjekti, firme i institucije se oslanjaju na podatke, ocene i sertifikaciju koju za njih vrši CompanyWall Business, a značaj naše bonitetne kuće povećan je pojavom velikog broja kreditnih derivata i finansijskih proizvoda koji zavise od finansijske sposobnosti partnera i verovatnoće neizvršenja.\nUvažavajući ove činjenice, firme koje posluju uz veće kreditne rizike su i same počele da zahtevaju finansijsku analizu svog poslovanja kako bi povećale svoj legitimitet i proširile investicijske mogućnosti.


Pet od 25 ugovora i sporazuma odnosi se na grad Beograd i investicije koje će biti realizovane u narednom periodu, rekao je Vesić novinarima i podsetio da su francuske kompanije u poslednje dve godine najveći investitor u Beogradu. Najveća investicija je projekat izgradnje metroa, koja bi trebalo da počne krajem 2020. godine.\nPodsetio je da je u aprilu potpisan Memorandum o razumevanju sa kineskom kompanijom Powerchina i da se očekuje da sada francuske i kineske kompanije zajedno uđu u konzorcijum koji bi gradio metro u Beogradu.\n"Srećni smo što će francuski partneri zajedno sa njima učestvovati u gradnji metroa", rekao je Vesić.\nOn je naveo da je potpisano i nekoliko sporazuma koji su finalizacija javno-privatnog partnerstva za deponiju Vinča.\nDo kraja avgusta grad će završiti sve potrebne obaveze prema privatnom partneru, kao i Srbija, i do kraja septembra očekujemo izdavanje građevinskih dozvola i početak radova prvo na sanaciji deponije, a onda i izgradnji postrojenja za reciklažu otpada kako bi bio rešen problem komunalne deponije, na način kako su to rešili drugi gradovi Evrope, rekao je Vesić.\nPodseća da je potpisan sporazum između kompanije "Veolia" i Beogradskog vodovoda i kanalizacije, budući da treba da počne izgradnja prve fabrike za preradu otpadnih voda u Beogradu koja će se graditi u saradnji sa kineskom kompanijom CMEC.\n"Ponosni smo što je jedna tako velika kompanija našla interes da radi u Beogradu", kaže Vesić.\nOn ističe da su prestavnici grada razgovarali i sa nekoliko drugih kompanija poput "Šnajder elektrika" i firmom "Kolas" koja godinama radi rekonstrukciju tramvajskih šina. Predstavili smo im naše planove za širenje tramvajske mreže, jer ideja je da uporedo sa metroom širimo tramvajsku mrežu, kaže Vesić.\nPodsetio je da su francuske kompanije u poslednje dve godine najveći investitor u Beogradu i da su u tom periodu uložile skoro 1,8 milijardi evra.