Dačić u SAD: Podrška naporima Srbije ka EU | Srbija\nDačić u SAD: Podrška naporima Srbije ka EU | Mondo Portal\n11. maj, 06:21\nDačić u SAD: Podrška naporima Srbije ka EU 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.11.2013. / 08:28 20:58\nDačić u SAD: Podrška naporima Srbije ka EU\nIzvor Beta 18.11.2013. / 08:28 20:58\nPremijer Srbije na početku posete SAD dobio uveravanje da Vašington podržava napore Srbije ka EU i ka tome da se što pre dobije datum za održavanje prve međuvladine konferencije.\nDačić je, na početku dvodnevne radne posete Ujedinjenim nacijama i SAD, posle sastanka sa stalnim predstavnikom SAD pri UN Samantom Pauer rekao da je sa njom razgovarao o situaciji na Kosovu i implementaciji Briselskog sporazuma.\n"Pozitivno je ocenjena činjenica da je u miru održano ponovljeno glasanje u severnoj Kosovskoj Mitrovici i pozdravljeni su napori Srbije ka Evropskoj uniji, ka dobijanju što pre datuma za održavanje prve međuvladine konferencije", rekao je premijer.\ndačić u sad\n"Američka administracija je veoma pozitivno opredeljena prema razvoju naših bilateralnih odnosa", rekao je Dačić.\nOn će sutra učestvovati u radu sednice Saveta bezbednosti UN, na kojoj će biti razmatran redovni izveštaj o situaciji na Kosovu i Metohiji.\nDačić je istakao da je očigledno ostvaren napredak u implementaciji Briselskog sporazuma i da je to "pre svega bio rezultat napora koje je Srbija uložila i pored velikih problema koji su dolazili sa prištinske strane".\nSrbija je, kako je rekao, naravno ispunila sve ono što je pred nju postavljeno kao kriterijum za dobijanje datuma za početak pregovora o članstvu Srbije u EU i mi očekujemo takvu odluku u decembru.\n"Jasno je rečeno da SAD podržavaju takav stav EU".\nDačić je najavio da će u sklopu priprema za održavanje sutrašnje sednice SB UN o Kosovu razgovarati i sa stalnim predstavnikom Ruske Federacije u UN Vitalijom Čurkinom, kao i sa šefom misije Kine pri UN.\nPremijer Srbije je u Njujorku imao i ekonomske a ne samo poliitčke sastanke. Razgovarao je sa predstavnicima kompanije Dženeral elektrik o saradnji u više oblasti, uključujući i realizaciju projekta o vetroparku vrednog oko 300 miliona evra.\nPored saradnje u proizvodnji električne energije, Dačić je istakao da je Dženeral elektrik zainteresovan i za saradnju kada je reč o kompresijskim stanicama i gasnim turbinama u okviru izgradnje Južnog toka u saradnji sa Gaspromom i Srbijagasom.\n"Ono što je najvažnije, oni su zainteresovani da proizvode naših najsavremenijih kompanija plasiraju širom sveta gde bi praktično te kompanije mogle da budu u funkciji dobavljača za proizvode koje proizvode kompanije koje su direktni saradnici Dženeral elektrika", rekao je on.\nOni su, kako je naveo, zainteresovani i za saradnju u oblasti zdravstva, transporta odnosno železnice i čitavog niza prečišćavanja korita reke Dunav.\nPodsetivši da kompanija Dženeral elektrik radi u stotinak zemalja, zapošljava više od 310.000 ljudi, i ima registrovano više od 50.000 patenata, Dačić je istakao da je za tu kompaniju važno da su kancelariju za jugoistok Evrope premestili nedavno u Beograd.\nOn je dodao da će sa predstavnicima kompanije biti nastavljeni razgovori u Beogradu.\nIvica Dačić SAD un ujedinjene nacije


MOTIVACIJA ZAPOSLENIH POKRETAČ BIZNISA: PKS razvija sve više onlajn obuka za individualni rad | Novosti.RS\nIma i kompanija koje su zaustavile obavljanje svojih delatnosti, što ugrožava njihov opstanak. Ovo se naročito odnosi na mikro i mala preduzeća. Zato su takvim kompanijama potrebne informacije ili dodatna znanja o mogućnosti da se u kratkom vremenskom roku, sa postojećim kapacitetima, ili uz neznatna ulaganja, preorijentišu na drugu delatnost.\nOvakav razvoj događaja, smatra Mirjana Kovačević, rukovodilac Centra za edukaciju, dualno obrazovanje i obrazovne politike Privredne komore Srbije, u prvi plan stavlja edukaciju, ali u onlajn obliku, koja će u narednom periodu imati prednosti i dobiti na značaju, u odnosu na klasičan način učenja.\n- Svedoci smo rasta ponude brojnih vebinara i konferencija putem različitih raspoloživih platformi, preko kojih je bilo moguće najbrže i sa najmanjim troškovima odgovoriti na potrebe kompanija i njihovih zaposlenih za informacijama i novim znanjima - ističe Kovačevićeva. - Nešto veća ulaganja zahteva razvoj onlajn obuka kojima se individualno pristupa u bilo kom trenutku, odnosno onom koji pojedincu najviše odgovara.\nCentar za edukaciju Privredne komore Srbije već duže vreme aktivno radi na kreiranju i razvoju onlajn obuka za individualni rad i radionica za grupni rad sa predavačem, što je u skladu sa podrškom koju PKS pruža digitalnoj transformaciji srpske privrede.\n- Uz izbor platforme i oblika onlajn edukacije, naravno, bitan je i izbor tema - objašnjava naša sagovornica. - Svoju ponudu Centar za edukaciju PKS kreira na bazi periodičnih istraživanja potreba privrede za edukacijom. Poslednja istraživanja pokazuju sve veći značaj razvoja veština kod zaposlenih. Vlasnici kompanija, koji prepoznaju koliki je uticaj edukacije zaposlenih na postizanje uspeha u poslovanju, akcenat stavljaju na razvoj menadžerskih kreativnih znanja i veština. Od njih zavisi motivacija tima da produktivno i kreativno radi, naročito u ovim vanrednim okolnostima.\nSVE ove onlajn radionice tematski se nadovezuju, ali ih je moguće pohađati i pojedinačno, po izboru, u zavisnosti od toga koje veštine je potrebno posebno razviti, ističe Kovačevićeva. Radionice su interaktivne, sa mnogo zanimljivih primera iz prakse, kratkih filmova kao dobrih ilustracija nekih važnih situacija i aktivnosti, kao i testova bez čijeg uspešnog rešavanja se ne može preći na sledeći nivo obuke.\nDobar menadžer, ističe Kovačevićeva, ne postaje se formalnim obrazovanjem, već pre svega kontinuiranim razvojem u realnom radnom okruženju. Dobitnu kombinaciju čini edukacija uz rad. Zbog toga su pripremili onlajn Školu za razvoj menadžerskih veština, namenjenu menadžerima svih nivoa. U okviru ove škole obrađuju se teme kao što su delegiranje, motivacija zaposlenih, prezentacija, produktivan sastanak, korigovanje lošeg učinka.\n- Osnov dobrog rukovođenja je adekvatno delegiranje zadataka zaposlenima, kako bi se promovisao timski rad i povećali motivacija, produktivnost i profesionalizam u timu - govori Kovačevićeva. - Podjednako je važno prepoznati i kada su poslovi loše delegirani, razumeti značaj dobijanja, ali i davanja povratnih informacija, kao i vešto upravljati negativnim povratnim informacijama.\nDobro delegirani zadaci prvi su korak ka motivaciji zaposlenih. Prema rečima Kovačevićeve, dobar menadžer mora da zna kako da stvori radnu sredinu, koja stimuliše visok radni učinak, povećava motivaciju i posvećenost zaposlenih. Za dobrog menadžera je važno da podstiče samouverenost zaposlenih, kao i da razvija optimističan stav prema poslu i rezultatima organizacije. Samo ako je i lično motivisan, biće u mogućnosti da postavlja inspirativne i izazovne ciljeve timu, što će održavati motivacionu radnu sredinu.\n- Naravno, greške u relizaciji zadataka se dešavaju,ali kako učiti na njima, to se obrađuje na obuci za korigovanje lošeg učinka - govori Kovačevićeva. - Ne samo da je potrebno znati utvrditi problem i uzroke lošeg učinka, već i znati šta dalje, koju akciju preduzeti, da se to koriguje, a ne kritikovanje zaposlenog. U izgradnji timskog duha i dobrog kolektiva, kao osnova svake uspešne kompanije, moraju se očuvati poverenje i motivacija zaposlenih i dobri međuljudski odnosi.\nŠkola razvoja menadžerskih veština obrađuje i teme Produktivan sastanak i Prezentacija, kao nezaobilazne u relizaciji produktivnih sastanaka (jednom od tri najčešće i najznačajnije menadžerske aktivnosti) i realizaciju marketinških i prodajnih aktivnosti. Uz to, radi se i na postizanju sporazuma o bilo čemu, privlačenja investicija, predstavljanja izveštaja o rezultatima rada i sl.\nViše informacija je raspoloživo na linku https://pks.rs/strana/sekcija/kalendar-seminara, a informacije se mogu dobiti i putem mejla edukacija@pks.rs.\nPKS Privredna komora Srbije virus korona kineske kompanije komunikacija


Одржана расправа о градском буџету за 2020. годину – Grad Užice\nOdržana rasprava o gradskom budžetu za 2020. godinu\nU Užicu je održana javna rasprava o gradskom budžetu za 2020.godinu koji iznosi 3,2 milijarde dinara i koji će se uskoro naći na dnevnom redu Gradske skupštine.\nGradski većnik za budžet i finansije Miodrag Petković je rekao da je budžet za iduću godinu planiran na realnim osnovama s obzirom na tekuće prihode i dobro punjenje kada je reč o porezima na dohodak, transferima iz Republike i drugim stavkama. On dodaje da je projekcija da će prihodi biti i veći i da budžetom za narednu godinu niko od budžeskih korisnika neće dobiti manje sredstava.\nPored izdvajanja za infrastrukturu, osnovno i srednje obrazovanje, socijalna davanja i kulturu veća sredstva planirana su za poljoprivredu sa 27 na 31,5 miliona dinara i za sport. Finansiranje preko 60 sportskih klubova povećano je sa 47 na 57 miliona dinara – kaže Petković.\nU pogledu infrastrukture planirana je gradnja garaža i novih parking mesta za šta će biti izdvojeno 25 miliona dinara, rečeno je tokom rasprave. U budžetu je opredeljeno 10 miliona dinara za završetak sportske hale u Krčagovu i sredstva su namenjena za gasnu kotlarnicu , opremu i parterno uređenje.\nU delu kapitalnih projekata kojih je na spisku predloga preko trideset predviđeno je izdvajanje od preko 600 miliona dinara.\nIzmeđu ostalog kaže Petković u pitanju je saobraćajna infrastruktura , rekonstrukcija, izgradnja i popravka ulica i puteva u gradskim i seoskim mesnim zajednicama, nastavak izgradnje vodovoda, infrastruktura vezana za razvoj privrede i nastavak radova u industrijskoj zoni na Beloj Zemlji od 30 miliona dinara, zatim kasarna u Krčagovu i stvaranje uslova za dalji razvoj visokog obrazovanja, završetak radova na start-ap centru kao i pozicije vezane za razvoj turizma odnosno nastavak rekonstrukcije Starog grada i završetak radova na replici neolitskog naselja u Staparskoj banji.\n-Očekuje nas rekonstrukcija školskih objekata u pogledu energetske efikasnosti u saradnji sa Švajcarskom vladom, a projekat je vredan 1,7 miliona evra, dok će plato Narodnog muzeja i rekonstrukcija Narodnog pozorišta iduće godine biti završeni – naveo je Petković.\nPredstavnik mesne zajednice Zlakusa pitao je da li će biti izdvojena dodatna sredstva za postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda na šta je odgovoreno da je planirano 3 miliona dinara. Jedno od pitanja odnosilo se na sredstva za udruživanje po mesnim zajednicama za rešavanje komunalnih problema. Rečeno je da su planirana 84 miliona u odnosu na ovogodišnjih 78. Predstavnici tradicionalnih udruženja građana i NVO istakli su probleme sa kojima se suočavaju u pogledu nedovoljnih sredstava za svoje aktivnosti. Rečeno je da se na konkurse prošle godine javilo 42 udruženja u Užicu. U diskusiji je navedeno da državni revizor zabranjuje finansiranje NVO iz tekuće rezerve.\nU budžetu za 2020. godinu za usluge emitovanja i štampanja planirano je 19 miliona dinara, odnosno za sufinansiranje medijskih sadržaja 15 miliona dinara, a za prenose skupštinskih sednica 4 miliona dinara.


Kako izgleda kontrola "2G" dokumenata u Beču - Glas Regije\nKako izgleda kontrola „2G“ dokumenata u Beču\nBEČ – Policija u Austriji svakodnevno, od uvođenja takozvanog „2G“ pravila i lockdown za nevakcinisane, vrši sveobuhvatne kontrole poštovanja tih epidemioloških mjera, u koje je u Beču povela i reportera Tanjuga.\nSinoć je, u centru Beča, na trgu Štefansplac, ispred katedrale Svetog Stefana, sprovedena kontrola posjetilaca božićne pijace.\n„Danas smo u hotelu izvadili novi sertifikat. Kada smo ulazili na ovu lokaciju pitali su nas za sertifikat i pokazali smo naš, i sve je prošlo u najboljem redu. Sertifikat je skeniran i prihvaćen bez problema“, rekao je on.\n„Od prije par dana stupio je na snagu lockdown za nevakcinisane i policija učestvuje, u skladu sa zakonom, u kontroli tih mjera. Tu kontrolu sprovodimo sveobuhvatno, kako prilikom rutinskih kontrola tražimo i 2G dokaz, ali imamo i posebne patrole koje vrše kontrolu na javnim mjestima sa velikom frekvencijom“, objasnila je ona.\n„Mjere se uglavnom poštuju. I sada, sa lockdown nevakcinisanih naše je iskustvo takvo da većina građana poštuje mjere. One koji sa sobom nemaju 2G dokument pokušavamo najprije da informišemo o potrebi da ga nose sa sobom, jer policija je prije svega partner građana. Ako se radi o nerazumnim osobama onda tek kažnjavamo ili pišemo prijave“, dodala je Gas.\nTagovi: Austrija, korona virus\nPrethodna U Srpskoj zaraženo još 216 оsоbа, preminulo 13\nSljedeća Austrijski parlament usvojio lokdaun


Boris Džonson odustao od kandidature za premijera\nBivši gradonačelnik Londona i vodja kampanje za bregzit Boris Džonson\nKonzervativni favorit i zagovornik Bregzita, bivši gradonačelnik Londona, Boris Džonson danas je izjavio da se neće kandidovati za premijera Velike Britanije.\nDžonson je najavio da neće biti kandidat za rukovodstvo u Konzervativnoj stranci što znači da su sekretar za pravosudje Majkl Gouv i sekretarka za unutašnje poslove Tereza Mej, koja je podržavala kampanju za ostanak, sada favoriti za položaj lidera stranke i zemlje.\nKada je danas saopštio svoju odluku Boris Džonson, je rekao da je nakon konsultacija sa kolegama došao da zaključka da nije osoba za položaj lidera zemlje:\n“Moja uloga bi bila da pružim svaku moguću podršku narednoj konzervativnoj administraciji kako bih obezbedio da uspešno ispunimo mandat gradjana pružen referendumom i zalažem se za agendu u koju verujem, da se zalažemo za zaboravljene ljude u ovoj zemlji.”\nDžonson je vodio je energičnu kampanju za odlazak iz EU i mnogi su očekivali da će se kandidovatoi za lidera Britanije u periodu kad London kida veze sa evropskim blokom.\nPremijer Dejvid Kameron je najavio ostavku pošto su britanski glasači prošle nedelje odlučili da zemlja napusti EU. Naredni premijer će imati zadatak da vodi pregovore o izlasku Britanije is EU sa Briselom.


Ovaj napitak čuva organizam i smanjuje | onogošt.me\nSirovi kakao ima gorak ukus, ali je bogat antioksidantima, vlaknima, magnezijumom, bakrom, fosforom, gvožđem i cinkom. Čuva organizam od slobodnih radikala, smanjuje stres i depresiju, štiti od bolesti srca i krvnih sudova.\nKakao nastaje iz biljke Kakaovac, to je tropsko drvo koje pripada porodici slezova. U Evropu ga je donio Kristifor Kolumbo sa svojih moreplovačkih avantura po tek otkrivenoj Americi.\nTadašnji narodi su pravili specifično piće od kakaa, slično današnjim likerima.


Obradović: Da zaustavimo unutrašnju igru Lijetkabelisa\nBeta 16. novembra 2021. 15:50\nTrener košarkaša Partizana Željko Obradović rekao je danas da je ključno zaustaviti unutrašnju igru, šut za tri poena i skok u napadu ekipe Lijetkabelisa, u predstojećem meču Evrokupa.\n„To je bez ikakve sumnje ključ utakmice, njihova unutrašnja igra, šut za tri poena plus ofanzivni skok gde se Gagić i igrači na pozicijama dva i tri zaleću na skok u napadu. To je ono o čemu treba najviše da vodimo računa i da probamo da budemo na nivou odbrane kako smo bili do sada, s tim da moramo igrati bolje u napadu“, rekao je Obradović, preneo je klupski sajt.\n„Kada to kažem, pre svega mislim da igramo brže u tranziciji, brže u situaciji pet na pet na pola terena i moramo nešto i da ubacimo. U poslednje vreme dosta otvorenih šueva promašujemo i imamo slab procenat šuta. To je nešto na čemu radimo svaki trening“, dodao je on.\nKošarkaši Partizana dočekuju u sredu ekipu Lijetkabelisa, u meču petog kola Grupe A Evrokupa.\nPartizan je do sada upisao tri pobede i jedan poraz, dok je litvanski tim na polovičnom učinku.\nObradović je istakao da njihov naredni rival igra tipičnu litvansku košarku, ali i da su u Evrokupu do sada imali prosek od 28 šuteva za tri poena.\n„Tu prednjači igrač na poziciji četiri Oreli (Gediminas), koji je šutirao 7/14 na prošloj utakmici i negde u proseku ima devet pokušaja za tri poena. Ono što mi treba da radimo jeste da smanjimo taj njihov broj pokušaja i da im onda smanjimo procenat šuta“, rekao je on.\nKošarkaš crno-belih Dalas Mur rekao je da je Lijetkabelis dobar tim, ali da sav fokus mora da bude na sopstvenoj igri.\n„Imaju dobre šutere, u dobroj su formi, sećam se Orelija iz Italije. Vole da spuštaju loptu u reket, pripremamo se danas i fokusirani smo na meč“, zaključio je Mur.\nLitvanski tim sa klupe vodi bivši kapiten i trener Partizana Nenad Čanak, a u ekipi igra bivši centar crno-belih Djordje Gagić.\nMeč izmedju Partizana i Lijetkabelisa igra se u sredu u Beogradskoj areni, od 20.30.


Predsednik Savezne Republike Nemačke Frank-Valter Štajnmajer izrazio je očekivanje, tokom susreta sa ambasadorom Bosne i Hercegovine u Nemačkoj Željkom Janjetovićem, da će u 2018. godini i u godinama koje dolaze biti mnogo više optimizma i napretka u životu građana BiH.\nŠtajnmajer i Janjetović razgovarali su nakon tradicionalnog novogodišnjeg prijema u predsedničkom dvorcu u Berlinu priređenog za predstavnike diplomatskog kora, gde se ambasador BiH zahvalio Štajnmajeru za dosadašnji angažman kada je u pitanju BiH, ali i cela regija zapadnog Balkana.\nU okviru ceremonije, predsednik Nemačke, u govoru je istakao da su svetu danas više nego ikada potrebni demokratija, otvorenost i harmonija, te da je za Nemačku, pored njenog prosperiteta, veoma važan i prosperitet Evropske unije, ali i zemalja u njenom susedstvu i šire.\nDodao je da se današnji moderan svet ne gradi na ekskluzivnoj nacionalnoj osnovi gde svako gleda samo svoj kratkoročni interes, saopšteno je iz Kancelarije za odnose s javnošću Ministarstva inostranih poslova BiH.\nFajon: Zbog nedostatka iskrene želje lidera za napretkom usporen put BiH ka EU


pink.rs | VESIĆ EKSKLUZIVNO ZA PINK.RS SA PRELAZA JARINJE: Ovo je pokazatelj kako Hoti poštuje Briselski sporazum. On ne želi da naša deca dobiju igralište\nMi smo hteli da odemo na Kosovo ne da bismo se bavili politikom već kako bismo obišli dva gradilišta - jedno za igralište za našu decu i drugo za zgradu za 40 izbeglica, rekao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić za Pink.rs.\nDelegacija Beograda na čelu sa zamenikom gradonačelnika zaustavljena je danas oko 9.30 na administrativnom prelazu Jarinje od strane kosovske policije.\n– Delegacija Grada Beograda je krenula u Kosovsku Mitrovicu da potpiše Povelju o bratimljenju između Beograda i Kosovske Mitrovice kao i da posetimo radove na izgradnji dva objekta koji gradi Grad Beograd. Reč je o zradi za 40 porodica koje su izbeglice i proterane su iz drugih delova Kosova i Metohije i parku za decu - istakao je Vesić za Pink.rs.\n-Time su jasno pokazali koliko oni poštuju Briselski sporazum i kako se odnose prema Srbima jer očigledno deca u Kosovskoj Mitrovici ne smeju da imaju igralište koje im poklanja Grad Beograd niti izbeglice, koje su oni proterali, krov nad glavom. To je jasna poruka – istakao je Vesić.\nKako kaže, ovo je pokazatelj kako se Hoti poštuje sporazum iz Brisela u kom se pominje i ZSO, koja treba da pomaže svojim građanima u južnoj pokrajini i da pomaže razvoju zdravstva, školstva...\n-Da je Hoti želeo da sagradi igralište u Medveđi, mi se ne bismo protivili, jer mi smatramo da sva deca, kako srpska, tako i albanska treba da imaju igralište - poručio je Vesić.\nIsto tako, naglašava, da će Grad Beograd sigurno potpisati povelju o bratimljenju, ako ne u Kosovskoj Mitrovici onda u Beogradu.\n-Nastavićemo da gradimo i nećemo dozvoliti da Hoti odlučuje da li ćemo pomagati Srbima sa KiM - zaključio je Vesić.


KOMANDANTE BORKO Potpredsednik DS iznenadio levičarskim idejama\n„Demokratska stranka treba da ide više ulevo i bude stranka koja propagira socijalnu pravdu, borbu malog čoveka protiv krupnog kapitala, nešto poput grčke Sirize”.\nDalje, kako kaže, na nivou regiona treba napraviti Konfederaciju Zapadnog Balkana, za koju bi se otplata spoljnog duga zamrznula na pet godina.\n- Ja nisam ni za kakvu nacionalizaciju i jesam za ulazak u EU, ali sa simpatijama gledam na delove programa grčke Sirize. Dakle, jesam za uslovljavanje stranih investitora sa višim platama radnicima kad im već dajemo subvencije. Takođe, treba prekinuti mere štednje kojima se smanjuju plate i penzije za srednji sloj. Treba oduzeti kompletnu imovinu svakome ko ne može da dokaže njeno poreklo. I tu da se krene od najmoćnijih, preko lidera opozicije, premijera, ministara, tajkuna. Prosto, ne možeš da voziš „bentli” ako ti je plata 100.000 dinara - kaže sagovornik „Blica”.\nSimpatična mu grčka Siriza\nGovoreći o odgovornosti DS, Stefanović kaže da nisu dovoljna samo izvinjenja, već „programski i kadrovski otklon od prošlosti“. U suprotnom, u Srbiji više neće biti opozicije.\n- Umesto onih koji su nazivani „našim tajkunima”, samo su došli naprednjački. Da se razumemo, i DS mora da napravi drastičan otklon od naših ljudi koji su vodili pogrešnu politiku, koji su kao i ova vlast bili zaluđeni neoliberalizmom, a suštinski samo usmereni na svoju dobit - kaže Stefanović.\nKako ističe, sve su ovo samo predlozi za javnu raspravu.\n- Da ne bude da samo kritikujemo Vučića, evo dajemo i predloge - jasan je Borislav Stefanović.\nDS neće učestvovati u dijalogu vlasti i opozicije u Skupštini


Donacija poslanika SL za izgradnju Dnevnog centra "Podrži me-9. januar" | Radio Kosovska Mitrovica\nDonacija poslanika SL za izgradnju Dnevnog centra “Podrži me-9. januar”\n12. January, 2020 09:30 |\nDeset poslanika Srpske liste sa Kosova i Metohije, po rečima potpredsednika Srpske liste Igora Simića, doniraće i uplatiti 1.000 evra ličnih sredstava za izgradnju Dnevnog centra “Podrži me-9. januar” u Kosovskoj Mitrovici za 144 dece i mladih sa poteškoćama u razvoju na Kosovu i Metohiji, izjavio je predsednik Odbora za pomoć Kosovu i Metohiji Milorad Arlov.\n“Nakon Adrijane Hodžić, aktuelnog ministra u pokrajinskoj vladi Kosova, koja je donirala 1.000 evra ličnih sredstava ovo je druga donacija ličnog karaktera sa Kosova i Metohije. Hvala poslanicima koji su pokazali humanost i važnost ovog značajnog objekta prvog ovakvog tipa na Kosovu i Metohiji. Hvala privremenom organu Kosovske Mitrovice koji je ovaj objekat stavio u prioritete za 2020. godinu, čiji karakter i važnost to sigurno zaslužuje”, kaže predsednik Odbora za pomoć Kosovu i Metohiji Milorad Arlov.\nOdbor za pomoć Kosovu i Metohiji iz Republike Srpske u protekloj 2019. godini u Republici Srpskoj sproveo je niz uspešnih humanitarnih akcija i sakupio više od trećine sredstava od ukupne vrednosti projekta od 280. 000 evra.\n“Možemo zahvaliti najvišim institucijama, lokalnim zajednicama, preduzećima, humanim ljudima, osnovnim i srednjim školama koji su pomogli da humanost pobedi. Odbor je akciju u Republici Srpskoj nastavio u 2020. godini pod nazivom” Humanost je plemenita vrlina”. Za ovu akciju Odbor je otvorio poseban žiro račun za izgradnju i opremanje Dnevnog centra “Podrži me- 9.januar”. Sada smo više nego uvereni da ćemo po našem planu centar izgraditi do Preobraženja gospodnjeg 19. avgusta i dati ga na korišćenje Udrženju roditelja “Podrži me” koje to sigurno zaslužuje, da deci i mladima sa poteškoćama u razvoju bude druga kuća”, ističe Arlov.


Tumblr uvodi nova ograničenja za pretragu | Mobilni.info\nHome Ekskluzivno Tumblr uvodi nova ograničenja za pretragu\nTumblr uvodi nova ograničenja za pretragu\nKorisnici iOS-a neće moći da pretražuju određene termine u aplikaciji.\nOgraničavanje rezultata za određene termine\nTumblr je ograničio ono što njegovi korisnici mogu da vide u svojoj iOS aplikaciji u nastojanju da ne bude ponovo izbačen sa App Store-a. Jedan od koraka koje je preduzeo da bi se uskladio sa Apple-ovim smernicama je ograničavanje rezultata za određene oznake ili termine za pretragu za koje Tumblr kaže da „mogu potpasti pod proširenu definiciju osetljivog sadržaja“.\nTumblr će čak i potpuno blokirati neke od njih, na osnovu prilično dugačke liste zabranjenih i ograničenih uslova koje su prikupili korisnici.\nIako je uvrštavanje određenih reči na listu samo po sebi razumljivo, ima i nekih neobičnih kao što su „Eugene Levy“ i „Tony the Tiger“. Ograničenje će takođe otežati pretragu sadržaja koji se odnosi na mentalno zdravlje. Tu spadaju i pretrage kao što su PTSP, depresija i anksioznost, kao i pitanja poput rasizma i transfobije.\nOni koji budu pretraživali ovakve stavke dobiće ekran na kome piše „Ovaj sadržaj je sakriven“ umesto stranice sa rezultatima. Videće isto obaveštenje ako pokušaju da pristupe blogu koji je u aplikaciji označen kao „eksplicitan“.\nKorisnici će takođe moći da vide manje predloga u odeljcima „stuff for you“ i „following“ zbog novih ograničenja.\nTumblr je primenio ove promene tri godine nakon što je počeo da potpuno blokira sadržaj za odrasle na svojoj platformi. Ranije Tumblr je zabranio sadržaj za odrasle 2018. godine nakon što je Apple povukao svoju aplikaciju sa iTunes-a kao odgovor na pronalaženje fotografija eksploatacije dece.\nTakođe Tumblr je saopštio da se ove promene odnose samo na iOS aplikaciju i da neće uticati na bilo koga ko koristi Tumblr na veb-u ili na Android-u.\nKompanija je takođe saopštila da „radi na promišljenijim rešenjima koja će biti predstavljena u bliskoj budućnosti“.\nThe post Tumblr uvodi nova ograničenja za pretragu first appeared on PC Press.Original Article\nNova dimenzija gejminga\nPrevious articleKako koristiti komandu Taskkill u operativnom sistemu Windows 10/11\nNext articleHardverski enkriptovan eksterni M2 SSD\nEvolucija Call of Duty igara [2003-2022]\nIgrači će “osetiti magiju” sa PS5 kontrolerom tokom igranja Hogwarts Legacy


Karadžić će se u Hagu braniti sam\nRTV Pink\t24.07.2008 04:23\nAdvokat Radovana Karadžića Svetozar Vujačić najavio je da će se bivši predsednik Republike Srpske pred sudom u Hagu braniti sam. On je najavio da će u petak, 25. jula, poslati žalbu Okružnom sudu u Beogradu na rešenje o ispunjenosti uslova za izručenje bivšeg predsednika Republike Srpske Haškom tribunalu.\nVujačić je novinarima ispred Specijalnog suda, gde je posetio Karadžića, rekao da će žalbu poslati u 19.55 sati iz pošte van Beograda, i ocenio da on neće moći da bude isporučen Tribunalu pre ponedeljka. On je dodao da Karadžić, pošto je obrijan i ošišan, izgleda isto kao pre 14 godina, ali da je vidno ostario. Prema Zakonu o saradnji s Haškim tribunalom, protiv rešenja okrivljeni, njegov branilac i nadležni javni, odnosno državni tužilac, imaju pravo žalbe tročlanom sudskom veću nadležnog suda u roku od tri dana od dana prijema rešenja.\nSudsko veće je dužno da odluku po žalbi donese u roku od tri dana od dana prijema žalbenih spisa. Pravosnažno izvršno rešenje, kojim je utvrđeno da su ispunjene pretpostavke za predaju okrivljenog Haškom tribunalu, dostavlja se Ministarstvu pravde, koje je nadležno za donošenje rešenja o predaji okrivljenog Tribunalu u Hagu. Po rešenju postupa, odnosno predaju opruženog sprovodi Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nLuka Karadžić: Radovan ima posebnu strategiju za odbranu\nLuka Karadžić, brat uhapšenog haškog optuženika Radovana, izjavio je danas da bivši predsednik Republike Srpske ima posebnu strategiju odbrane za suđenje u Haškom tribunalu, ali nije želeo da iznese detalje. On je naveo da sud u Hagu mora završiti rad do 2010. godine, i da se može desiti da predmeti Tribunala budu prebačeni nacionalnim sudovima. U 2008. godini se završavaju sva suđenja u prvom stepenu i ostaje odeljenje koje će u drugom stepenu po žalbama raspravljati do 2010. godine , rekao je Luka Karadžić novinarima ispred Specijalnog suda, nakon što je posetio brata u pritvorskoj jedinici. Luka je rekao da polaže nade u čvrst stav Ruske Federacije da Hag mora da završi rad, i podsetio da po Statutu tog suda i po odluci Saveta bezbednosti UN suđenja pred Tribunalom ne mogu početi u 2009. godini. Istakavši da je suđenje Vojislavu Šešelju počelo posle šest godina, koje je lider radikala proveo u pritvorskoj jedinici, Luka je naveo da pripreme za suđenje dugo traju, da je Radovan tek dobio optužnicu i da je potrebno vreme da je razmotri i da se izjasni. Luka Karadžić je naveo da se na osnovu presuda Ramušu Haradinaju i Naseru Oriću može reći da je sud u Hagu pristrasan i da sudi isključivo Srbima, zbog čega Radovanu više odgovara suđenje pred domaćim sudovima. On se osvrnuo i na to što porodica Karadžić još nije u mogućnosti da poseti Radovana, jer im nisu vraćena njihova dokumenta, navodeći da se postavlja pitanje koji su razlozi za to.\nPortparol Tužilaštva za ratne zločine Bruno Vekarić ponovio je danas da se izručenje Radovana Karadžića sudu u Hagu može očekivati tokom vikenda ili sledeće sedmice.\nNezahvalno je licitirati kada će Karadžić biti isporučen Hagu. Veoma je važno da se ispoštuje zakon , rekao je Vekarić novinarima ispred Specijalnog suda. On je podsetio da je rok za ulaganje žalbe odbrane na rešenje istražnog sudije o ispunjenosti pretpostavki za izručenje petak, 25. jul, i da posle toga od sudske vlasti zavisi kada će se sastaviti Krivično-vanraspravno veće i kada će ono odlučivati po žalbi. Vekarić je istakao da Krivično vanraspravno veće ima rok od tri dana da odluči po žabi. Teoretski, Karadžić bi mogao da se nađe u Hagu sledeće nedelje ukoliko se ispostavi da su tačni svi navodi izneti u rešenju o ispunjenosti uslova za izručenje. Sa druge strane, to bi moglo da se desi i ranije ukoliko Krivično vanraspravno veće bude u mogućnosti da ranije odlučuje , rekao je Vekarić.\nKomentarišući različite navode o datumu Karadžićevog hapšenja, Vekarić je istakao da postoji samo jedna prava verzija, a da su sve ostale spekulacije. Radovan Karadžić je uhapšen u ponedeljak, u večernjim satima, i sve ostalo su spekulacije koje doživljavamo kao njegovu odbranu, što je njegovo legitino pravo , istakao je Vekarić. Podsetivši da je istražni sudija dao saglasnost da porodica poseti Karadžića u pritvorskoj jedinici Specijalnog suda, Vekarić je naglasio da srpske vlasti ne mogu da utiču na odluku međunarodnog predstavnika u Bosni i Hercegovini Miroslava Lajčaka. On je objasnio da ne postoji mogućnost da Karadžiću bude suđeno u Srbiji, iako je uveren da bi srpsko pravosuđe bilo sposobno da obavi taj posao. Međunarodna obaveza Srbije je da isporuči Karadžića tribunalu, gde će mu se i suditi , rekao je Vekarić. Karadžićev advokat Svetozar Vujačić rekao je novinarima da je od premijera Republike Srpske Milorada Dodika dobio obećanje da će danas razgovarati sa Lajčakom o dolasku Karadžićeve porodice u Beograd.\nOn je podsetio da mu je premijer Dodik juče rekao da će se založiti kod međunarodnog redstavnika da se porodici Radovana Karadžića omogući da dođe u posetu.


RTS :: Ko kontroliše gradilišta\nRTS 1 Ko kontroliše gradilišta\nponedeljak, 26. jul 2021, 17:45\nU Beogradskoj hronici pogledajte,\nNakon što se urušila zgrada u Dubljanskoj ulici zbog problema na gradilištu u susedstvu, mnogi se pitaju da li je moguće preduprediti takve probleme. Kome prijaviti probleme u zgradi za koje sumnjate da su izazvani radovima na gradilištu u blizini? Kako prepoznati opasne znakove na koje treba reagovati i šta je normalno, sleganje zgrade, a šta je znak za uzbunu. Kako su rešavani slični problemi u Beogradu i kako u tome može da pomogne Gradski, zavod za veštačenje, reći će nam direktor zavoda Vlado Sekulić.\nTamo gde nema dovoljno vatrogasaca, na scenu stupaju dobrovoljna vatrogasna društva. Edukuju, pomažu, takmiče se, druže i što je najvažnije gase požar ako zatreba. Koliko ih ima, kako, su organizovani i ko su njihovi članovi.\nKako je propala porodica čuvene Sofke Bore Stankovića? Ko je bio Hadži Trifun, kako je izgledalo Vranje i koliko se promenio položaj žena? Šta je svevremeno u delima ovog pisca, postoji li kolektivni greh, a šta je lična priča reći će nam reditelj filma Nečista krv - greh predaka Milutin Petrović.\nNajbitniji evropski izbori – ko i kako posle Angele Merkel


Dodikove najave pokazuju strah, Opći izbori će biti održani\nObjavljeno: 06.12.2021. u 14:36\nPrijetnje Milorada Dodika da će spriječiti održavanje narednih Općih izbora pokazuju isključivo njegov strah od izborne volje nezadovoljnih građana u entitetu RS i sve izvjesnijeg gubitka vlasti.\nOpći izbori u Bosni i Hercegovini moraju biti održani u oktobru 2022. godine. Politička grupacija koja je dobila podršku tek jedne desetine ukupnog broja registrovanih birača ne može i neće ogromnoj većini građana uskratiti njihova demokratska prava.\nTo sasvim sigurno neće spriječiti druge stranke da učestvuju na Općim izborima, a naročito neće spriječiti građane da koriste svoje osnovno političko pravo koje im je dato Dejtonskim mirovnim sporazumom, Izbornim zakonom BiH i nizom ostalih važećih propisa.\nIzetbegović za MTV Igman: O Izbornom zakonu, Palmeru i 150 godina starom planu o Velikoj Srbiji


KONSULTACIJE U BEOGRADU: Joanikije sa Porfirijem o ustoličenju – Portal Luca\nKONSULTACIJE U BEOGRADU: Joanikije sa Porfirijem o ustoličenju\nMitropolit crnogorsko-primorski Crkve Srbije Joanikije Mićović otputovao je u Beograd gdje se juče sastao sa patrijarhom srpskim Porfirijem, saznaje Pobjeda. Više izvora Pobjede bliskih Beogradskoj patrijaršiji saopštilo je da je tema sastanka bila intronizacija mitropolita Crkve Srbije, koja bi po prvobitnim planovima trebalo da bude na Cetinju, kao i bezbjednosni rizici koje donosi taj skup.\nSastanak je organizovan uoči zasijedanja Svetog arhijerskog sinoda koji bi trebalo da potvrdi odluku o dolasku patrijarha u Crnu Goru.\nDio beogradskih medija i portal Dan objavio je u subotu informaciju da će Sveti arhijerejski sinod Srpske pravoslavne crkve na svom zasijedanju, koje počinje 31. avgusta, potvrditi dolazak srpskog patrijarha Porfirija u Crnu Goru na ustoličenje izabranog mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija, ali se juče SPC nije oglašavala tim povodom.\n– Izvjesno je da će patrijarh doći u Podgoricu, ali njegov dolazak na Cetinje zavisiće od procjene bezbjednosnih agencija Srbije i Crne Gore – rekao je izvor Pobjede.\nU izvještaju bezbjednosnog sektora koji je predstavljen na Vijeću za bezbjednost navodi se da policija ne može garantovati bezbjednost ustoličenja na Cetinju.\nNova.rs: Vučić ne dolazi na intronizaciju, Vučić kaže da još nije odlučio\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić neće prisustvovati ustoličenju mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija na Cetinju, saznaje Nova.rs od izvora u Patrijaršiji SPC.\nVučiću je iz Patrijaršije sugerisano da na Cetinje ne bi trebalo da ide kako njegovo prisustvo ne bi dodatno podiglo tenzije i da bi obred ustoličenja, koji će obaviti patrijarh Porfirije, zadržao isključivo vjerski karakter.\nVučić je, kako saznaje Nova.rs, razloge prihvatio bez protivljenja.\nVučić u izjavi za beogradske medije, je kaza da još nije donio odluku.\n-Interesantno je kako svaki dan čitam razne informacije o tome da li ću ići ili neću ići u Cetinje na ustoličenje iako ja o tome ništa nisam rekao. Donijeću odluku o tome da li ću ići na Cetinje, uzimajući u obzir interese Srbije i SPC, kaže Vučić.


Potvrđeno za BIRN BiH: Ratko Mladić nije preminuo\nRatko Mladić, bivši komandant Vojske Republike Srpske (VRS), nije preminuo, kazala je glasnogovornica Mehanizma za međunarodne krivične sudove (MMKS) Helena Eggleston za Balkansku istraživačku mrežu u Bosni i Hercegovini (BIRN BiH) nakon što su brojni mediji u BiH i regionu prenijeli ovu vijest.\n“Ta informacija nije tačna”, rekla je Eggleston u telefonskoj izjavi za BIRN BiH.\nNakon što je na Twitter profilu koji nosi ime Bisere Turković, koji je registrovan u januaru 2020. godine, objavljeno da je iz Haškog tribunala potvrđeno da je preminuo Mladić, brojni mediji u BiH i regionu objavili su ovu vijest pozivajući se na ovaj Twitter nalog.\nMinistrica vanjskih poslova BiH Bisera Turković potvrdila je za BIRN BiH da se radi o lažnom profilu na Twitteru koji nosi njeno ime.\nPrvostepenom presudom Haškog tribunala, Mladić je proglašen krivim za genocid u Srebrenici, progone Bošnjaka i Hrvata, terorisanje građana Sarajeva i uzimanje pripadnika UNPROFOR-a za taoce.\nIznošenje žalbi na prvostepenu presudu kojom je osuđen na doživotni zatvor zakazano je za mart ove godine.


Francuzi finansijski najpismeniji – Bankar.me\nFrancuzi finansijski najpismeniji\nOctober 12, 2016 LIČNE FINANSIJE, SVE VIJESTI Leave a comment\nOdrasli u brojnim zemljama pokazuju nizak nivo finansijskog znanja, ne prihvataju ponašanje koje bi moglo da im unaprijedi finansijsku sigurnost i orijentisani su na kratkoročne umjesto dugoročne ciljeve na planu finansija, zaključak je novog istraživanja finansijske pismenosti.\nNivo finansijske pismenosti, kao kombinacija ocjena za znanje, stavove i ponašanje, relativno je nizak i prosječan rezultat je 13,2 poena od mogućih 21, pokazalo je Međunarodno istraživanje finansijske pismenosti Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) čiji su rezultati danas objavljeni.\nFinansijski najpismeniji su Francuzi a slijede građani Finske, Norveške, Kanade i Hongkonga. Na začelju je Poljska a tek nešto bolje od nje po finansijskoj pismenosti su Bjelorusija, Hrvatska i Brazil.\nMeđutim, gledano prema pojedinačnim pokazateljima, najviše poena iz finansijskog znanja ima Hongkong 5,8 prema 4,9 Francuske koja je u ukupnom plasmanu najbolja.\nRazlike u nivou finansijskog znanja između zemalja su velike.\nS jedne strane, četvoro od petoro (84 odsto) odraslih u Hongkongu i Kini može tačno da odgovori na najmanje pet od sedam pitanja iz finansijske oblasti.\nNa drugoj strani, tako visok rezultat u Albaniji, Bjelorusiji, Hrvatskoj, Brazilu, Rusiji, Velikoj Britaniji i još nekim zemljama beleži jedva svaki drugi odrasli ispitanik.\nPosebno zabrinjava slabo znanje o akumulaciji kamate na štednju i čak i u najbolje plasiranim zemljama barem svaki peti ispitanik ne može da izračuna stanje na računu nakon što se doda kamata od dva odsto.\nIstraživanje OECD pokazalo je da finansijsko znanje zavisi i od roda. Statistički gledano, u 18 od 30 zemalja i teritorija muškarci češće od žena bilježe više tačnih odgovora na pitanja iz oblasti finansijskog znanja.\nU 15 zemalja i ekonomija manje od polovine odraslih ima dugoročne finansijske ciljeve i nastoji da ih ostvari, što se smatra ključnim za dugoročnu finansijsku bezbjednost i blagostanje.\nO zaduživanju kako bi „sastavili kraj s krajem“ govori barem četvoro od desetoro ispitanika u Tajlandu, Gruziji, Turskoj, Albaniji i Belorusiji.\nTa činjenica ukazuje na visok nivo finansijske krhkosti u tim zemljama, vjerovatno zbog niskih ili nestabilnih prihoda i nemanja štednje.\nKada je riječ o finansijskom ponašanju, ispitanici su najslabiji u budžetiranju, planiranju unaprijed, izboru proizvoda i korišćenju nezavisnih savjeta.\nUkupno nizak nivo finansijske pismenosti ukazuje na potrebu da finansijsko obrazovanje počne što ranije, najbolje još u školi, navodi se u izvještaju OECD.\nIstraživanje je obuhvatilo 51.650 ispitanika starosti od 18 do 79 godina iz 30 ekonomija uključujući brojne članice EU, Albaniju, Brazil, Kinu, Rusiju, Norvešku i Tursku.\nPOJMOVIfinansijska pismenost LIČNE FINANSIJE Savjeti za lične finansije Savjeti za život\nPrevious TE „Pljevlja“ ostvrila rekordnu dnevnu proizvodnju\nSljedeći 20 pokazatelja da ste mentalno jači od prosječnih osoba\nFrancuski predsjednik Emanuel Makron predstavio je danas “istorijski plan” pomoći od osam milijardi eura proizvođačima …\nČetiri bogate države EU protive se namjeri da...


Objavljen snimak kako azerbejdžanska vojska uništava jermenske vojne kamione /video/ - Sputnjik Srbija\nObjavljen snimak kako azerbejdžanska vojska uništava jermenske vojne kamione /video/\n14:37 01.11.2020 (osveženo 14:49 01.11.2020) Preuzmite kraći link\nMinistarstvo odbrane Azerbejdžana objavilo je video-snimak trenutka uništavanja vojnih kamiona jermenske vojske, natovarenih municijom.\n„Nakon što su azerbejdžanske oružane snage pre nekoliko dana uništile raketno-artiljerijsko skladište jermenske vojske, koje se nalazi na okupiranim teritorijama, došlo je do ozbiljnog nedostatka municije kod neprijateljskih jedinica“, navedeno je na sajtu azerbejdžanskog vojnog resora.\nMinistarstvo ističe da zbog toga „neprijatelj pokušava da iskoristi svu raspoloživu municiju u žarištima borbenih dejstava“.\n„Za vreme vazdušnog nadzora područja tokom noći 31. oktobra, utvrđena je lokacija dva kamiona sa municijom. Vojni kamioni su odmah uništeni preciznom vatrom“, saopštio je vojni resor Azerbejdžana.\nAzerbejdžan, rat u nagorno karabahu, kamioni


Srpski fudbaler Nemanja Radonjić ide na pozajmicu iz Olimpika iz Marseja u Hertu? – Sport\n1 фебруара, 2021 Redakcija\nSrpski reprezentativac Nemanja Radonjić prelazi iz Olimpika iz Marselja u Hertu, prenose nemački i francuski mediji. Prelazni rok u Nemačkoj se završava se u 18 sati, a Radonjić stiže u Berlin gde će proći lekarske preglede uoči šestomesečne pozajmice.\nUgovor još nije zaključen, ali i nemački i francuski mediji pišu da je 24-godišnji srpski internacionalac dogovorio sumu od oko pola miliona evra uz opciju otkupa na kraju sezone za 12 miliona.\nUpravo sa tom cifrom je Olimpik otkupio krilnog vezistu od Crvene zvezde kada ga je na leto 2018. doveo u Francusku.\nNemanja Radonjić je u dosadašnjem toku sezone odigrao skromih 539 minuta za Olimpik iako nije uspeo da se izbori za mesto startera u timu.\nPrelazni rok u Nemačkoj se završava se u 18 sati, pa će se tada i zvanično znati da li je Radonjić i zvanično postao igrač Bundeslige.\nFudbal, Međunarodni fudbal, VestiNemanja Radonjić


Naime, centarfor Ričmond Boaći se povredio na utakmici Liverpula i Crvene zvezde (4:0), gde je odigrao svih 90 minuta i gotovo sigurno neće biti spreman za revanš protiv “Crvenih” na Marakani, koji je na programu u utorak 6. novembra.\nNapadač iz Gane obnovio je povredu zadnje lože, koja ga muči od povrtaka iz Kine. On je jednom već pauzirao nekoliko mečeva zbog ove povrede, pa je tako propustio i duel u Parizu protiv PSŽ-a.\nBoaći nije igrao na meču protiv Mačve (2:0 za crveno-bele), a gotovo je sigurno da neće uspeti da se oporavi i za meč protiv Liverpula na Marakani u 4. kolu Lige šampiona.\nPrvi duel na Enfildu propustili su bek Milan Rodić i dosad jedini strelac za Zvezdu u Ligi šampiona Marko Marin. Obojica bi trebalo da budu spremni za duel protiv Liverpula u Beogradu.


Konferencija nove KBM i Privredne komore Srbije | Kamatica\nKonferencija nove KBM i Privredne komore Srbije\nNova KBM jeu sklopu integracije srpske Credy banke u Grupu Nove KBM, u saradnji sa Privrednom komorom Srbije organizovala dvodnevnu radnu posetu visoke privredne delegacije. U okviru posete članovi delegacije su učestvovali na poslovnoj konferenciji, a posetili su i sedište Credy banke u Kragujevcu, kao i sedište Fijat automobila Srbija, gde su se vodili razgovori sa lokalnim pretstavnicima o daljim mogućnostima za saradnju.\nPriključenjem Credy banke Grupi Nove KBM, Nova KBM je jasno pokazala svoj interes za investiranje u privredu Republike Srbije. Sa namerom da ojača saradnju sa svim relevantnim partnerima, koji posluju u Republici Srbiji i sa namerom da što više doprinese razvoju srpske privrede, Nova KBM je u saradnji sa Privrednom komorom Srbije organizovala dvodnevnu posetu visoke slovenačke privredne delegacije. U okviru posete se odvijala i poslovna konferencija, čija je osnovna svrha bila razmena iskustva i povezivanje dveju privreda, kao i mogućnost uspostavljanja novih poslovnih partnerstava. Na poslovnoj konferenciji Nove KBM učestvovali su predsednik uprave Nove KBM Matjaž Kovačič, ekonomski ataše Republike Slovenije u Beogradu Slobodan Šešum, savetnik Privredne komore Srbije Mitar Pržulj i ministar za privredu i regionalni razvoj Republike Srbije Mlađan Dinkić. Poslovna konferencija, koja je informisala o mnogobrojnim iskustvima dveju ekonomija, zaključena je u pozitivnoj atmosferi, a učesnici su se složili, da je pred državama uspešna budućnost sa brojnim novim uzajamnim privrednim prilikama.\n»Trenutna makroekonomska situacija u Srbiji je uprkos nestabilnosti svetske privrede dobra i stabilna. Drago mi je da su razvojni potencial naše privrede primetili i u Novoj KBM. Investicija u Credy banku i dodatna ulaganja će omogućiti stabilan razvoj banke, a ujedno će biti potpora srednjim i velikim klijentima iz regije, koji su na dobrom putu da postanu vodeći igrači u oblasti industrije. Uveren sam da će se saradnja, koja je počela investicijom u Credy banku, nastaviti korektno i profesionalno i da će ubuduće samo još dobijati na važnosti. Radi se, naime, o važnim obavezama, koje srpskoj privredi u ovim teškim vremenima predstavljaju stimulaciju i nadu za budućnost«, izneo je na kraju poslovne konferencije ministar za ekonomiju i regionalni razvoj Republike Srbije Mlađan Dinkić.\nPredsednik uprave Nove KBM, Matjaž Kovačič, je tom prilikom predstavio razloge za ulazak na srpsko tržište i predstavio strategiju banke za regiju. »Ulazak Nove KBM na srpsko tržište znaći važan korak napred pri realizaciji strateških ciljeva društva, među kojima je i širenje na tržišta JI Evrope. Saradnja je izuzetno važna i za slovenačku privredu, jer će slovenačke banke na srpskom tržištu ojačati poslovne veze između država i omogućiti brojne nove prilike na privrednom planu. Uveren sam da je pred nama uspešna budućnost i da ćemo zajedno uspeti da razvijemo veliki potencijal Credy banke«, izjavio je gospodin Kovačič. Kovačič je još naglasio i da će Nova KBM i ubuduće brinuti o rastu i razvoju Credy banke, a trudiće se i da doprinese razvoju srpske privrede u celini.\nAkvizicijom vrednom 10 miliona evra, 5. marta ove godine, Nova KBM je integrisala Credy banku kao 14. članicu Grupe Nove KBM. Nova KBM je finasijski stub društvenog i ekonomskog napretka u okolini u kojoj posluje. Isto tako je i jedna od vodećih slovenačkih finansijskih institucija sa više od 400.000 klijenata i druga najveća banka u državi Slovenija. Rezultati Grupe Nove KBM su u prvom kvartalu ove godine, uprkos nestabilnim privrednim prilikama prevazišli planirane rezultate, tako da je grupa u ovoj godini u poređenju sa istim periodom prošle godine čisti profit povećala za 4,5-puta.\nProfit Grupe Nove KBM iz redovnog poslovanja je u periodu od 1.1. do 31.3.2010. iznosio 14.726 hiljada evra i time je za 6,65 – puta viši od bruto profita u istom periodu 2009 godine. Realizacija profita s obzirom na plan grupe za godinu 2010 je 35 procenata.


O predloženoj Vladi: Leposavić pravi izbor, pred Bratić veliki izazov – Portal Bar\nO predloženoj Vladi:…\nO predloženoj Vladi: Leposavić pravi izbor, pred Bratić veliki izazov\nLeposavić i Bratić, Foto: FOS Media\nPravi izbor za novu Vladu Crne Gore je Vladimir Leposavić koji bi trebalo da vodi resor ministarstva pravde i ljudskih prava, a pred Vesnom Bratić, koja je predložena da upravlja resorom prosvjete, nauke, kulture i sporta, zahtjevan je posao, ocijenili su sagovornici FOS-a komentarišući predstavljene resore kao i kadrovska rješenja mandatara Zdravka Krivokapića. Sa druge strane mandataru zamjeraju što je u vladi mali broj žena, pripadnika manjina ali i to što resor ljudskih prava nije samostalan…\nPodsjetimo, mandatar Zdravko Krivokapić sinoć je javnosti predočio ministarstva i kadrovska rješenja koja bi trebalo da čine novu crnogorsku vladu.\n‘’U odnosu na resor ljudskih i manjinskih prava, odnosno najavu formiranja Ministarstva pravde i ljudskih prava, mišljenja sam da je ovo resor koji je ipak isuviše važan da ne bi postojao kao samostalan i da mu se ne posveti posebna pažnja, ali i da nije nemoguće da postoji i u ovom formatu. Ovo govorim posebno imajući u vidu da su i prije izbora i sada ljudska prava bila u fokusu svih političkih subjekata, a pogotovo aktuelne vladajuće većine. Ovdje možemo da se prisjetimo pisma koje je Zdravko Krivokapić uputio ženama u Crnoj Gori, poziv Demokrata da se napravi mjesto više za stolom i njihov slogan „Mir je naša nacija“. Osim ovoga, brojni su i primjeri kršenja i urušavanja osnovnih ljudskih prava i sloboda, kroz kažnjavanje pojedinaca zbog objava i komentara na društvenim mrežama, brojne povrede prava građana tokom trajanja litija, hapšenja građana bez osnova, kao i brojni primjeri selektivne primjene mjera vezanih za pandemiju korona virusa’’, kazala je u izjavi za FOS predsjednica nevladine organizacije LGBT Foruma Progres Bojana Jokić.\nIzvršni direktor Građanske alijanse Boris Raonić navodi da mandatar ima dobru viziju ali da je šteta što nije uspio da izgura koncept ekspertske, tj tehničke vlade do kraja.\n‘’Mandatar ima dobru viziju, koju nije najbolje iznio, jer je čak u snimljenom materijalu imao nekoliko grešaka. Ono što je kvalitet koji donosi je sloboda u kritici, jer sada gledamo da i brojni neistomišljenici otvoreno govore, što je do sada bilo nezamislivo. Šteta što nije uspio da se oslobodni ličnog u formiranju kabineta, da do kraja izgura koncept ekspertske, tj. tehničke vlade, koja će to i biti, ukoliko prihvati zahtjev nekoliko partija da se on i članovi Vlade obavezu da neće ubuduće biti dio nekih političkih subjekata’’, kazao je Raonić za FOS.\nOn je ocijenio da je ključna mana predloženog, izostanak pripadnika manjina, kao i nedovoljan broj žena.\nJokić je kazala da je Vladimir Leposavić pravi izbor Krivokapića kada je riječ o resoru pravde i ljudskih prava.\n‘’Moram da pohvalim izuzetno dobar izbor mandatara Krivokapića za resor pravde i ljudskih prava i istaknem da je dr Vladimir Leposavić trenutno možda najkompetentniji da vodi ovako objedinjen resor, vodeći se njegovom biografijom i užim kvalifikacijama. Da je situacija drugačija i da se resor ljudskih i manjinskih prava zadržao kao poseban, što još jednom ističem da bi bilo da je urađeno zbog njegovog značaja, dr Leposavić bi bio kvalifikovan da bude na čelu i tog resora i resora pravde. Nadam se da će se sada, iako u objedinjenom formatu, više ulagati u oblast ljudskih i manjinskih prava, te da će stručnost i kredibilitet dr Leposavića doprinijeti da se ljudska prava i slobode u Crnoj Gori tretiraju na bolji i drugačiji način’’, navela je Jokić.\nBojana Jokić, Foto: Stevan Milivojević\nOna je takođe ocijenila da je rizik spojiti četiri resora – što je slučaj sa prosvjetom, naukom, sportom i kulturom.\n‘’Što se tiče objedinjavanja resora prosvjete, nauke, kulture i sporta, smatram da je veoma rizično i neopravdano četiri velika resora spojiti, te da će kandidatkinja prof. dr Vesna Bratić imati ogroman posao. Sam način na koji je ovo ministarstvo koncipirano će predstavljati velike poteškoće za njen rad. Naime, ovako obiman resor u kome su kombinovane oblasti koje nisu nužno povezane i za koje su potrebni različiti profili stručnosti i kompetencija će svakako biti izazov, ali ne želim da sudim unaprijed već prvo da vidim kako će se teći njen rad na čelu ovog ministarstva’’, navela je Jokić.\nRaonić i Jokić navode da predloženi kandidati imaju stručne reference i ističu šta bi moglo da im bude prepreka:\n‘’U karijerama predloženih ministara nema mrlja, čak naprotiv veoma stručne reference, ali će izazov biti evidentan manjak administrativnog iskustva većine njih’’, kazao je Raonić.\n‘’Ostali kandidati i kandidatkinje zadovoljavaju kriterijume eksperata, ali ostaje da vidimo da li će efikasno i kvalitetno da obavljaju svoj posao kao rukovodioci resora koji su im povjereni i da li će uspjeti da savladaju ovaj izazovan posao, o čemu ćemo svi da govorimo nakon 200 dana njihovog rada’’, poručila je Jokić.\nTags: Bojana JokićBoris RaonićVesna BratićVladimir Leposavić


Veron: Kiparska kriza traje već dugo\nNikolas Veron, visoki saradnik Instituta Peterson za međunarodnu ekonomsku strategiju\nVisoki saradnik Instituta Peterson, za međunarodnu ekonomsku strategiju, Nikolas Veron u razgovoru za naš program analizira burne finansijske prilike na Kipru.\nU noći između nedelje i ponedeljka Kipar je uspeo da izbegne finansijski kolaps. U zamenu za paket pomoći od 10 milijardi evra Kipar je pristao da smanji svoj bankarski sektor i sprovede druge potrebne reforme.\nMinistri finansija zemalja evrozone prihvatili su plan postignut nakon 10 sati pregovora u Briselu između kiparskih zvaničnika i takozvane “trojke”, odnosno predstavnika MMF-a, Evropske komisije i Evropske centralne banke. U zamenu za paket pomoći Kipar je pristao da drastično smanji svoj bankarski sektor i budžet, sprovede strukturne reforme i izvrši privatizaciju državne imovine. Prema prihvaćenom planu, druga po veličini kiparska banka Laiki biće restrukturirana, a vlasnici štednih uloga većih od 100 hiljada evra moraće da prihvate gubitke do 30 odsto.\nKiparski parlament neće morati da glasa o dogovoru postignutom na maratonskom sastanku u Briselu, jer je još u petak usvojio zakone koje omogućuju sprovođenje dogovorenog restruktuiranja bankarskog sektora.\nKiparski ministar finansija Mihalis Saris je rekao da veruje da je izbegnuta mogućnost bankrotstva ali da Kipru predstoje teška vremena.\n“Mislim da nema nikakve sumnje da će narod Kipra morati da prođe kroz teška vremena i duže vreme trpi posledice pogrešnih odluka, posebno na nivou banaka, ali i smislu fiskalnih ekcesa, što sve treba da regulišemo u veoma kratkom periodu,” rekao je on.\nMnogi eksperti podsećaju da kiparska finansijska kriza traje već dosta dugo. Već gotovo dve godine ta zemlja je isključena iz međunarodnih finansijskih tržišta, kaže Nikolas Veron, visoki saradnik za međunarodnu ekonomsku strategiju u vašingtonskog Instituta Peterson. Glavni razlog tome su krupni nenaplativi krediti koje su kiparske banke odobrile susednoj Grčkoj, kaže Veron.\n“Neke od kiparskih banaka kupile su znatnu količinu grčkih dugova, smatrajući da je to bezbedna investicija. Međutim kada su grčki dugovi reprogramirani, Kipar je bio prinuđen da preuzme veliki gubitak. Kipar je u to vreme imao levičarskog predsednika, Karoljosa Papuljasa, koji je jednostavno odbijao da pregovara sa Briselom o finansijskoj situaciji zemlje. Ipak, smatram da je i Brisel pogrešio što nije forsirao te razgovore”, kaže Veron.\nPosle nedavnih izbora na kojima je pobedio konzervativni predsednik Nikos Anastasijades, Brisel je sa njegovom vladom postigao prvi sporazum 16. marta. Kiparski parlament je gotovo jednoglasno odbacio taj sporazum, jer je njime bilo predviđeno oporezivanje svih kiparski štediša.\nTaj prvobitni dogovor je stvaran u uslovima nagomilanih sporova između Nikozije i Brisela, kaže Veron.\n“Kiparski Grci su glasali protiv članstva u Evropskoj uniji i protive se ujedinjenju sa delom ostrva naseljenom kiparskim Turcima. U Evropi mnogi podozrevaju da kiparske banke služe za pranje novca, naročito ruskih ulagača, koji u njima drže znatna sredstva”, kaže Veron.\nProblem je i uprošćeno poslovanje kiparskih banaka, koje ne poseduju deoničarska sredstva niti složenije finansijske instrumente. Svaka od njih pravi dobit isključivo na razlici u kamatama - štedišama isplaćuju kamate koje su niže od kamata koje naplaćuju za zajmove i kredite. Drugim rečima, kada neka kiparska banka bankrotira taj gubitak svaljuje se isključivo na štediše.\n“Zato je i bila doneta prvobitna odluka o oporezivanju svih štednih uloga. Takva mera je u normalnim okolnostima potpuno nezamisliva, što se odmah odrazilo na pad vrednosti deonica na svetskim finansijskim tržištima. Zavladala je bojazan da štedni ulozi u evropskim bankama uopšte više nisu sigurni, kao i strah da bi Kipar mogao da napusti evrozonu i započne proces njenog raspada, što bi moglo da dovede do svetskog finansijskog šoka. Niko više nije mogao da predvidi šta bi sledeće moglo da se desi”, kaže Veron.\nZahvaljujući postignutom sporazumu između “trojke” i Nikozije, Kipar će izbeći bankrot i eventualne napuštanje evrozone, kaže Veron. On oprezno dodaje da od efikasnosti obećanih reformi zavisi koliko će dug i bolan biti proces finansijskog oporavka te ostrvske zemlje.


Miroslav Bojić (SNSD) na predstojećim lokalnim izborima biće zajednički kandidat SNSD-a, SPS-a, SP-a, DNS-a, Ujedinjene Srpske i Partije ujedinjenih penzionera za načelnika opštine Laktaši.\nBojić, koji je sporazum o podršci za kandidaturu potpisao danas u Laktašima sa predstavnicima opštinskih organizacija ovih partija, rekao je da na predstojećim izborima očekuje ubjedljivu pobjedu, te zahvalio koalicionim partnerima na podršci.\n"Nastavljamo putem koji su naši prethodnici počeli, a to je put razvoja opštine, stvaranja boljeg i sigurnijeg ambijenta za život građana i svi partneri kojima je to cilj su dobrodošli", rekao je novinarima Bojić nakon potpisivanja sporazuma.\nOn je naveo da je odbornička lista kandidata SNSD-a za skupštinu opštine Laktaši završena da se čeka njeno potvrđivanje, kao i da je riječ o podmlađenoj listi, čija je karakteristika spoj mladosti i iskustva.\nPredsjednik Opštinskog obora DNS-a Laktaši Saša Panić rekao je da je Bojić kandidat koji donosi novu energiju, te da je dobio jednoglasnu podršku ovog opštinskog odbora.\nPanić smatra da je s ciljem razvoja Laktaša potrebno više raditi na uspostavljanju saradnje sa republičkim institucijama, u smislu privlačenja investicija za realizaciju nekih velikih projekata u opštini, te jačanja industrijske zone.\nPredsjednik Opštinskog odbora Ujedinjene Srpske Laktaši Aleksandar Đurašinović rekao je da ova partija prvi put izlazi na lokalne izbore, te da očekuje da postane parlamentarna stranka u ovoj opštini.\n"Cilj nam je da uzmemo učešće u odlučivanju za važna pitanja u ovoj opštini, te smo pripremili i listu kandidata za odbornike“, rekao je Đurašinović.\nMiroslav Bojić Laktaši SNSD


PRESS KONFERENCIJA POVODOM “25 GODINA NORVEŠKE U BIH”\nObjavljeno: 05. Oct 2021. 14:10:02\nKraljevina Norveška već 25 godina ustrajno i prijateljski pomaže BiH. Misija Norveške narodne pomoći u Bosni i Hercegovini počela je još davne 1993. godine, a tokom tih godina pomagali su izbjeglicama, obnovi naselja, razvoju civilnog društva i medija te humanitarnom deminiranju. Tim povodom, Norveško veleposlanstvo u Sarajevu organizovat će niz poslovnih skupova, kulturnih događaja i mnogih drugih aktivnosti kojima se slave izvrsni bilateralni odnosi između dvije zemlje, pod nazivom ”25 godina Norveške u BiH”.\nU velikoj sali Centra kulture i mladih biće održan koncert Per “Bass Vikinga” Mathisena i njegovog benda u subotu, 9. septembra/listopada u 19:00 sati, Jelića 1, Sarajevo. Od umjetnika koji će nastupiti najavljujemo sjajnog Hansa Mathisena, norveškog jazz gitariste, koji se školovao na Jazzprogramu u muzičkom konservatoriju u Trondheimu, poznatom po nadahnutim nastupima sa Patom Methenyem i Wesom Montgomeryjem. Pored Hansa, kvintet koji će se pradstaviti sarajevskoj publici sačinjavaju vrhunski umjetnici Tatjana Topić, Adis Sirbubalo i Amar Češljar. Ulaz na koncert je slobodan, uz potrebnu rezervaciju, zbog ograničenog broja gledalaca i epidemioloških mjera. Ulaznice se mogu rezervisati putem web stranice CKM (www.centarkulture.ba).\nTim povodom biće održana press konferencija, u četvrtak, 7. oktobra u 10:30 sati, u prostoru CKM, Jelića broj 1. Na press konferenciji obratit će se ambasador Norveške u BiH, H. E. Mr. Olav Reinertsen, muzičar Hans Mathisen koji će ujedno izvesti numeru iz repertoara, Armin Omerović…


Sanska bolnica pred krahom\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo Sanska bolnica pred krahom\nSanski Most – Opća bolnica u Sanskom Mostu suočava se u posljednje vrijeme sa nepremostivim finansijskim poteškoćama koje su dovele u pitanje njen dalji opstanak, tvrdi Enes Karabeg, direktor te zdravstvene ustanove. On je istakao kako se rad bolnice finansira …\n… sredstvima Zavoda za zdravstveno osiguranje USK, ali da to nije dovoljno ni da se isplate lični dohoci za 96 zaposlenih radnika.\n“Provodimo stroge mjere štednje, ali to nije dovoljno ukoliko se ne promijeni odnos kantonalnih vlasti prema ovoj zdravstvenoj ustanovi. Taj odnos je godinama maćehinski i podrška našem radu je uglavnom deklarativna”, rekao je Karabeg.\nOn je dodao kako je ovakav odnos dodatno pogoršan nakon katastrofe koja je zahvatila Kantonalnu bolnicu u Bihaću, kada je u požaru uništen veći dio te zdravstvene ustanove.\n“Zbog sanacije i obnove Kantonalne bolnice, većina sredstava namijenjenih zdravstvu upućuje su u Bihać”, ističe Karabeg.\nJedan od glavnih razloga loše finansijske situacije, kaže on, je mali broj zdravstvenih osiguranika na području općina Sanski Most i Ključ, koje pokriva sanska bolnica, i koji iznosi nešto preko 50 posto u odnosu na ukupan broj stanovništva u ovim općinama, što je najlošiji procenat u USK.\nS obzirom na to da se novac namijenjen zdravstvu raspodjeljuje upravo na osnovu broja osiguranika, ovakva situacija onemogućuje finansiranje svih potrebnih zdravstvenih timova u Općoj bolnici.\nProcijenjeno je da godišnje nedostaje oko 353.000 maraka kako bi Opća bolnica bila finansijski stabilna ustanova. Nedostatak novčanih sredstava, kako je istakao Karabeg, generisao je u proteklom periodu i dugovanja prema dobavljačima koja iznose oko 350.000 maraka, te probleme u kadrovskom i tehničkom opremanju. U proteklih pet godina, koliko postoji Opća bolnica u Sanskom Mostu, obavljeno je preko 200.000 ljekarskih pregleda, te oko 5.700 hirurških zahvata, zahvaljujući čemu su spaseni mnogi ljudski životi.


Za infrastrukturne radove u Blacu 24 miliona iz državne kase - ToplicaPressToplicaPress\nHome / BLACE / Za infrastrukturne radove u Blacu 24 miliona iz državne kase\nIzrada tehničke dokumentacije za izgradnju zgrade za socijalno stanovanje, završetak radova na izgradnji zgrade uprave i tehničkih prostorija u sklopu budućih kompleksa bazena na otvorenom, ali i kompletna rekonstrukcija ulice Vojvode Mišića u Blacu, samo su neki od projekata koje su podržala nadležna ministarstva Srbije, pre svih Ministarstvo bez portfelja koje je izdvojilo 8, 4 i Ministarstvo privrede sa oko 15,5 miliona dinara.\nPrema rečima nadležnih u Blacu, Kabinet ministra bez portfelja zaduženog za razvoj nedovoljno razvijenih opština na teritoriji Srbije u koje spada i Blace, podržaće 2 projekta koja se tiču izrade projektne dokumentacije sa 1,5 i unapređenje infrastrukturnih kapaciteta sa 6,9 miliona dinara.\nOba projekta će biti realizovana do kraja 2021. godine. Prvi projekat od 1,5 miliona će se u potpunosti finansirati iz republičkog budžeta, dok je u drugom učešće Opštine Blace 2,56 miliona – kažu u blačkoj lokalnoj samoupravi.\nDodaju da je ranije potpisan ugovor i sa Ministarstvom privrede čija je vrednost preko 15,5 miliona dinara, a radi se o rekonstrukciji ulice Vojvode Mišića kojom je predviđena izrada kanalizacione mreže za atmosferske vode u dužini od 513 metara, potpuna rekonstrukcija kolovoza u širini od 6 i dužini od 520 metara, postavljanje novih ivičnjaka, asfaltiranje trotoara i izgradnja parking prostora.\nOpština Blace će sufinansirati ovaj projekat sa 3,1 milion dinara, u lokalnoj samoupravi kažu da je nakon sprovedene javne nabavke izabran izvođač i da je u toku potpisivanje ugovora, a da se početak radova očekuje sredinom juna ove godine.\nShare the post "Za infrastrukturne radove u Blacu 24 miliona iz državne kase"\nPrevious: U prokupačkoj bolnici 6 kovid pacijenata\nNext: Grad Prokuplje raspisao konkurs za idejno rešenje Trga topličkih junaka


Jan Bratu i Srđan Popović na debati (Foto Kim)\nPopović navodi da je uz veliku podršku inostranih donatora ostvaren veliki pomak u povećanju broja radnih mesta za manjinske zajednice. On najavljuje nastavak ovog programa i sledeće godine.\n„Program stažiranja proširićemo na stažiranje u medijima, nastavićemo da podržavamo razvoj malih biznisa. Ovih dana ćemo izabrati NVO koja će sprovoditi projekat na severu Kosova, a koji se tiče podrške novoformiranim opštinama kroz razvoj kulture i obrazovanja, a što trenutno radimo na centralnom Kosovu sa norveškom ambasadom“, kaže Popović.\nSrđan Popović ocenjuje da zakon koji manjinskim zajednicama garantuje 10% radnih mesta u javnim institucijama Kosova nije ispoštovan.\nProgram ekonomskog razvoja će takođe biti nastavljen, rekla je Sonja Skarep iz Kancelarije za zajednice. Navodi da je ove godine finansirano 7 malih biznisa, uz podršku norveške ambasade.\n„Naredne godine ćemo uz podršku norveške ambasade opet otvoriti konkurs. Imaće priliku da se prijave oni koji žele da unaprede svoj biznis ili osnuju novi. Ekonomija je polje na kojem ćemo dugotrajnije raditi jer zahteva kontinuirano ulaganje. Tako da ćemo se nakon što smo se posvetili podršci građanima sa visokim obrazovanjem, usmeriti pažnju i na ljude i sa srednjim obrazovanjem“, kaže Skarep.\nAmbasador Norveške u Prištini Jan Bratu kazao je da je zadovoljan radom Kancelarije za zajednice, ali ne potpuno, jer je kako kaže ostalo još puno posla u ovoj instituciji.\n05.06.2020 U Gračanici formirano komunalno preduzeće "Ekologija" (462)\n05.06.2020 Nakrivljena bandera opasnost po meštane, KEDS ne reaguje (337)\n05.06.2020 Godišnjica ubistva Dimitrija Popovića (223)


Yüklə 74,25 Kb.\nölçüsü 74,25 Kb.\nRazmatranje Izveštaja o radu Agencije za energetiku Republike Srbije za 2013. godinu\nRazmatranje Izveštaja Ministarstva privrede o radu Agencije za privatizaciju za mesec april 2014. godine\nOdbor za privredu, regionalni razvoj,\ntrgovinu, turizam i energetiku\n10 Broj 06-2/139-14\nŠESTE SEDNICE ODBORA ZA PRIVREDU, REGIONALNI RAZVOJ, TRGOVINU, TURIZAM I ENERGETIKU, ODRŽANE 18. JUNA 2014. GODINE\nSednica je počela u 11 časova i 5 minuta.\nSednicom je predsedavala Aleksandra Tomić, predsednik Odbora.\nPored predsednika, sednici su prisustvovali članovi Odbora: Zoran Pralica, Dragoljub Zindović, Vladan Milošević, Radmilo Kostić, Jelena Mijatović, Aleksandar Jovičić, Olivera Pauljeskić, Novica Tončev, Ivan Karić, Vladimir Marinković i Mladen Grujić.\nSednici su prisustvovali zamenici članova Odbora: Nebojša Berić (zamenik člana Odbora Aleksandre Tomić), Dejan Kovačević (zamenik člana Odbora Dragomira Karića) i Nada Lazić (zamenik člana Odbora Dejana Čapo).\nSednici nisu prisustvovali članovi Odbora: Dragomir Karić, Petar Škundrić, Dragan Šutanovac, Dejan Čapo i Enis Imamović.\nSednici su, na poziv predsednika, prisustvovali: Ljubo Maćić, predsednik Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije, Biljana Hadžibabić, Dejan Stojanović i Goran Petković, članovi Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije, Mišela Nikolić, pomoćnik ministra privrede, Marijana Radovanović, izvršni direktor Agencije za privatizaciju i Duško Puđa, direktor Sektora za operativno-pravne poslove u Agenciji za privatizaciju.\nNa predlog predsednika, Odbor je većinom glasova utvrdio sledeći\n1. Razmatranje Izveštaja o radu Agencije za energetiku Republike Srbije za 2013. godinu (broj 02-1505/14 od 15. maja 2014. godine);\n2. Razmatranje Izveštaja Ministarstva privrede o radu Agencije za privatizaciju za mesec april 2014. godine (broj 02-1904/14 od 6. juna 2014. godine);\nPrva tačka dnevnog reda – Razmatranje Izveštaja o radu Agencije za energetiku Republike Srbije za 2013. godinu\nOdbor je razmotrio Izveštaj o radu Agencije za energetiku Republike Srbije za 2013. godinu i podneo Izveštaj i Predlog zaključka Narodnoj skupštini.\nU uvodnim napomenama, Ljubo Maćić, predsednik Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije, izneo je da, u skladu sa obavezama iz Zakona o energetici, Savet Agencije za energetiku jednom godišnje dostavlja Izveštaj o radu Narodnoj skupštini. Republika Srbija je u 2013. godini imala uredno snabdevanje svim energentima. Uvozna zavisnost Republike Srbije je smanjena na 28 %, dok je prosečna uvozna zavisnost u EU 54 %. Tri najbitnija skupa problema u energetici su sigurnost snabdevanja energentima, cene i otvaranje tržišta. U 2013. godini potrošnja električne energije je porasla za 1,3%. Zahvaljujući dobrom radu energetskih kapaciteta, Republika Srbija je imala izvoz od preko 2 teravat sata, što je znatno više nego u prethodne dve decenije, kada smo kao država imali velike probleme sa snabdevanjem električnom energijom. Potrošnja gasa je porasla za 8%. Vlada će dostaviti Strategiju razvoja energetike koja predviđa rast potrošnje energije niži od 1% u narednom periodu. Predviđa se da će taj rast biti pokrivan delom izgradnjom novih elektrana, uglavnom na nove izvore energije, ali dugoročno posmatrano, kapaciteti u elektroprivredi su dosta stari, imaju puno godina rada i dolazi vreme za njihovu zamenu. Olakšavajuća okolnost je da je Savet ministara Energetske zajednice odložio primenu Evropske direktive o velikim ložištima, koja je trebalo da stupi na snagu 2018. godine. Imamo dodatni period do 2023. godine da prilagodimo elektroenergetski sistem zahtevima iz te Direktive. Radi se o kapacitetima čija je snaga 1.100 megavata. Za dugoročnu stabilnost snabdevanja gasom je bitna izgradnja novih interkonekcija „Južnog toka“, ali bilo bi dobro da se realizuje i projekat povezivanja sa Bugarskom, gasovodom Niš-Sofija. U ovom trenutku teško je predvideti rast cena gasa i rast tražnje za gasom, jer je cena gasa relativno visoka u odnosu na druge energente. Ranije prognoze su se zasnivale na podacima iz perioda kad je cena gasa bila povoljnija. Sada su predviđanja pesimističnija i teško je očekivati veliki rast, iako bi taj energent trebalo u budućnosti da zauzme dobar deo ukupne potrošnje energenata, kao povoljniji u mnogim elementima. Nova Strategija predviđa i da se uspostavi dugoročnija politika cena koja je jedan od bitnih preduslova za obezbeđenje uslova za finansiranje investicija. Promene cena treba da budu postepene. U tom predlogu dokumenta stoji da u naredne dve do tri godine treba dostići ekonomski nivo cena, a jedan od najvažnijih preduslova jeste da se zaštite socijalno ugroženi potrošači, koji tu energiju ne mogu da plaćaju po tim cenama. Što se tiče cena u gasnom sektoru u ovom trenutku situacija je povoljnija. Od septembra 2013. godine, posle tendera za imenovanje snabdevača, Vlada je izabrala „Srbijagas“ za javnog snabdevača koji obezbeđuje sve kupce koji kupuju gas po regulisanim cenama. Cene tog gasa za krajnje kupce pokrivaju sve troškove nabavke gasa, tako da „Srbijagas“ u nabavci gasa i prodaji kupcima više ne ostvaruje negativan rezultat kao što je to bilo u prethodnim godinama. Što se tiče električne energije, cene nisu na nivou koji obezbeđuje sve uslove normalnog poslovanja. Cena nije dovoljna da može da pokrije sve potrebe razvoja i održavanja kapaciteta, uključujući zamene kapaciteta. Bitno je da se ostvari planirani rast cena naveden u Strategiji, kako bi i od 2023. godine mogli imati dovoljno kapaciteta za obezbeđenje sigurnosti snabdevanja električnom energijom u Srbiji. Priprema izgradnje kapaciteta je dugotrajan proces, tako da je vreme da se na tome radi što pre. Ostvaren je napredak na otvaranju tržišta energije u 2013. godini, pre svega izlaskom na tržište više od 4000 kupaca koji su priključeni na distributivnu mrežu koji, izuzev domaćinstava i onih koji ispunjavaju uslove da budu mali kupci, od 1. januara ove godine kupuju električnu energiju po tržišnim cenama. Ogroman procenat njih snabdeva „Elektroprivreda Srbije“ i dalje, ali po znatno višim cenama od regulisanih. Od januara sledeće godine i mali kupci i domaćinstva imaće pravo da kupuju energiju na tržištu, ali ne i obavezu, tj. mogu ostati u režimu regulisanih cena. Napredak je ostvaren i u organizacionom smislu u elektroprivredi u 2013. godini. U pravnom smislu razdvojene su u distribucijama električne energije mrežne delatnosti od trgovačkih i drugih delatnosti. U pogledu prava na korišćenje prekograničnih kapaciteta i poštovanja pravila koja su utvrđena zakonom, takođe je ostvarena promena, jer se sada zajedničke aukcije prekograničnih kapaciteta na tržišnom principu od početka 2013. godine ostvaruju i na granicama Hrvatske i Bugarske, a prethodno je uspostavljen mehanizam na granicama Mađarske i Rumunije, što su u stvari bitne granice na kojima se veliki deo prekograničnog kapaciteta ostvaruje. Na regionalnom nivou je veliki broj aktivnosti koje treba da dovedu do uspostavljanja regionalnog tržišta električne energije, prema usvojenim aktima Ministarskog saveta Energetske zajednice i prema odredbama Ugovora o Energetskoj zajednici. Taj mehanizam kasni u EU, povezivanje na evropskom nivou je trebalo da se ostvari 2014. godine, tako se sada utvrđuju novi rokovi i za region. Agencija je donela Pravila o praćenju kvaliteta komercijalnih i tehničkih pokazatelja i regulisanja kvaliteta isporuke i snabdevanja. Agencija prati rad energetskih preduzeća, pre svega mrežnih, ali i snabdevačkih, u smislu kako izvršavaju svoje obaveze ka kupcima i korisnicima, koliko su česta isključenja, koliko traju, koliko traje lošiji kvalitet isporuke u nekom pogledu, kako se odazivaju na zahteve potrošača. U izveštaju su dati detaljni pokazatelji za elektroprivredu, na osnovu kojih se vidi da je Srbija na nivou zemalja regiona, ali da znatno zaostaje za zemljama EU. Trend je pozitivan i stanje se poboljšava, ali bi trebalo da bude bolje. Što se tiče gasa, kupci prirodnog gasa koji su priključeni na transportni sistem kupuju gas po tržišnim uslovima, po neregulisanim cenama, od prošle godine. Od 1. januara 2015. godine, kupci priključeni na distributivni sistem, izuzev malih kupaca i domaćinstava, imaće obavezu da kupuju gas po tržišnim cenama. Za ovu aktivnost svi učesnici u tom procesu moraju već početi pripreme da se sprovede. U normativnom smislu sve što je potrebno postoji, ali treba pomoći kupcima i mrežarima, odnosno distributerima da te obaveze sprovedu na način što manje bolan i za kupce i za distributere. „Srbijagas“ je doneo Pravila o radu sistema za transport gasa koja obuhvataju i tržišne aktivnosti. Agencija očekuje da će ove godine i većina distributera doneti distributivna pravila koja su takođe bitna za obaveze koje treba da budu sprovedene od 1. januara 2015. godine. U gasnom sektoru nije još uvek na adekvatan način ostvareno razdvajanje operatora transportnog sistema u okviru „Srbijagasa“. To je jedan od zahteva Energetske zajednice i Evropske komisije i kome mora da se posveti što veća pažnja, jer je time uslovljeno finansiranje gasovoda Niš-Sofija. Gasni sektor bi mogao da ima viši potencijal rasta kada bi cene bile povoljnije. U Srbiji je samo 10% domaćinstava priključeno na gas i Srbija po stanovniku troši trećinu gasa u odnosu na prosek potrošnje po stanovniku u Evropskoj uniji. To je sektor koji bi mogao da se razvija, ali razvoj zavisi pre svega od odnosa cena i tržišnih uslova. Ako cena gasa opadne usled konkurencije na tržištu može se očekivati rast. Energetski sektor i Vlada moraju voditi računa i o hitnom otklanjanju posledica poplava i potapanja kopova uglja u Kolubarskom basenu, koji imaju visoke dodatne troškove. Troškovi će biti niži ukoliko se posledice poplave pre saniraju. Drugo bitno pitanje su posledice ukrajinske krize i ograničenja u isporuci gasa. Nepovoljni tokovi rešavanja ova dva bitna pitanja bi mogla dovesti zemlju u dosta tešku energetsku situaciju. U normativnom smislu Srbija treba da usvoji novi Zakon o energetici radi primene tzv. Trećeg paketa direktiva EU koji dalje otvara i povezuje tržište na nivou Evrope, a Srbija treba da postane deo toga kroz Ugovor o Energetskoj zajednici. Tzv. Treći paket direktiva EU predviđa nove odgovornosti Agencije. EU sada utvrđuje ciljeve za 2030. godinu u pogledu emisije CO2, obnovljivih izvora i energetske efikasnosti, a to će takođe biti bitno za Srbiju i odraziće se i na obaveze koje imamo i ono što treba da uradimo. Evropska unija nastoji da uspostavi čvršću zajedničku politiku u energetskom sektoru, a Srbija će sve više morati da vodi računa kako na najpovoljniji način da se prilagodi tim promenama. Visoki konsultativni Savet za unapređenje rada Energetske zajednice je završio izveštaj koji treba da na dužem horizontu, sledećih 10 godina, ukaže šta bi trebalo promeniti i unaprediti u Energetskoj zajednici radi što efikasnijeg funkcionisanja. Godišnji Izveštaj Agencije za energetiku sadrži i izveštaj o finansijskom poslovanju Agencije. Agencija je ispunila obaveze na osnovu Zakona i donela sve akte. Jedini akt koji nije donela je metodologija za uslove korišćenja podzemnog skladišta gasa Banatski dvor, ali to nema posledica na funkcionisanje energetskog tržišta, niti bilo kakvih uslova poslovanja i korisnika i vlasnika. Agencija se potrudila da troškovi koje je ostvarila u radu budu manji od planiranih.\nU diskusiji narodni poslanici su postavili pitanja, izneli stavove i mišljenja i dali predloge i sugestije. Postavljena su sledeća pitanja:\nda li će sadašnja cena električne energije zadovoljiti potrebe Elektroprivrede Srbije, imajući u vidu troškove sanacije šteta prouzrokovanih poplavama;\nda li je bolje povećanje cene elektične energije ili restrikcije potrošnje električne energije;\nda li su napravljene socijalne karte, kada su u pitanju računi za utrošenu električnu energiju socijalno ugroženih kupaca;\nzašto je u Srbiji zastala izgradnja hidroelektrana male instalisane snage;\nda li je zaživela primena energetskih pasoša.\nU odgovoru na postavljena pitanja Ljubo Maćić je istakao da još uvek nije završena procena štete nastale na rudarskom basenu „Kolubara“. Izvesno je da će porasti potreba za uvozom električne energije, zbog nedovoljne proizvodnje uglja. Veoma je bitno da se rudarski basen što pre sanira i da se voda iz kopova što pre izvuče, jer svaki dan uvoza skuplje struje stvara veliki trošak. Drugi bitan element troškova sanacije šteta je sanacija štete na bagerima koji su sada potopljeni. Elektro-oprema se dobrim delom mora zameniti i to je, zajedno sa troškovima ispumpavanja vode i svim ostalim posledicama, veoma visok trošak i meri se stotinama miliona evra. Ukupan prihod EPS-a je oko milijardu i po evra, što ukazuje da bi štete mogle iznositi i preko 20% od ukupnog prihoda. EPS može odložiti neke investicije i neke radove koji su trebalo da se izvedu u 2013. i u toku 2014. godini, za budući period i dinamički pomeriti te troškove, a delimično se može i zadužiti. Agencija za energetiku RS određuje regulisanu cenu po kojoj EPS prodaje približno dve trećine električne energije, dok se jedna trećina prodaje po tržišnoj ceni. Prostor za povećanje cena EPS ima na regulisanom delu tržišta, a to su pre svega domaćinstva koja troše oko 51% ukupne finalne potrošnje. Agencija se o ceni izjašnjava kada EPS dostavi zahtev za povećanje cene, ukoliko dostavi. Prvi korak je da se pokušaju precizirati troškovi i da se što pre saniraju rudnici. Ne bi bilo razumno za jednu godinu povećati cenu da bi se pokrio sav trošak, a posle toga vratiti cenu. Na kraju Izveštaja navedeno je da ima oko 70.000 energetski zaštićenih kupaca koji su ostvarili pravo na umanjenje mesečnih računa. Cena se može povećavati u uslovima kada je veći deo domaćinstava zaštićen. Međutim, od oko dva miliona i 400 hiljada domaćinstava samo 3% je obuhvaćeno ovim mehanizmom subvencija iz budžeta, a imajući u vidu nivo siromaštva domaćinstva u Srbiji, broj energetski zaštićenih kupaca svakako mora biti veći. Agencija nema nadležnosti u oblasti obnovljivih izvora energije, izuzev što izdaje licence za postrojenja koja imaju preko jednog megavata. Sve ostalo je u nadležnosti Ministarstva rudarstva i energetike i Vlade, a Agencija po pozivu Ministarstva ili Vlade pruža stručnu pomoć kada se određuje visina tarifa ili utvrđuju elementi energetske politike. Hidroelektrane su oblast obnovljivih izvora energije koju bi trebalo podsticati, mnogo više nego solarnu energiju. Oko 90% investicije u hidroelektrane ostaje u Srbiji, a od ukupne investicije u izgradnju solarne elektrane, oko 80% odlazi van zemlje i korist ima samo investitor, a domicilna država ima samo prihod od poreza na profit. Kada je u pitanju vreme potrebno za pripremu i dobijanje dokumentacije za izgradnju hidroelektrana, Evropska komisija je objavila podatke prema kojima taj postupak traje oko tri godine, u zavisnosti od vrste tehnologije. U nekim državama članicama je potrebno oko šest godina da se pribavi sva dokumentacija potrebna za izgradnju velikih hidroelektrana, zato što su i propisi strožiji nego u Srbiji, pre svega, propisi iz oblasti zaštite životne sredine. Ukoliko se nešto ne preduzme, rok za primenu Direktive o velikim ložištima do 2023. godine je veliki problem za Srbiju. EPS razmatra mogućnost da još na nekim elektranama od 200 megavata ugradi opremu za odsumporavanje i denitrifikaciju, jer je to najveći investicioni trošak koji se ne isplati ako će elektrana da traje kraće od deset godina. Iz obnovljivih izvora energije, po Akcionom planu, treba da se obezbedi oko tri teravat sata do 2020. godine, a preuzeta je obaveza za obezbeđenje proizvodnje iz obnovljivih izvora od pet teravat sati. Ako ne bude rasta, problem će se rešiti izgradnjom termoelektrane Kostolac B, koja je na najboljem putu da bude realizovana i elektrana na gas. U svakom slučaju, što pre su potrebne mere za ubrzano investiranje.\nU raspravi narodni poslanici su istakli da je godišnji Izveštaj veoma kvalitetan i stručan dokumenat koji diplomirani inženjeri energetike koriste kao izvor kvalitetnih podataka dostupnih na jednom mestu. Ukazano je na zabrinjavajuću činjenicu da do kraja 2023. godine četvrtini energetskih kapaciteta ističe rok upotrebe zbog primene Direktive o velikim ložištima, što može da bude problem kada je u pitanju energetska stabilnost Republike Srbije. Posebno je naglašeno da će otvaranje svakog novog proizvodnog pogona zahtevati i određenu potrošnju električne energije, što će izazvati potrebu za većom instalisanom snagom. Potrebno je da Vlada i Ministarstvo rudarstva i energetike obezbede veća ulaganja u sektor energetike iz različitih izvora.\nIzneto je da lokalne samouprave na čijim teritorijama se nalaze mapirane lokacije za izgradnju mini hidroelektrana komplikuju poslovanje budućih investitora. Predloženo je da Agencija za energetiku objavi na svom sajtu obrazac potrebnih dokumenata, kako bi se ubrzale procedure i uklonile administrativne barijere, u cilju smanjenja deficita u proizvodnji električne energije po niskoj ceni.\nRasipa se velika količina energije, pogotovo kada su domaćinstva u pitanju. Veliki broj individualnih kuća nisu dobro izolovane, a svega 10% domaćinstava je priključeno na gas, jer je gas skup. Iako nije upućeno Agenciji za energetiku, otvoreno je pitanje štednje energije podizanjem energetske efikasnosti u zgradarstvu, stvaranjem uslova za ugradnju individualnih solarnih kolektora, a Vojvodina je područje sa koga bi se mogla prikupiti velika količina biomase.\nU diskusiji su učestvovali Aleksandra Tomić, Nebojša Berić, Dragan Jovanović, Nada Lazić i Ljubo Maćić.\nOdbor je većinom glasova utvrdio Predlog zaključka povodom razmatranja Izveštaja o radu Agencije za energetiku Republike Srbije za 2013. godinu koji je podneo Narodnoj skupštini, sa predlogom da ga Narodna skupština razmotri i donese zaključak po hitnom postupku, u skladu sa čl. 167. i 193. Poslovnika Narodne skupštine, tako da glasi:\n„Na osnovu člana 8. stav 1. Zakona o Narodnoj skupštini („Službeni glasnik RS“, broj 9/10 ) i člana 239. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine („Službeni glasnik RS“, broj 20/12-prečišćen tekst),\nNarodna skupština Republike Srbije, na __ sednici _______ zasedanja, održanoj _____2014. godine, donela je\npovodom razmatranja Izveštaja o radu Agencije za energetiku Republike Srbije za 2013. godinu\nPrihvata se Izveštaj o radu Agencije za energetiku Republike Srbije za 2013. godinu.\nOvaj zaključak objaviti u “Službenom glasniku Republike Srbije”.\nRS Broj __\nU Beogradu, ____ 2014. godine\nZa izvestioca Odbora i predstavnika predlagača Predloga zaključka na sednici Narodne skupštine određena je dr Aleksandra Tomić, predsednik Odbora.\nDruga tačka dnevnog reda – Razmatranje Izveštaja Ministarstva privrede o radu Agencije za privatizaciju za mesec april 2014. godine\nU uvodnim napomenama, Mišela Nikolić, pomoćnik ministra privrede, istakla je da je najvažnija aktivnost Ministarstva privrede i Agencije za privatizaciju u ovom trenutku rad na pripremi novog Zakona o privatizaciji i izmene i dopune Zakona o stečaju. Planirano je da javna rasprava počne krajem juna. U Agenciji za privatizaciju najaktivniji su bili sektori stečaja i tržišta kapitala.\nkako Agencija za privatizaciju štiti državnu imovinu i ocenjuje rad zastupnika kapitala preduzeća „Severtrans“ iz Sombora;\nšta se dešava sa preduzećima u restrukturiranju koja u ovom trenutku imaju zainteresovane kupce;\nda li se mogu kontrolisati zarade imenovanih zastupnika kapitala i direktora u preduzećima sa većinskim državnim vlasništvom i zašto su one visoke;\nkoliko je ugovora o privatizaciji raskinuto za proteklih 10 godina;\nkoliko je bivših vlasnika utužilo Agenciju za privatizaciju;\nkoliko je doneto presuda u prvom stepenu;\nkoliko je u ovom trenutku žalbi upućeno apelacionim sudovima;\nkoliko je sudskih postupaka u toku, a da nije doneta prvostepena presuda;\nkolike su plate isplaćene direktorima svih preduzeća u restrukturiranju za poslednjih 12 meseci;\nzašto državni organi ne preduzimaju mere, i pored inspekcijskih nalaza i izvršnih sudskih presuda, povodom zatvaranja preduzeća DP „Jedinstvo“ iz Vladimiraca;\nda li je tačno da bivši vlasnik Đorđe Nicović vodi spor protiv Agencije za privatizaciju oko raskinutih privatizacija;\nda li postoji mogućnost raskida ugovora o privatizaciji po osnovu neispunjenih ugovornih obaveza, a u vezi proglašenja stečaja slovenačke kompanije „AHA Mura“ DOO Murska Sobota.\nU Somboru trenutno postoji pet preduzeća u restrukturiranju i od toga četiri rade aktivno. Autotransportno preduzeće „Severtrans“ Sombor je osnovano davne 1947. godine. Poslovni menadžment je ovo preduzeće, koje svakodnevno ostvaruje prihode, doveo do ruba propasti. 2. juna ove godine održana je redovna Skupština akcionara, na kojoj je usvojen završni račun za 2013. godinu, prema kome su poslovni prihodi u 2013. godini iznosili 696.244.000 dinara, što iznosi 58 miliona dinara mesečno. Izražena je sumnja u istinitost ovog finansijskog izveštaja jer se prema podacima sindikata prihodi „Severtransa“ na mesečnom nivou kreću oko 80 miliona dinara. U završnom računu iskazani su poslovni rashodi od 685 miliona dinara i poslovni gubitak od 10 miliona dinara za godinu. Izneto je da je 1971. godine „Severtrans“ zaključio međunarodni ugovor sa „Deutsche Turing“, i izražena sumnja da je ta činjenica odgovor na pitanje zašto neko namerno i svesno uništava to preduzeće. „Severtrans“ svakodnevno obezbeđuje ili servisira 14 redovnih polazaka iz Sombora ka Beogradu i autobusi su punog kapaciteta. Ukupni dug preduzeća je 587 miliona dinara. Gospodin Nenad Ćerić je izvršni direktor i postavljen je na tu funkciju u februaru 2010. godine. Krajem 2009. godine zaduženje preduzeća ili ukupne obaveze preduzeća su iznosile 360 miliona dinara. Krajem 2010. godine dug raste na 576 miliona dinara, da bi krajem 2011. godine iznosio 641 milion dinara. Postavljeno je pitanje da li je uobičajeno da preduzeće koje je imalo prihod samo u 2013. godini od 696 miliona dinara beleži tako dinamičan rast dugovanja. Imajući u vidu trenutne prioritetne obaveze Agencije za privatizaciju, predloženo je da Agencija ne zanemari nadzor nad radom menadžera u preduzećima u restrukturiranju koja imaju šansu da opstanu na tržištu. Izneta je bojazan da je u ovom trenutku pravni vakuum koji pojedinci svesno koriste za ostvarenje ličnih interesa. U Opštini Sombor u četiri preduzeća u restrukturiranju zaposleno je oko 1000 ljudi. Izneto je mišljenje da je važno zadržati postojeća radna mesta paralelno sa privlačenjem investicija radi otvaranja novih radnih mesta. Izražena je sumnja da su mnogi podaci koji se dostavljaju Agenciji za privatizaciju „frizirani“. Izneto je da NLB „Lizing“ Beograd potražuje 80 miliona dinara od „Severtransa“. Sadašnji zastupnik kapitala je 2012. godine uspela da ugovori sa NLB „Lizingom“ da „Severtrans“ plaća na mesečnom nivou pet miliona dinara i otplati novih 18 autobusa. Uplaćeno je za prva dva do tri meseca, nakon čega direktor više nije hteo da plaća i svih 18 autobusa, 16 potpuno novih i dva polovna, su oduzeta početkom juna, početkom turističke sezone. Isti direktor je kupio na lizing u Holandiji 35 polovnih autobusa. Poznata je činjenica da svaki novi savremeni autobus može da pređe milion kilometara bez održavanja, ali se ipak kupuju polovni autobusi, koji se svakodnevno kvare, zahtevaju popravke, rezervne delove i sve ostale usluge. Više puta je upućen zahtev za smenu poslovnog rukovodstva „Severtransa“, ali nema odgovara Agencije za privatizaciju koja preuzima na sebe odgovornost pred građanima Sombora i pred radnicima tog preduzeća. Izneto je da Agencija za privatizaciju treba da proveri navode i ukoliko utvrdi da su prikazani neistiniti finansijski izveštaji, obavesti nadležne organe.\nIzneto je da imenovani zastupnici društvenog kapitala imaju neprimereno velike plate, a neki od njih su napravili enormne gubitke. Naveden je primer Živka Kneževića, zastupnika društvenog kapitala koji je napravio gubitak od pet miliona evra, primajući mesečnu platu od 280 000 dinara. Konfekcija „Rudnik“ iz Gornjeg Milanovca je bila privatizovana, privatizacija poništena, a sada jedan deo ovog preduzeća u restrukturiranju u Topoli dobro posluje, ima oko 150 zaposlenih, žena srednjeg doba i ima zainteresovane kupce. Problem je što zastupnici društvenog kapitala ne žele da naprave deobni bilans i da se deo firme u Topoli, koja je zdrava, odvoji i da se pojedinačno privatizuje. Odluku obrazlažu time da ne postoji deobni bilans, ne postoji popis osnovnih sredstava. U Konfekciji „Rudnik“ još uvek postoje mašine prethodnog kupca Đorđa Nicovića, sa kojim je raskinuta privatizacija. Konfekciji „Rudnik“ u Gornjem Milanovcu odgovara takvo stanje jer dobijaju plate zahvaljujući doborom poslovanju fabrike u Topoli. 2012. godine prodati su delovi u samoj varošici Rudnik, na obroncima Rudnika, ali poslovodstvo ne želi da se odrekne prihoda iz Topole, jer imaju ogroman administrativni aparat koji redovno svakog meseca prima plate. Iznet je predlog da se ovi delovi što pre odvoje, posebno oni za koje ima zainteresovanih kupaca, jer se odlaganjem ne rešava problem.\nNaveden je primer neuspešne privatizacije DP „Jedinstvo“ Vladimirci. Postoje zapisnici inspekcijskih službi i neizvršene presude sudova, a ne radi farma kapaciteta deset hiljada komada svinja i dve hiljade komada junadi u turnusu, iz koje je otpušteno 147 radnika, zaparloženo 506 hektara državnog poljoprivrednog zemljišta i 107 hektara šume isečeno u ploče, a nadležni organi ništa ne preduzimaju. Veterinarska stanica u Vladimircima je bila jedna od najboljih veterinarskih stanica u Srbiji, u koju su na praksu dolazili studenti sa Veterinarskog fakulteta. Veterinarsku stanicu neuspešno je privatizovao gospodin Slaviša Purić i privatizacija je raskinuta, ali veterinarska stanica ne može da izađe iz dugova. Menjaju se zastupnici kapitala, smenjuju direktori i postoji sumnja u neke nečasne radnje. Uprava za veterinu Republike Srbije nije dodelila teren Veterinarskoj stanici iz Vladimiraca za sprovođenje mera koje sprovodi država, već je teren dodeljen firmama ili stanicama koje su udaljene po petnaestak kilometara. Seljaci koji su dodatno bili ugroženi poplavama, morali su da prelaze 15 kilometara da bi obavili posao kod veterinara. Vladimirci su mala opština i kada mala firma ode u stečaj nastane veliki problem.\nU vezi proglašenja stečaja slovenačke kompanije „AHA Mura“ DOO Murska Sobota i mogućnosti daljeg rada „AHA Mura – Prvi maj“ iz Pirota iznet je predlog Odboru da preporuči Agenciji za privatizaciju da proveri mogućnost raskida ugovora. U Pirotu je u pitanju tri hiljade radnih mesta za koja je potrebno naći rešenje, a samo u preduzeću „Tigar“, koje je zaduženo nepovoljnim kreditima, zaposleno je oko 1700 radnika.\nIzneta je informacija o stanju preduzeća „Zastava Pes“. Pre šest meseci je Opština Surdulica dobila dopis italijanskih investitora koji su posetili fabriku električne i elektronske opreme za motorna vozila. Tada su se izjasnili da su spremni da uplate milion evra u budžet Republike Srbije, da zadrže 10 % radnika, zaposle 150 radnika i ulože 15 miliona evra u opremu u naredne dve godine. Bivši ministar privrede je tražio da se uradi lična karta preduzeća. Lokalna samouprava je platila izradu lične karte preduzeća Zastava Pes, jer preduzeće nije imalo novca za to. Italijanski investitori su i dalje zainteresovani, tri puta su dolazili u Beograd, ali se ništa ne rešava. Preduzeće nema posla, a 129 radnika dolazi na posao, ali ne radi. Predloženo je da država napravi sporazum sa radnicima i da im isplati dug na rate. Gubitak preduzeća su napravili prethodni vlasnici isplaćujući sebi fiktivne fakture. Predloženo je da se prilikom donošenja novog zakona o privatizaciji povede računa da se prioritetno reše slučajevi preduzeća koja imaju kupce i da država na taj način zaustavi pravljenje troškova njihovog rada. Naveden je primer društvenog preduzeća HUP „Evropa“ iz Surdulice u kome radi 50 radnika, kome je poreski službenik blokirao rad obračunavajući kamate. 2007. godine je zabranjeno da se blokira rad preduzeća u restrukturiranju. Nakon pet godina poreska uprava je obračunala dug za porez ovog društvenog preduzeća od četiri miliona dinara, koji je sa kamatom iznosio 17 miliona dinara. Iznet je predlog da država ne blokira rad preduzeća u društvenoj svojini i da povede računa o obrazovnom nivou i sposobnostima ljudi odgovornih za sprovođenje zakona.\nPovodom diskusije, Mišela Nikolić je iznela da Živko Knežević nije imenovani zastupnik društvenog kapitala. Preduzeće „Topola livar“ je imalo kupca iz Slovenije koji je izašao iz preduzeća i poklonio državi svoje akcije, kako bi država imala većinsko vlasništvo nad preduzećem i spasila livnicu. Platu gospodina Živka Kneževića nije odredila Agencija za privatizaciju, već je je organe upravljanja postavila Vlada. U jednom periodu su zastupnici kapitala bili direktori preduzeća, ali je Agencija svojim aktima to ukinula i ograničila plate. U Ministarstvu privrede je u jednom periodu bio zastoj u radu sa preduzećima u restrukturiranju, kada je blokiran rad i Ministarstva i Agencije, a bilo je i perioda kada je rukovodstvo u Ministarstvu bilo bolje i rad sa tim preduzećima intenzivniji. U ovom trenutku nije poznato da li će se koristiti sredstva za pomoć preduzećima koja imaju perspektivu. Da se ne bi čekalo, Agencija je dobila iz Kabineta ministra privrede nalog da se kontaktira sa svim zainteresovanim kupcima. Vlada je obrazovala međuresorske radne grupe za „Železaru Smederevo“ i „Petrohemiju“, ali ne može obrazovati radne grupe za svako preduzeće u restrukturiranju. Što se tiče preduzeća „Tigar“, priprema se plan reorganizacije sa ciljem da se reprogramiraju nepovoljni krediti, uz garanciju države. Kod „ AHA Mure“, situacija je takva da Agencija ne može raskinuti ugovor, može ga raskinuti SIEPA, ali se time ne rešava problem 1 300 zaposlenih u tom preduzeću. Održano je nekoliko sastanaka i razmatra se pitanje da li da se aktivira bankarska garancija za podsticaje koje je dobila „AHA Mura“. Traži se kompromis sa bankom da preduzeće nastavi da radi sa drugim menadžmentom i da se razmotre posledice stečaja ili unapred pripremljenog plana reorganizacije. Stečajni upravnik „AHA Mure“ se obratio Ambasadi Republike Srbije u Sloveniji, i obavestio da je zainteresovan da se posao za „HUGO BOSS“ i dalje radi, tako da se očekuje da će se ipak naći rešenje za nastavak rada.\nNa Odboru je predloženo da predstavnici resornih ministarstava na sednicama odbora Narodne skupštine detaljnije informišu narodne poslanike i odgovaraju na postavljena pitanja.\nU diskusiji su učestvovali Aleksandra Tomić, Nebojša Berić, Dragan Jovanović, Vladan Milošević, Radmilo Kostić, Novica Tončev, Zoran Pralica i Mišela Nikolić.\nOdbor je jednoglasno zaključio da Ministarstvo privrede i Agencija za privatizaciju provere mogućnost raskida ugovora o privatizaciji po osnovu neispunjenih ugovornih obaveza, a u vezi proglašenja stečaja slovenačke kompanije „AHA Mura“ DOO Murska Sobota, kao i da sagledaju druge mogućnosti daljeg rada „AHA Mura – Prvi maj“ iz Pirota i da Odboru, u najkraćem mogućem roku, dostave informaciju o preduzetim merama i aktivnostima.\nOdbor je jednoglasno odlučio da, pored informacije o mogućnostima raskida ugovora o privatizaciji po osnovu neispunjenih ugovornih obaveza, a u vezi proglašenja stečaja slovenačke kompanije „AHA Mura“ DOO Murska Sobota i informacije o ispunjenosti obaveza kupca iz kupoprodajnog ugovora preduzeća KMG „Trudbenik“, od Ministarstva privrede i Agencije za privatizaciju zatraži i sledeće informacije:\n- koliko je ugovora o privatizaciji raskinuto za proteklih 10 godina;\n- koliko je bivših vlasnika utužilo Agenciju za privatizaciju;\n- koliko je izvršnih sudskih presuda;\n- koliko je doneto presuda u prvom stepenu;\n- koliko je u ovom trenutku žalbi upućeno apelacionim sudovima;\n- koliko je sudskih postupaka u toku, a da nije doneta prvostepena presuda;\n- da Ministarstvo i Agencija dostave tabelarni pregled isplaćenih plata direktorima svih preduzeća u restrukturiranju za poslednjih 12 meseci;\n- da Ministarstvo i Agencija dostave informacije o poslovanju i stanju privatizacije: Koncerna „Fabrika vagona Kraljevo“ – u restrukturiranju, preduzeća „Magnohrom“ – u restrukturiranju, Kraljevo, „Autoprevoz“, „Mataruška i Bogutovačka Banja“, „Minel-Trafo“ a.d. - u stečaju iz Mladenovca (koja ima veliki broj ugovorenih poslova i potencijalne partnere iz Rusije), „Mlekare Šabac“ (koja ima izvozni program u Rusiju, a deo je preduzeća „Farmakoop“ u stečaju) i „PIK Bečej“ ;\n- da Ministarstvo i Agencija dostave informaciju o poslovanju Autotransportnog preduzeća „Severtrans Sombor“;\n- da Ministarstvo i Agencija dostave informaciju o poslovanju i stanju privatizacije „Veterinarske stanice Vladimirci ad“ i informaciju o tome zašto državni organi ne preduzimaju mere, i pored inspekcijskih nalaza i izvršnih sudskih presuda, povodom zatvaranja preduzeća DP „Jedinstvo“ iz Vladimiraca.\nOdbor je jednoglasno je usvojio Izveštaj Ministarstva privrede o radu Agencije za privatizaciju za mesec april 2014. godine.\nTreća tačka dnevnog reda – Razno\nNa predlog narodnog poslanika Zorana Pralice, Odbor je odlučio da se na neku od narednih sednica pozovu ministar privrede i članovi radnih grupa za „Železaru Smederevo“ i „Petrohemiju“ i upoznaju članove Odbora sa tekućim aktivnostima.\nSednica je zaključena u 12 časova i 55 minuta.\nSastavni deo ovog zapisnika čini obrađeni tonski snimak sednice Odbora.