Porošenko Zelenskom pred duel: Čekam te na stadionu - Sputnjik Srbija\n17:24 13 Maj 2021\nPorošenko Zelenskom pred duel: Čekam te na stadionu\n19:21 07.04.2019 (osveženo 19:37 07.04.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko izjavio je da iščekuje predstojeću debatu sa kandidatom Vladimirom Zelenskim pred drugi krug predsedničkih izbora u toj zemlji.\nDebata će biti organizovana na Olimpijskom stadionu u Kijevu 14. aprila.\n„Stadion nije najbolje mesto za debatu, ali ako je tako odlučeno, onda neka bude stadion. Čekaću ga na stadionu, gde je i predložio da debata bude održana. Mislim da će optimalno vreme biti negde između 19 i 20 časova“, rekao je Porošenko.\nPorošenko je pozvao građane i medije da dođu na stadion da prate celokupan događaj.\nInače, u drugi krug predsedničkih izbora, koji će biti održani 21. aprila, ušli su Porošenko i Zelenski.\npredsednički izbori u Ukrajini, duel, debata, Vladimir Zelenski, Petro Porošenko, Ukrajina


Atlantski savet o ruskom ratu u Ukrajini: Dokazi svima ispred nosa\nPiše: Irina Steljmah (Priredila Anamaria Ramač Furman)\nStručnjaci međunarodnog analitičkog centra Atlantski savet su u Kijevu predstavili dokaze o prisustvu ruske vojske u okupiranom delu Donbasa. Preko pola stotine prikupljenih dokaza objedinjeno je u izveštaju pod nazivom “Krijući se naočigled svima: rat Putina u Ukrajini”.\n“Prve vođe separatista bili su pretežno građani Ruske Federacije, mnogi iz njih su bili povezani s ruskom službom bezbednosti. Nakon rušenja mlezijskog “Boinga МН17” 17. jula 2014. godine, istraga holandske vlade je ustanovila da je avion srušen ruskom raketom 'buk'. Za vreme odlučujućih borbi u Donbasu s ruske teritorije granatirane su pozicije ukrajinskih vojnika radi podrške napadima separatista” – ove i druge podatke sadrži izveštaj vašingtonskog analitičkog centra Atlantski savet\nSve informacije iz izveštaja, kako ističu njegovi autori, prikupljane su iz otvorenih izvora, svedočeći da su dokazi rata sakriveni svima ispred nosa.\n”Mi smo koristili u prvom redu analizu podataka geolokacije fotografija koje su državljani Rusije postavili u socijalnim mrežama. Na taj način geolokacioni podaci jasno pokazuju da je 2014. godine 46 kilometara od ukrajinske granice stvoren poligon “Kuzminski” koji 2013 . godine još nije postojao”, ispričao je o metodici prikupljanja podataka pomoćnik predsednika “Atlantskog saveta” Maksimilijan Čuperski.\nUpravo taj poligon, prema rečima eksperata, postao je mesto dislokacije stotina jedinica sa vojnom tehnikom, uključujući i tenkove 5. tenkovske brigade iz grada Ulan Ude.\n“Ovi vojnici su imali bazu u Sibiru, а u oktobru-novembru 2014. godine su premešteni na poligon Kuzminski. Među premeštenim vojnicima bio je i Bato Dambajev – ruski vojnik iz 37. motorizovane brigade. Upavo on je dao širok intervju ruskom časopisu Novaja gazeta s detaljnim opisom svog učešća u borbama kod mesta Debaljcevo u Ukrajini. Bato Dambajev je zaista ratovao na teritoriji Ukrajine. Naročito fotografije potvrđuju njegovo prisustvo blizu kontrolnog punkta u mestu Vuhlehirsk”, ispričao je osnivač onlajn projekta Bellingcat, pozvani naučni saradnik Katedre za vojna istraživanja Kings koledža Eliot Higgins.\nDokazi da Rusija separatistima daje vojnu tehniku takođe mogu lako da se nađu na internetu, tvrde autori izveštaja i navode primere borbenog vozila pešadije BMP-2 “Lavina”, koje se u augustu 2014. godine kretalo u koloni kroz rusko naselje Staraja Stanica, ali već u februaru 2015. se isto to vozilo BMP-2 pojavilo sada već u ukrajinskom Vuhlehirsku u Donjecku (pored Debaljceva).\nPored toga, dokument navodi i činjenice pogibije u Ukrajini niza vojnika 76. vazdušne desantne divizije Pskova i 11 članova 18. motorizovane brigade. Putem satelita analizuju se і krateri.\n“Satelitski snimci omogućuju da se izdvoje dva tipa kratera: plići, koji imaju karakteristične zone “bočnog snopa” od gelera koji se razleću dijagonalno od centra, kao i trouglasti krateri sa gelerima koji se razleću u suprotnu stranu od izvora vatre” – piše u izveštaju.\nPrikupljene podatke saradnici “Atlantskog saveta” već su predstavili u Vašingtonu, Berlinu,Varšavi і imaju nameru da ih predaju Evropskom parlamentu.\nPored toga, stručnjaci su razradili savete za vlade zapadnih zemalja u kojim, između ostalog, stoji: posvetiti znatno više pažnje i obaveštajnih resursa za otkrivanje mesta nalaženja ruske vojske na teritoriji Ukrajine, koristiti najnovije digitalne metode istraživanja vojnog konflikta i što je moguće šire objašnjavati događaje na istoku Ukrajine u mas-medijima.\nKako tvrdi“Atlantski savet”, Putinova vlada je direktno povezana s narodnom podrškom, i odmah nakon što ta karta padne – srušiće se i cela kula.


Kapitalna ulaganja u ovoj godini oko dva miliona maraka - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n07. mar. 2018. 07:15 Objavljeno u PRIVREDA\nPlanom je najviše sredstava – 1.567.272 KM, predviđeno za izgradnju i rekonstrukciju gradskih ulica, putne, kanalizacione i vodovodne mreže, školskih i drugih objekata, javne rasvjete, izradu i reviziju projektne dokumentacije.\nZa izgradnju Muzičke škole predviđeno je 115.000 KM, centralnog spomenika i spomen-obilježja 130.000 KM, izgradnju objekata kanalizacione mreže – MEG projekat 250.000 KM i za pomoć projektima za održivi povratak 10.000 KM.\nPredsjednik kluba odbornika opozicionog SDS-a Slaviša Jenjić kaže da je ova stranka uložila više amandmana na plan kapitalnih investicija, koje skupštinska većina nije prihvatila.\n“U planu kapitalnih ulaganja za 2018. godinu vidjeli smo da mnogi putni pravci nisu navedeni, a govori se o milionskim iznosima. SDS je uložila amandmane kojima bi se ulagalo u sve putne pravce prve i druge kategorije na području opštine, skupštinska većina nije prihvatila te amandmane, zbog čega naši odbornici kod glasanja nisu podržali odluku”, precizirao je Jenjić.\nNačelnik opštine Prnjavor Darko Tomaš kaže da je od velikog značaja što je danas usvojen plan investicija, koji će se realizovati iz lokalnog budžeta i drugih programa.\n“Programom kapitalnih investicija predviđeno je oko dva miliona KM, iz programa vodnih naknada 290.000 KM, iz programa naknada za šume 410.000 KM. Usvojeni su i programi za održavanje objekata zajedničke komunalne potrošnje i tekućeg održavanja lokalnih puteva”, kaže Tomaš.\nOn je napomenuo da je plan kapitalnih investicija jednim dijelom vezan za grad, a drugim za mjesne zajednice.\n“Uvjeren sam da neće biti nijedna mjesna zajednica u kojoj u toku godine nećemo uraditi barem jedan od važnijih investicionih projekata”, rekao je on.\nTomaš je podsjetio da je vrijednost kapitalnih ulaganja na području opštine u prošloj godini bila viša od tri miliona KM.\n“Ako znamo da je od toga samo oko 670.000 KM sredstava bilo iz lokalnog budžeta može se zaključiti da je bila znatna pomoć Vlade Republike Srpske. I u ovoj godini očekujemo pomoć republičkih institucija”, napomenuo je Tomaš.\nNa današnjoj sjedici usvojen je i pravilnik o uslovima i načinu otuđenja nepokretnosti u svojini opštine Prnjavor radi realizacije nekog investicionog projekta od posebnog značaja za lokalni ekonomski razvoj ispod tržišne vrijednosti ili bez naknade.\n“Jednostavnije rečeno usvojen je pravilnik koji omogućava privrednicima i sa područja opštine Prnjavor i budućim investitorima da kupe zemljište i u poslovnoj zoni i na drugoj lokaciji gdje je opština vlasnik po cijenama nižim od tržišne uz uslov da se obavežu da će ili zaposliti određeni broj ljudi ili zadržati postojeći broj radnika, odnosno da će uložiti određena sredstva” , precizirao je Tomaš.\nTomaš je najavio da u narednih 15 dana po ovom pitanju očekuje inicijative od četiri lokalne firme, nakon čega će biti raspisan javni poziv, da bi se već u maju počelo sa prvim građevinskim radovima u poslovnoj zoni.\nNa jučešnjoj sjednici Skupštine opštine Prnjavor pred odbornicima je bilo 25 tačaka dnevnog reda. Srna\nKljučne riječi: darko tomas, kapitalna ulaganja, prnjavor\nRazgovori o privrednoj saradnji\nZa Prnjavor izdvojeno 1,5 miliona KM za projekte


Poljanski: Naši dokazi jasno ukazuju – bio je planiran napad na Rusiju iz Ukrajine - 09.05.2022, Sputnik Srbija\nPoljanski: Naši dokazi jasno ukazuju – bio je planiran napad na Rusiju iz Ukrajine\nDokumenti koje je ruska vojska promanšla tokom specijalne operacije u Ukrajini ukazuju na to da su postojali konkretni planovi za izvođenje napada na Rusiju sa... 09.05.2022, Sputnik Srbija\n„Mogu da kažem da je očigledno da se sada kod nas vodi proksi rat. NATO vodi proksi rat protiv Rusije, a ne obrnuto“, rekao je Poljanski za televiziju „Skaj njuz“.To je, kako kaže, realnost sa kojom se suočavamo.Prema njegovim rečima, na to ukazuju i dokumenti koji je ruska strana dobila od ukrajinskih generala.Podsetimo, predsednik Rusije Vladimir Putin je danas, obraćajući se učesnicima Parade pobede koja je održana na Crvenom trgu u Moskvi povodom 77. godišnjice Pobede u Velikom otadžbinskom ratu, poručio da je Rusija unapred pružila otpor agresiji i da je to bila jedina ispravna odluka.Specijalna vojna operacija u UkrajiniPutin je 24. februara objavio o početku vojne operacije demilitarizacije Ukrajine. On je u obraćanju sugrađanima rekao da okolnosti „zahtevaju odlučnu i hitnu akciju“, pošto su se republike Donbasa obratile Moskvi za pomoć. Putin je istakao da je cilj operacije „zaštita ljudi koji su već osam godina izloženi maltretiranju i genocidu od strane kijevskog režima“. Za to je, prema njegovim rečima, planirano da se izvrši „demilitarizacija i denacifikacija Ukrajine“ i da se privedu pravdi svi ratni zločinci odgovorni za „krvave zločine nad civilima“ u Donbasu.Ministarstvo odbrane Rusije redovno naglašava da ruska vojska ne nanosi nikakve udare po gradovima Ukrajine: vojna infrastruktura se onesposobljava visokopreciznim sredstvima.\nrusija, kriza u ukrajini, dmitrij poljanski\nDokumenti koje je ruska vojska promanšla tokom specijalne operacije u Ukrajini ukazuju na to da su postojali konkretni planovi za izvođenje napada na Rusiju sa ukrajinske teritorije, izjavio je prvi zamenik predstavnika Rusije pri UN Dmitrij Poljanski.\n„Mogu da kažem da je očigledno da se sada kod nas vodi proksi rat. NATO vodi proksi rat protiv Rusije, a ne obrnuto“, rekao je Poljanski za televiziju „Skaj njuz“.\nTo je, kako kaže, realnost sa kojom se suočavamo.\n„Dokumenti koje smo otkrili, dokazi koje smo dobili na početku naše specijalne vojne operacije, potpuno jasno ukazuju na to da su postojali konkretni planovi za napade na Rusiju sa teritorije Ukrajine, a postojali su i konkretni planovi izvođenja napada na Donbas“, naglasio je Poljanski.\nPrema njegovim rečima, na to ukazuju i dokumenti koji je ruska strana dobila od ukrajinskih generala.\nTime je Rusija zadala neku vrstu preventivnog udara, zaključio je on.\nPodsetimo, predsednik Rusije Vladimir Putin je danas, obraćajući se učesnicima Parade pobede koja je održana na Crvenom trgu u Moskvi povodom 77. godišnjice Pobede u Velikom otadžbinskom ratu, poručio da je Rusija unapred pružila otpor agresiji i da je to bila jedina ispravna odluka.\nPutin je 24. februara objavio o početku vojne operacije demilitarizacije Ukrajine. On je u obraćanju sugrađanima rekao da okolnosti „zahtevaju odlučnu i hitnu akciju“, pošto su se republike Donbasa obratile Moskvi za pomoć. Putin je istakao da je cilj operacije „zaštita ljudi koji su već osam godina izloženi maltretiranju i genocidu od strane kijevskog režima“. Za to je, prema njegovim rečima, planirano da se izvrši „demilitarizacija i denacifikacija Ukrajine“ i da se privedu pravdi svi ratni zločinci odgovorni za „krvave zločine nad civilima“ u Donbasu.


Mogerini: Srbija čvrsto na evropskom putu\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini\nZa Evropsku uniju je prioritet otvaranje pregovaračkih poglavlja sa Srbijom tokom ove godine, poručila je tokom današnje posete Srbiji visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini.\nPosle razgovora sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem, visoka predstavnica EU je ukazala na značaj sprovođenja postignutih sporazuma Beograda i Prištine i nastavka dijaloga, i dodala da priznanje nezavisnosti Kosova nije preduslov za nastavak evropskih integracija Srbije:\n"Ja ne vidim prepreke na putu. Na početku ću reći da je to naš cilj, mislim naš zajednički cilj, da otvorimo poglavlja ove godine. I ja ću se fokusirati na korake koje treba da preduzmemo da bi to ostvarili. Bez obzira na prepreke. To je proces u kome se neke stvari moraju uraditi i ja to ne vidim kao trku protiv prepreka," rekla je Federika Mogerini.\nAleksandar Vučić je ponovio stav da je Srbija privržena nastavku evropskog puta i odbacio navode da Evropska unija gleda kroz prste Sr-biji zarad rešavanja kosovskog pitanja.\nTakođe, premijer Srbije je istakao i da nema skrivenih uslova Evropske unije za otvaranje pregovaračkih poglavlja sa Srbijom:\n"Srbija će teškim radom ispuniti sve neophodne uslove na putu ka EU. Smatramo da pripadamo porodici evropskih naroda i ponašaćemo se odgovorno i ozbiljno. Mi ne želimo da Srbija bude teret Evropskoj uniji."\nEvropska komesarka je izjavila da je za Brisel značajna uloga Srbije kao predsedavajuće OEBS-a i dodala da EU poštuje spoljnu politiku Srbije. Ona je rekla da su joj dobro poznate istorijske, ekonomske i kulturne veze između Srbije i Rusije, i bilo bi naivno u političkim odnosima ne uzimati u obzir istoriju i geografiju, ocenila je Mogerini.


Nenadovi drugari pomogli porodici Nikolić | Mladi Nikšića\nDa ljudi ne zaboravljaju na humanost u najtežim trenucima, pokazano je i u slučaju Radojice Nikolića i njegov desetogodišnjeg sina Nenada. Nakon što je objavljena priča o njihovoj teškoj životnoj situaciji, mnogi su dali svoj doprinos kako bi im život učinili lakšim i ljepšim, a posebno iznaneđenje je došlo od Nenadovih drugara, učenika OŠ „Mileva Lajović Lalatović“.\nMališani su zajedno sa nastavnciima odlučili da pomognu Nenadu, organizujući akciju „Pomoć drugu u nevolji“, u kojoj su učestvovali učenici iz 41 odjeljenja te škole. Pomoćnik direktora, Sait Šabotić, kaže da su akciju inicirale Nenadova razredna, Snežana Kapor i nastavnica, Maja Andrijašević, a sa velikim oduševljenjem prihvatili su je svi članovi odjeljenskih vijeća, kao i Savjet roditelja koji je odlučio da u narednom periodu podrži sve slične akcije i izađe u susret u teškim situacijama, kako zaposlenima tako i učenicima.\nŠabotić je objasnio da su, putem obavještenja, svi učenici informisani I pozvani da daju svoj doprinos, minimalnim iznosom od 50 centi. Zahvaljujući I zaposlenima koji su se odazvali akciji, škola je uspjela da prikupi 1475 eura, koje su uručene Radojici.\nSreća porodice Nikolić je još veća jer su nedavno primili I garancija iz Ministarstva unutrašnjih\nposlova da u naredne dvije godine imaju rok da iz Foče, gdje je Nenad rođen, donesu potvrdu o njegovom otpustu iz državljanstva BiH, nakon čega će dobiti crnogorsko.\nU proteklom periodu mnogi su se javljali da pomognu Nikolićima. Od opštine i Centra za socijalni rad dobili su na korišćenje garsonjeru u zgradi HELP-a, resorno ministarstvo je obezbijedilo novac za kupovinu namještaja, a i najvijači Sutjeske, popularne „Vojvode“, sakupile su novac na humanitarnom turniru.


Pravilnik o oglašavanju medicinskog sredstva\n("Sl. glasnik RS", br. 102/2018)\nOvim pravilnikom propisuju se uslovi i način oglašavanja medicinskog sredstva.\nOglašavanje medicinskog sredstva je svaki oblik davanja istinitih informacija o medicinskom sredstvu opštoj i stručnoj javnosti radi podsticanja propisivanja i snabdevanja medicinskim sredstvima, njihove prodaje i potrošnje od proizvođača, odnosno ovlašćenog predstavnika proizvođača, kao i od pravnog ili fizičkog lica koje vrši promet medicinskih sredstava (u daljem tekstu: oglašivač medicinskog sredstva), u skladu sa zakonom kojim se uređuju medicinska sredstva (u daljem tekstu Zakon).\nOglašavanjem medicinskog sredstva u skladu sa Zakonom smatra se:\n1) oglašavanje medicinskog sredstva opštoj javnosti;\n2) oglašavanje medicinskog sredstva stručnoj javnosti.\nOpšta javnost, u skladu sa Zakonom, su građani Republike Srbije.\nStručna javnost, u skladu sa Zakonom, su zdravstveni radnici koji propisuju ili koriste medicinska sredstva, stručna lica u proizvodnji i prometu medicinskih sredstava na veliko i malo, kao i u organizaciji obaveznog zdravstvenog osiguranja.\nOglašivač medicinskog sredstva može samostalno da vrši promociju medicinskog sredstva ili sa drugim, odnosno preko drugog pravnog ili fizičkog lica koje on odredi angažovanjem zaposlenih lica u tom licu (u daljem tekstu: uporedna promocija medicinskog sredstva), u skladu sa Zakonom i ovim pravilnikom.\nOglašivač medicinskog sredstva vodi podatke o pravnim i fizičkim licima, odnosno zaposlenim licima iz stava 1. ovog člana koji su angažovani za uporednu promociju medicinskog sredstva.\nPodaci iz stava 2. ovog člana odnose se na: poslovno ime i sedište pravnog ili fizičkog lica, ime zaposlenog lica koje vrši promociju medicinskog sredstva, kao i zanimanje, odnosno zvanje tog lica, iznos finansijskih sredstava, odnosno naknade za pravno ili fizičko, odnosno zaposleno lice za obavljanje poslova uporedne promocije medicinskog sredstva.\nPodatke iz stava 3. ovog člana oglašivač na zahtev daje na uvid, odnosno dostavlja Ministarstvu, u skladu sa zakonom.\nOglašava se samo medicinsko sredstvo koje je usaglašeno sa osnovnim zahtevima, odnosno koje je registrovano u skladu sa Zakonom i podzakonskim propisima donetim za njegovo sprovođenje.\nPrilikom oglašavanja medicinskog sredstva ne može da se navodi na utisak da medicinsko sredstvo spada u hranu, kozmetiku ili druge predmete opšte upotrebe, niti da se podstiče propisivanje, izdavanje, odnosno prodaju medicinskih sredstava davanjem ili obećavanjem finansijskih, materijalnih ili drugih koristi.\n2. Oglašavanje medicinskog sredstva opštoj javnosti\nOglašavanje medicinskog sredstva opštoj javnosti obuhvata reklamiranje medicinskog sredstva namenjenog za upotrebu od strane pacijenta, čije reklamiranje nije zakonom zabranjeno, putem sredstava javnog informisanja, interneta, reklamiranje na javnim mestima, kao i druge oblike reklamiranja opštoj javnosti (dostavljanje reklamnog materijala putem pošte, posetama i dr.) u skladu sa Zakonom.\nOglašavanje medicinskog sredstva opštoj javnosti vrši se u skladu sa odobrenim uputstvom za upotrebu medicinskog sredstva.\nReklamna poruka za medicinsko sredstvo čije je reklamiranje dozvoljeno sadrži jasnu informaciju da je proizvod koji se reklamira medicinsko sredstvo i ne dovodi u zabludu.\nReklamna poruka iz stava 2. ovog člana sadrži informacije koje se odnose na:\n1) naziv medicinskog sredstva;\n2) način primene i podatke koji su neophodni za pravilnu upotrebu medicinskog sredstva;\n3) vidljivo, čitljivo i razumljivo napisano, nacrtano ili govorno upozorenje pacijentu ili korisniku da pažljivo pročita uputstvo za upotrebu medicinskog sredstva i da se o mogućem riziku, kao i o neželjenim reakcijama na medicinsko sredstvo posavetuje se sa lekarom, odnosno farmaceutom, odnosno stomatologom.\nReklamna poruka iz stava 3. tačka 3) ovog člana sadrži upozorenje koje glasi: "Pre upotrebe pročitati uputstvo! O nameni i neželjenim reakcijama na medicinsko sredstvo posavetujte sa lekarom ili farmaceutom". Za medicinska sredstva za upotrebu u stomatologiji reklamna poruka može da glasi: "Pre upotrebe pročitati uputstvo! O nameni i neželjenim reakcijama na medicinsko sredstvo posavetujte sa stomatologom ili farmaceutom".\nUpozorenje iz stava 4. ovog člana obeležava se pojačanom bojom u odnosu na drugi deo reklamne poruke i uokvireno je u veličini najmanje jedne desetine reklamne poruke, ispisano slovima odgovarajuće veličine, tako da je upozorenje moguće normalno uočiti i nije ga moguće prevideti.\nUpozorenje iz stava 4. ovog člana u reklamnim porukama u elektronskim medijima potrebno je prikazati samostalno i u posebnom kadru uz prateću glasovnu poruku identičnog sadržaja.\nAko se reklamna poruka iz člana 5. ovog pravilnika daje putem interneta, informacija o medicinskom sredstvu su sastavni deo početne, odnosno glavne strane oglasne internet poruke ili reklame, a ne strane koja se daje kao veza, odnosno referenca za glavnu stranu.\nOglašivač vodi i ažurira podatke o svim reklamnim porukama koje je dao putem sredstava javnog informisanja, interneta, reklamiranja na javnim mestima, poštom, posetama i sl.\nOglašivač čuva sve originalne reklamne poruke iz stava 1. ovog člana, u pismenom, slikovnom, zvučnom, elektronskom ili bilo kom drugom obliku i na zahtev daje na uvid, odnosno dostavlja Ministarstvu, u skladu sa zakonom.\nOglašavanje medicinskog sredstva opštoj javnosti čije je izdavanje, odnosno prodaja, rešenjem o registraciji medicinskog sredstva, predviđena i na drugim zatvorenim prodajnim mestima u kojima se obavlja promet na malo u skladu sa propisima kojima se uređuje trgovina, kao i medicinskog sredstva koje se koristi tokom sprovođenja preventivnih programa, odnosno kampanje promocije zdravlja, u skladu sa zakonom, može da se vrši i davanjem besplatnog uzorka medicinskog sredstva.\n3. Oglašavanje medicinskog sredstva stručnoj javnosti\nPromovisanje medicinskog sredstva stručnoj javnosti mogu da vrše stručni saradnici oglašivača koji imaju završen medicinski, stomatološki, farmaceutski, tehnološki, elektro-tehnički, mašinski, hemijski ili drugi odgovarajući fakultet u zavisnosti od vrste medicinskog sredstva.\nLica iz stava 1. ovog člana su posebno obučena o osnovnim zahtevima za sigurnost i performanse medicinskog sredstva koje promoviše.\nOglašivač vrši stalnu edukaciju stručnih saradnika koji vrše promovisanje medicinskog sredstva, kao i proveru njihovih znanja radi obezbeđivanja potpunih, preciznih i tačnih informacija o medicinskom sredstvu koje promovišu.\nStručni saradnici oglašivača koji vrše promovisanje medicinskog sredstva oglašivaču prenose sve informacije u vezi sa primenom i incidentima medicinskog sredstva, a do kojih su došli u promovisanju medicinskog sredstva.\nOglašivač ažurno vodi podatke o promotivnom materijalu koji koristi za promovisanje medicinskog sredstva stručnoj javnosti, kao i o drugom promotivnom materijalu koji je objavljen u stručnim i drugim časopisima, elektronskim i drugim medijima, odnosno u drugim oblicima promovisanja.\nOglašivač vodi podatke o stručnoj javnosti kojoj je dostavljen promotivni materijal iz stava 1. ovog člana.\nOglašivač čuva sve originalne promotivne materijale iz stava 1. ovog člana u pismenom, slikovnom, zvučnom, elektronskom ili bilo kom drugom obliku i na zahtev daje na uvid, odnosno dostavlja Ministarstvu, u skladu sa zakonom.\nRadi informisanja stručne javnosti o karakteristikama medicinskog sredstva dozvoljeno je davanje medicinskog sredstva sa napomenom na pakovanju: "Besplatan uzorak, nije za prodaju".\nStručni saradnik oglašivača može isključivo zdravstvenim radnicima koji propisuju, odnosno primenjuju medicinska sredstva iz reda stručne javnosti dati besplatan uzorak medicinskog sredstva ako:\n1) je medicinsko sredstvo registrovano u skladu sa Zakonom i podzakonskim propisima donetim za njegovo sprovođenje;\n2) je besplatan uzorak medicinskog sredstva isključivo namenjen upoznavanju sa karakteristikama medicinskog sredstva;\n3) je količina besplatnih uzoraka medicinskog sredstva za jednokratnu upotrebu ograničena na 15 uzoraka u toku 12 meseci, odnosno besplatnog uzorka medicinskog sredstva za višekratnu upotrebu ograničena na jedan uzorak u toku 12 meseci i ako se daje zdravstvenom radniku koji propisuje ili upotrebljava medicinsko sredstvo;\n4) se uz svaki besplatan uzorak medicinskog sredstva priloži kopija uputstva za upotrebu medicinskog sredstva, ako uputstvo za upotrebu nije dato u pakovanju medicinskog sredstva.\nOdredbe tač. 3) i 4) stav 2. ovog člana ne primenjuju se na medicinsko sredstvo čije je izdavanje, odnosno prodaja, rešenjem o registraciji medicinskog sredstva, predviđena i na drugim zatvorenim prodajnim mestima u kojima se obavlja promet na malo u skladu sa propisima kojima se uređuje trgovina, kao i medicinsko sredstvo koje se koristi tokom sprovođenja preventivnih programa, odnosno kampanje promocije zdravlja u skladu sa zakonom.\nOglašavanje medicinskog sredstva stručnoj javnosti može da se vrši i u pakovanju manjem od registrovanog pakovanja tog medicinskog sredstva.\nOglašivač vodi podatke o besplatno datim uzorcima medicinskog sredstva licima iz reda stručne javnosti.\nPodatke iz stava 5. ovog člana oglašivač čuva i na zahtev daje na uvid, odnosno dostavlja Ministarstvu, u skladu sa zakonom.\nBesplatan uzorak medicinskog sredstva daje se i na pismeni zahtev zdravstvenih radnika koji propisuju ili upotrebljavaju medicinsko sredstvo iz reda stručne javnosti.\nPismeni zahtev iz stava 1. ovog člana sadrži potrebne podatke za identifikaciju medicinskog sredstva čiji se besplatan uzorak traži, datum i potpis stručnog lica.\nOglašivač vodi podatke o zahtevima iz st. 1. i 2. ovog člana, koji sadrže ime i prezime stručnog lica koje je podnelo zahtev, broj datih besplatnih uzoraka medicinskog sredstva, naziv zdravstvene, odnosno druge ustanove, privatne prakse i drugog pravnog lica, kao i datum kada je besplatan uzorak uručen.\nPodatke iz stava 3. ovog člana oglašivač čuva i na zahtev daje na uvid, odnosno dostavlja Ministarstvu, u skladu sa zakonom.\nBesplatne uzorke medicinskog sredstva, stručno lice iz člana 12. stav 1. ovog pravilnika može da koristi samo radi promovisanja opštoj javnosti u obavljanju delatnosti kod poslodavca kod koga je zaposleno.\nBesplatne uzorke medicinskog sredstva čije je izdavanje, odnosno prodaja, rešenjem o registraciji medicinskog sredstva, predviđena i na drugim zatvorenim prodajnim mestima u kojima se obavlja promet na malo u skladu sa propisima kojima se uređuje trgovina, kao i medicinskog sredstva koje se koristi tokom sprovođenja preventivnih programa, odnosno kampanje promocije zdravlja u skladu sa zakonom stručno lice iz člana 12. stav 1. ovog pravilnika može da daje svojim pacijentima, odnosno korisnicima.\nOglašivač može da sponzoriše naučne i promotivne skupove (stručna predavanja, kongresi, seminari i dr.) na kojima učestvuje stručna javnost (u daljem tekstu: stručni skupovi), u skladu sa Zakonom.\nNa stručnom skupu koji organizuje stručna javnost ili na stručnom skupu na kome učestvuje stručna javnost, bez obzira da li je taj skup sponzorisan ili ne od strane oglašivača, autor, odnosno lice koje izlaže dužno je da pre početka izlaganja (na prvom slajdu ili na drugi odgovarajući jasan i nedvosmislen način) da izjavu o tome da li je njegovo izlaganje sponzorisano od strane oglašivača (u daljem tekstu: izjava o sponzorisanju) u skladu sa Zakonom.\nPismenu izjavu o sponzorisanju lice iz reda stručne javnosti daje i svom poslodavcu, odnosno pravnom subjektu kod koga obavlja određene poslove u vezi sa medicinskim sredstvima, u skladu sa Zakonom.\nOdredbe st. 2. i 3. ovog člana primenjuju se i u slučaju objavljivanja radova u stručnim i naučnim časopisima, odnosno publikacijama, kao i u sredstvima javnog informisanja.\nOglašivač, organizator stručnog skupa, pravno, odnosno fizičko lice koje objavljuje stručne ili naučne radove čuvaju potpisane izjave o sponzorisanju.\nSponzorisanje stručne javnosti u skladu sa ovim pravilnikom ne sme da utiče na nepristrasno vršenje poslova stručne javnosti.\nOglašivač na svom sajtu u Republici Srbiji, odnosno na zvaničnom sajtu van Republike Srbije, ili drugom odgovarajućem sajtu kontinuirano za tekuću, kao i za prethodnu kalendarsku godinu, objavljuje podatke o stručnim skupovima koje je sponzorisao, kao i o ukupnom iznosu sredstava kojima je sponzorisao svaki stručni skup.\nOglašivač obaveštava Ministarstvo o sajtu na kome objavljuje podatke iz stava 1. ovog člana.\nOglašivač vodi podatke o: nazivu skupa, periodu održavanja stručnog skupa, načinu sponzorisanja i ukupnom iznosu sredstava koja su sponzorisana, pojedinačnom iznosu finansijskih ili drugih sredstava kojima je sponzorisao učešće stručne javnosti na stručnim skupovima, kao i podatke o stručnoj javnosti.\nOglašivač podatke iz st. 1. i 3. ovog člana na zahtev daje na uvid, odnosno dostavlja Ministarstvu, u skladu sa zakonom.\nOglašivač može na stručnom skupu koji on organizuje da angažuje stručnu javnost na osnovu ugovora u skladu sa zakonom.\nSadržaj stručnih skupova ograničava se samo na glavni sadržaj zbog koga se stručni skup organizuje, a svi ostali sadržaji stručnog skupa imaju prateći karakter u odnosu na glavnu svrhu skupa.\nSadržaj stručnog skupa koji organizuje oglašivač utvrđuje taj oglašivač, a sadržaj stručnog skupa koji organizuje stručna javnost a sponzoriše oglašivač utvrđuje organizator tog stručnog skupa.\nOglašivač sponzoriše stručne skupove samo do nivoa pokrivanja neophodnih troškova za put, smeštaj, ishranu i troškova obaveznog učešća na stručnom skupu (kotizacija, stručne publikacije, troškovi prostora u kome se održava skup, kao i troškova direktno povezanih sa organizacijom stručnog skupa).\nOglašivač sponzoriše troškove učešća na stručnim skupovima iz stava 1. ovog člana najviše za dane trajanja stručnog skupa i još najviše dva dana na ime dolaska i odlaska sa tog skupa.\nOglašivač ne sponzoriše troškove pratećih manifestacija kao što su: turistička putovanja, sportske i druge slične manifestacije koje nemaju karakter stručnih skupova u smislu ovog pravilnika.\nOglašivač čuva podatke o organizovanim stručnim skupovima, dokumentaciju o licima čije je učešće sponzorisao sa podacima o nameni tih sredstava i iznosu finansijskih sredstava datih za sponzorisanje, kao i o promotivnom materijalu sa mestom i datumom njegovog objavljivanja.\nOglašivač čuva podatke iz stava 1. ovog člana u pismenom, slikovnom, zvučnom, elektronskom ili bilo kom drugom obliku i na zahtev daje na uvid, odnosno dostavlja Ministarstvu, u skladu sa zakonom.\nDanom stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje da važi Pravilnik o načinu oglašavanja leka, odnosno medicinskog sredstva ("Službeni glasnik RS", broj 79/10) u delu koji se odnosi na medicinska sredstva za humanu upotrebu.


U Srbiji se već priča o četvrtoj dozi vakcine, Evropa se pretvara u crvenu zonu – Sandzaklive.rs\nU Srbiji se već priča o četvrtoj dozi vakcine, Evropa se pretvara u crvenu zonu\nU svetu je do sada zaraženo 255 miliona ljudi, a preminulo više od 5,1 miliona. Dato je više od 7,5 milijardi doza vakcina, prema podacima Univerziteta Džons Hopkins.\nNa proleže će, verovatno, biti preporučeno primanje četvrte doze vakcine, kaže Branislav Tiodorović, epidemiolog i član državnog Kriznog štaba za borvbu protiv korona virusa.\nSavezna vlada u Nemačkoj razmotriće u četvrtak nove – verovatno će biti doneta odluka o zabrani ulaska u javni prevoz onima koji nemaju dokaz o vakcinaciji ili negativan test, preneo je Rojters.\nDanas obustava saobraćaja na dionici Bijele Vode – Novi Pazar


Izvor: Politika - Arhiva vesti 07.06.2012 - Naslovi.net\nPolitika » Arhiva vesti za četvrtak 07. jun 2012\nPolitika četvrtak, 7. jun 2012.\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je danas da vlada i sve državne institucije moraju učiniti sve da se zaštite bezbednost i prava građana Srbije koji žive na Kosovu i Metohiji, i istakao da problem te pokrajine mora rešiti mirnim i demokratskim sredstvima. Kako je navedeno u... »\nBEOGRAD – Lider Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić izjavio je da će večeras ili sutra razgovarati telefonom sa liderom SPS Ivicom Dačićem, kao i sa predstavnicima drugih političkih partija o formiranju Vlade Srbije, ali nije želeo da otkrije ko bi bio treći partner ukoliko bi vladu formirali... »\nPreminuo vozač autobusa linije 51\nBEOGRAD - Vozač autobusa sa linije 51 kome je jutros pozlilo u toku vožnje u Beogradu preminuo je u Urgentnom centru, potvrdio je Tanjugu portparol Urgentnog centra Kliničkog centra Srbije Drago Jovanović. Hitna pomoć je oko 8.30 časova zatekla na uglu ulica Ruska i Bulevara Vojvode Mišića vozača... »\nEksplozija u Italiji, srušile se dve stambene zgrade\nRIM –Dve stambene zgrade srušile su se danas u gradu Konverzano na jugoistoku Italije, posle eksplozije koju je, kako se veruje, izazvalo curenje gasa, a tri člana holandske porodice su tom prilikom nestala, dok je desetoro ljudi lakše povređeno, saopštile su lokalne vlasti. Jedna od zgrada koje su... »\nBEOGRAD – Predsednik Partije ujedinjenih penzionera Srbije Jovan Krkobabić očekuje da će parlamentarnu većinu obezbediti koalicije SPS-PUPS-JS i „Izbor za bolji život”, ali neisključuje mogućnost da „taj projekat ne uspe”. „Očekujem da sa Demokratskom strankom napravimo skupštinsku većinu uz... »\nMogućnost izmena u Šengenskoj zoni\nLUKSEMBURG – Ministri unutrašnjih poslova EU bi na današnjem sastanku u Luksemburgu mogli predložiti drastične izmene u bezviznoj evropskoj Šengenskoj oblasti zbog velikog povećanja priliva ilegalnih imigranata preko porozne granice između Grčke i Turske. Prema njihovim predlozima, 26 članica... »\nBEOGRAD – Upis u prvu godinu osnovnih strukovnih, akademskih i integrisanih studija biće odložen za nedelju dana, kako je to dopisom od univerziteta u Srbiji tražilo Ministarstvo nauke i prosvete, pa će tako početi 27. juna i trajati do 18. jula. U resornom ministarstvu kažu da će svi univerziteti... »\nPazi šta želiš, možda ti se i ostvari! Ovim rečima je Vladimir Vučković, član Fiskalnog saveta, juče komentarisao izjavu Jozefa Akermana, generalnog direktora Dojče banke, da Srbija može da se zaduži i do 60 odsto bruto domaćeg proizvoda. Računice Fiskalnog saveta pokazuju da ukoliko bi do kraja... »\nNekad je politika jača od pravde\nVladimir Vukčević, tužilac za ratne zločine Srbije tvrdi da nije učinjena nikakva greška hapšenjem petorice Albanaca osumnjičenih za ratne zločine na jugu Srbije, za koje se kasnije ispostavilo da su pre deset godina amnestirani. U intervjuu za „Politiku” Vukčević ističe da su MUP i Tužilaštvo za... »\nMinistar zdravlja tvrdi da nema prodaje organa u Srbiji\nU Srbiji nije zabeležen nijedan slučaj preprodaje organa za transplantaciju, Uprava za biomedicinu nema podataka o slučajevima pomenutim u reportaži „Internešenel herald tribjuna”, ali su o tome obavešteni i nadležni državni organi koji će sprovesti istragu, izjavio je ministar zdravlja Zoran... »


Tramp: SAD uvode novu taksu od 10 odsto na uvoz kineskih proizvoda - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tTramp: SAD uvode novu taksu od 10 odsto na uvoz kineskih proizvoda\nTramp: SAD uvode novu taksu od 10 odsto na uvoz kineskih proizvoda\nby bifadmin 2. avgusta 2019.\nAmerički predsednik Donald Tramp objavio je da će SAD od 1. septembra uvesti novu taksu od 10 odsto na uvoz kineskih proizvoda vrednih oko 300 milijardi dolara.\nUbrzo pošto je Tramp objavio novu meru na Tviteru, indeksi na Vol stritu su potonuli. Dau Džons koji je ranije tokom dana porastao za gotovo 300 poena, pao je za 200 poena posle Trampove objave.\nU trgovinskom ratu s Kinom, SAD su ranije uvele takse na uvoz kineske robe vredne 250 milijardi dolara. Peking je uzvratio taksama na američke proizvode vredne 110 milijardi dolara, pre svega usmerenim na poljoprivredne proizvode, što je bio direktan udarac na Trampove pristalice medju poljoprivrednicima.\nTramp je danas napisao i da će biti nastavljeni pregovori Vašingtona i Pekinga o okončanju trgovinskog rata, čija je najnovija runda juče održana u kineskom Šangaju.\n“Radujemo se nastavku našeg pozitivnog dijaloga s Kinom o sveobuhvatnom Trgovinskom sporazumu, i osećamo da će budućnost naše dve zemlje biti veoma svetla”, napisao je Tramp u jednom od brojnih tvitova.\nTrgovinske pregovore u Šangaju Bela kuća je juče opisala kao konstruktivne, a očekuje se da će oni biti nastavljeni u Vašingtonu u septembru.\nSAD i Kina, dve najveće svetske ekonomije, zaglavljene su u trgovinskom ratu posle američkih optužbi da Peking koristi predatorsku taktiku, koja uključuje kradju trgovinskih tajni i primoravanje stranih kompanija da predaju tehnologiju.


Argentina - najnovije vesti - Naslovi.net\nArgentina - vesti\n+ Dodaj 'Argentina' kao novi prozor na naslovnoj stranici\nNavijači besni: Mesi neočekivano napustio reprezentaciju Argentine!\nPovratak u reprezentaciju Argentine Lionela Mesija završio se na vrlo loš način. Argentina je u prijateljskom meču protiv Venecuele doživela ubedljiv poraz od 3:1, uz prilično lošu igru celog tima, ali i Lionela Mesija. As ‘gaučosa’ je odigrao svih 90 minuta, ali je posle meča prijavio povredu zbog... »\nFudbaleri Venecuele su dobili Argentinu u prijateljskoj utakmici (3:1)\nBaš kad smo pomislili da smo videli svakakva izvođenja penala na fudbalskim utakmicama, naleteli smo na pristup izvođenja penala, igrača Atlante Junajted, Josefa Martineza! Martinezov stil je oduševio ljubitelje fudbala! Za... »\nMesi već napustio Argentinu\nPrvi as Gaučosa otišao iz selekcije zbog povrede\nČekali su Argentinci devet meseci da se Lionel Mesi vrati u reprezentaciju, on je odigrao jednu utakmicu i – otišao. As Barselone je posle teškog poraza u prijateljskom meču od Venecuele (3:1) napustio državni tim i neće igrati protiv Maroka u utorak. Mesi je posle... »\nB92: Argentina izgubila, Mesi se lakše povredio\nVesti online: Argentina izgubila, Mesi se lakše povredio\nDačić koji danas završava posetu Argentini, a posetio je Urugvaj i sutra nastavlja za Paragvaj istakao je da je nepohodno da Srbija neguje dobre odnose sa latinoameričkim zemljama, i da učestvuje na svim događajima i međunarodnim... »\nKurir: Dačić: Srbija sve prisutnija u Latinskoj Americi! Argentina je naš prijatelj i nastaviće da nas podržavaju\nDanas: Dačić: Srbija posvećuje veliku pažnju odnosima sa zemljama Latinske Amerike\nU Ambasadi Republike Srbije u Argentini organizovana je ceremonija na kojoj je Povelja počasnog gosta Buenos Airesa uručena prvom potpredsedniku Vlade Srbije i ministru spoljnih poslova Ivici Dačiću. Ovo je treće priznanje koje Skupština grada Buenos Airesa dodeljuje ministru Dačiću, ovoga puta na... »\nRTS: Dačić: Srbija sve prisutnija u Latinskoj Americi\nKurir: Priznanje za srpskog šefa diplomatije: Dačiću Povelja počasnog gosta Buenos Aires\nLionel Mesi neće po dobrom pamtiti svoj povratak u reprezentaciju Argentine.\nGaučosi su se na prijateljskom meču sa Venecuelom propisno obukali, od 57. reprezentacije sveta doživeli su ubedljiv poraz 3:1. Odmah nakon meča Mesi je saopštioda neće igrati protiv Maroka i to je razbesnelo mnogobrojne navijače... »\nNavodno je poveda u pitanju\nFudbaleri Argentine poraženi su od Venecuele tek drugi put u istoriji, uprkos povratku jednog od najboljih fudbalera Lea Mesija u reprezentaciju Argentine. Fudbaler Barselone se nakon meča na stadionu Vanda Metropolitano navodno požalio na povredu kolena, ali se to... »\nLionel Mesi zaigrao je za reprezentaciju Argentine prvi put nakon poraza u osmini finala Svetskog prvenstva u Rusiji prošlog leta, ali je njegova selekcija pretrpela poraz. Argentinu je u prijateljskom duelu u Madridu savladala... »\nMeč odigran u Madridu.\nLionel Mesi je opet igrao za fudbalsku repezentaciju Argentine, ali povratak neće pamtiti po lepom. Gaučosi su u prijateljskoj utakmici izgubili sa 3:1, ali tu nije bio kraj problemima. Mesi se povredio i ispao iz konkurencije za sledeći prijateljski duel sa Marokom,... »\nNesreća nikad ne ide sama...\nLionel Mesi nije se proslavio u povratničkom meču sa reprezentacijom Argentine, Venecuela je bila bolja sa 3:1, a zvezda Barselone se usput povredila. On će propustiti utakmicu sa Marokom u utorak, odigrao je celih 90 minuta na Vanda Metropolitano stadionu u Madridu u... »\nJokić: Borimo se za sve, da dobijemo svakoga i uzmemo titulu\nMozzart sport pre 2 sata još 20 povezanih\nMozzart sport pre 4 sata još 19 povezanih


Bosna: zaboravljeni preziveli iz Srebrenice | Institute for War and Peace Reporting\nNedavno otvaranje memorijalnog centra posvecenog zrtvama jednog od najgorih masakara u Evropi nije ublazilo bol onih koji su preziveli.\nPreziveli iz Srebrenice strahuju da medjunarodna zajednica i neki bosanski politicari pokusavaju da se oslobode odgovornosti koju imaju prema njima.\nPoseta bivseg predsednika Sjedinjenih Americkih Drzava Bila Klintona, koji je trebalo da otvori memorijalni centar, posle duzeg vremena privukla je paznju medija na ovu varosicu u istocnoj Bosni. Izgradnja memorijalnog centra kostala je oko sest miliona americkih dolara.\nMedjutim, izvestavanje medija sa svecanog otvaranja memorijalnog centra 20. septembra u Potocarima, na periferiji Srebrenice, razbesnelo je mnoge lokalne politicare, koji veruju da Zapad i vlada u Sarajevu nisu ucinili dovoljno da pomognu prezivelima.\nHakija Meholjic, clan mesnog odbora Socijaldemokratske partije, tvrdio je mediji nisu poklonili odgovarajucu paznju ozaloscenim clanovima unesrecenih porodica koji su se po poslednji put oprastali od svojih sinova, oceva i brace.\n"Bio sam u Potocarima u subotu i veoma sam razocaran razlikom u odnosu prema Bilu Klintonu i prema onima koji su dosli da sahrane svoje mrtve. Njegova poseta je privukla vise paznje nego sam dogadjaj", rekao je Miholjic.\nSrebrenica je prva proglasena zasticenom zonom Ujedinjenih nacija za vreme bosanskog rata, ali je, ipak, postala stratiste gde je izvrsen najgori genocid od Drugog svetskog rata nakon sto su srpske snage osvojile grad 11. jula 1995. godine, pogubivsi na hiljade muslimanskih muskaraca i decaka.\nMnogi ovde veruju da su Ujedinjene nacije morale da ucine vise kako bi zastitile enklavu i sprecile potonji masakr.\nTela zrtava su zakopana u masovnim grobnicama, ali ekshumacija ostataka nesrecnih zrtava jos uvek traje. Od ukupno 6.500 nastradalih do sada je identifikovano samo njih 1000.\nNa zahtev prezivelih, veci deo posmrtnih ostataka sahranjen je u sredistu Potocara kao i 107 nedavno identifikovanih tela koja su polozena u grobnicu 20. septembra.\nMada ce memorijalni centar pruziti makar neku utehu onima koji su izgubili svoje bliznje, prezivelima nece puno pomoci u resavanju problema sa kojima se suocavaju. Mnogi od njih zive u uzasnim uslovima i isuvise su preplaseni da bi se vratili svojim kucama.\nZene ciji su muski clanove porodice nastradali u srebrenickom masakru ne smatraju se prioritetnim slucajevima pri odlucivanju o socijalnoj pomoci jer mnoge od njih zive same, a mnogoclane porodice imaju prednost pri raspodeli pomoci iz drzavne kase.\nSabra Mujic - koja je izgubila muza i dva sina - jedva sastavlja kraj s krajem u jednom sarajevskom predgradju.\n"Zivim sama, u suterenu jedne napustene kuce koja nema kupatilo, u sramnim uslovima", izjavila je za IWPR neposredno uoci komemoracije u Srebrenici.\nNjene reci cesto prekida otezano disanje, deluje kao da ce zaplakati, ali suze nisu potekle. "Isplakala sam se", kaze Sabra, koja jos uvek traga za posmrtnim ostacima svojih bliznjih.\nSabra pati od niza ozbiljnih zdravstvenih problema i od male drzavne pomoci koju prima jedva da sebi moze da priusti neke od brojnih lekove koji su joj potrebni.\nKao sto je to slucaj i sa drugim prezivelima, njena kuca i zemlja se jos uvek vode na njeno ime, ali ona strahuje od povratka jer je bilo isuvise napada na njenu imovinu. "Cak i kada bih otisla u policiju, nista se ne bi desilo jer oni jos uvek zaposljavaju ljude koji su bili u vojsci koja je pobila tolike ljude 1995. godine", kaze ona.\nMnogi preziveli iz Srebrenice, poput desetina hiljada drugih ljudi sirom Bosne koji su izbegli iz svojih domova, nisu spremni da preuzmu rizik povratka u svoja sela i gradove kojima upravljaju upravo oni ljudi koji su ih i proterali.\nMunira Subasic, koja je izgubila 22 clana porodice u masakrima, takodje zivi u jednom sarajevskom naselju. Ona kaze da bi se vratila ako bi postojao zadovoljavajuci nivo bezbednosti i odgovarajuce usluge javnih sluzbi.\n"Ja zelim da se vratim u Srebrenicu, ali tek kada se steknu svi uslovi za bezbedan povratak, kao sto je uspostavljanje multietnicke policije u gradu, reforma zdravstvenih i obrazovnih institucija", kaze ona.\nU slucaju Srebrenice, znacajan broj dovoljno smelih povratnika naisao je na neprijateljski stav svojih komsija Srba, tvrde nevladine organizacije koje pokrivaju to podrucje.\nOrganizacija "Majke Srebrenice i Zepe", koja je pomagala povratnicima, takodje se nasla na udaru pretnji. "Primila sam pismo u kome stoji da samo cekaju da se vise nas vrati, te da ce oni koji su preziveli 1995. godinu potom biti ubijeni", izjavila je za IWPR potpredsednik ove organizacije Kada Hotic.\nU aprilu su zene iz Srebrenice zatrazile od Ujedinjenih nacija obestecenje za patnje koje su pretrpele.\n"Oni koji su ubijali i pljackali izvukli su se nekaznjeno", kaze Sabra. "Oni imaju svoje kuce, svoju slobodu i jos uvek kontrolisu ista podrucja u kojima su bili aktivni za vreme rata. Krajnje je vreme da neko pomogne ljudima kao sto sam ja da obnove ono sto je ostalo od nasih zivota."\nSenad Slatina, politicki analiticar iz Sarajeva, smatra da se mora uciniti vise da bi se pomoglo raseljenim licima.\n"Povratak izbeglica u Bosnu i Hercegovinu je kljucno pitanje na osnovu koga ce se znati da li je reintegracija ove zemlje odrziva ili ne. Srebrenica je najbolji primer za to. Stoga bi trebalo uciniti vise da bi se pomoglo tim ljudima da prezive", kaze on.\nMeholjic veruje da Zapad i neki bosanski politicari prosto zele da srebrenicko pitanje nestane sa dnevnog reda: "Medjunarodna zajednica i domaci politicari bi bili najsrecniji da Srebrenice uopste nije bilo. Svi bi oni zeleli da se njihove greske zaborave."


EU gubi uticaj nad kaspijskim gasom\nKaspijsko more, gasovod\nVišegodišnje nadmetanje oko gradnje cevovoda kojima bi se transportovao gas iz Kaspijskog regiona ka potrošačima u Evropi, ulazi u završnu fazu. Međutim, ta trka za pristup regionu bogatom prirodnim rezervama gasa ne odvija se onako kako bi Evropska unija želela.\nDobijanje kaspijskog gasa je jedan od prioriteta energetske strategije Evropske Unije, kako bi diversifikovala uvoz, odnosno smanjila zavisnost of Rusije, najvećeg snabdevača starog kontinenta ovim energentom.\nPravljenje cevovoda ka Centralnoj Aziji može otvoriti “koridor” za uvoz gasa iz jednog od najbogatijih regiona ovim energentom, gde su veliki proizvođači poput Azerbejdžana i Turkmenistana. Na ovaj cevovod mogao bi da se priključi i gas iz Iraka, a dugoročno i iz Irana.\nMeđutim, poslednji razvoj događaja pokazuje da EU – koja je uložila dosta napora u poslednjoj deceniji u podršci otvaranju tržišta gasa na kaspijskom tržištu – gubi kontrolu nad njima. Zbog toga, Evropa može ostati bez uticaja nad gasovodom kojim bi trebalo da se snabdevaju potrošači na starom kontinentu. Sigurnost njenog snabdevanja će umesto toga zavisiti od kompanija koje prodaju gas.\nNa takav zaključak navodi nekoliko trendova.\nNajpre, opada važnost gasovoda „Nabuko“, koji je dugo smatran prioritetnim projektom Evropske unije. Evropska komisija je uložila dosta napora u njegovu\npromociju. Prvobitno je predviđeno da bude dug skoro 4 hiljada kilometara, protežući se od istočne granice Turske sa Gruzijom i Irakom, preko Bugarske i Rumunije ka Austriji. Procenjeno je da bi njegova gradnja koštala 8 milijardi evra, mada ima procena da bi na kraju „ceh“ dostigao 12 pa čak i 15 milijardi, a kapacitet iznosio 31 milijardu kubnih metara gasa – otprilike dva puta više nego konkurentski gasovodi.\nEvropska komisija je podržava „Nabuko“ upravo zbog njegove veličine, što je, na kraju, postalo njegovo prokletstvo.\nIdeja je bila da Nabuko bude najveći gasovod. Međutim, izvori gasa u kaspijskom basenu i na Bliskom istoku – namenjeni izvozu za Evropu – za sada su oskudni.\nOgromno gasno polje “Šah Deniz” u Azerbejdžanu treba da bude okosnica u snabdevanje Evrope ovim energentom iz kaspijskog regiona. Međutim, “Šah Deniz” može da obezbedi samo 10 milijardi kubnih metara gasa za Evropu, dok ostali potencijalni izvoznici, kao što su Turkmenistan i Irak, još nisu spremni da obezbede bilo kakvu količinu za stari kontinent.\nZbog manjka gasa, Nabuko konzorcijum, u kome su između ostalog nemački “RWE AG” i austrijski “OMV AG”, predložili su smanjivanje ovog projekta: prema novoj verziji gasovod “Nabuko” bi se završavao u Bugarskoj i imao samo polovinu kapaciteta u odnosu na prvobitnu zamisao.\nOd Grčke preko Albanije do Italije\nOnda su azerbejdžanska gasna i naftna kompanija “SOCAR” i turski “Botas” predložili krajem decembra sopstvenu verziju cevovoda kojim bi se transportovao gas preko Turske. Ovaj projekat je nazvan “TANAP” (transanatolski projekat gasovoda).\nOvaj razvoj događaja može biti veliki udarac za Evropsku uniju nakon višegodišnjeg političkog lobiranja za gradnju “Nabuka”, jer to znači da bi izgubila kontrolu nad uvoznim rutama. Sa idejom o gradnji “TANAP”-a, kontrola tranzita gasa bi se izmestila od evropskih kupaca gasa ka prodavcima izvan članica EU.\nGradnjom “TANAP”-a, azerbejdžanska i turska kompanija bi takođe držale kontrolu nad snabdevanjem Evropske unije iz drugih zemalja u regionu, kao što je Irak.\nSa idejom o gradnji “TANAP”-a, kontrola tranzita gasa bi se izmestila od evropskih kupaca gasa ka prodavcima izvan članica EU.\nTreće, “Britiš Petroleum” (British Petroleum – BP), britanski energetski gigant, saopštio je u ponedeljak da je konzorcijum “Šah Deniz 2” – u kome ova kompanija ima ključnu ulogu – odlučio da uđe u ekskluzivne pregovore o projektu “Transatlantik cevovod” (Trans Adriatic Pipeline - TAP) kojim bi se dopremao gas u Italiju. Okosnicu “TAP”-a čine dve kompanije van Evropske Unije: norveški gigant “Statoil ASA” i švajcarski “Elektrizitats-Gesellschaft Laufenburg”. Nemački “E.ON AG” ima relativno malo učešće u “TAP”-u.\nIstovremeno, norveški “Statoil” je jedan od ključnih partnera u “Šah Denizu 2”. Ideja je da se kompletiranje projekta “TAP” nastavi sa konzorcijumom “Šah Deniz” i italijanskom, albanskom i grčkom vladom. Za sada ne postoji međuvladin sporazum o projektu “TAP”, ali se pominje u dogovoru između Italije i Albanije potpisanom 2009-e. Kritičari smatraju, takođe, da je slabost ovog projekta izostanak italijanskog partnera, zbog čega će teško dobiti dozvolu vlade u Rimu da finalna destinacija gasovoda bude u Italiji.\nGradnja gasovoda, ilustracija\nTrasa “TAP-a” – dugačka oko 800 kilometara - trebalo bi da krene od Komotinija u Grčkoj, u blizini granice sa Turskom, preko Albanije, do San Foka u Italiji. Ovaj gasovod biće deo “Južnog koridora” koji je označila EU. Sa budžetom od 1,5 milijardi evra, “TAP” se smatra najkraćim i najekonomičnijim gasovodom na ovom koridoru.\nIdeja je da se unaprede postojeća mreža turskih gasovoda i učini kompatibilnom sa projektom “TANAP”. Projekat “TAP” treba da profunkcioniše 2017. godine kojim će biti transportovano godišnje 10 milijardi kubnih metara kaspijskog gasa, a maksimalni kapacitet bi iznosio 20 milijardi kubnih metara.\nTo znači da bi izgradnjom projekta TAP kontrola nad infrastrukturom ostala u rukama prodavaca gasa izvan Evropske Unije.\nU slučaju problema da se transportuje gas preko Italije, “Britiš petroleume”, razmatra i rutu preko centralne Evrope.\nIstovremeno, grčka i italijanska vlada ostaju privržene projektu “ITGI”, čija su okosnica italijanski “Edison” i “DEPA”, koja je pod kontrolom grčke vlade, a jedan od partnera je i turski “Botas”.\nU igri je i opcija distribucije gasa preko jugoistočne Evrope (SEEP) preko postojećih regionalnih gasovoda, kojima bi se pridodali novi interkonektori, kao i ruski projekat “Južni tok” koji će, kako tvrdi premijer Vladimir Putin, biti građen uprkos nezvaničnim informacijama da Moskva odustaje od ovog gasovoda zbog ekonomske krize i smanjene tražnje za gasom.


18/05/2022 17/05/2022 admin\t0 Comments\nObratio se Državnoj dumi\nPotpredsednik parlamenta Rusije, Pjotr Tolstoj, rekao je u utorak da ova zemlja planira da istupi iz dve velike međunarodne organizacije.\nTolstoj je rekao da Donji dom ruskog parlamenta, Državna duma, planira da razgovara o potencijalnom istupanju Rusije iz Svetske trgovinske organizacije (STO) i Svetske zdravstvene organizacije (SZO).\n– Ministarstvo spoljnih poslova poslalo je spisak takvih sporazuma Državnoj dumi i zajedno sa Savetom Federacije, odnosno gornjim domom parlamenta, planiramo da ih procenimo i potom predložimo da se povučemo iz njih – rekao je Tolstoj i dodao da su parlamentu upućeni predlozi za prestanak članstva u ovim međunarodnim organizacijama.\nPotpredsednik je rekao da je Rusija već otkazala članstvo u Savetu Evrope i da je sledeće napuštanje STO i SZO.\n– Rusija je istupila iz Saveta Evrope, sada je sledeći korak istupanje iz STO i SZO, koje su zanemarile sve obaveze u odnosu na našu zemlju – rekao je on.\nTolstoj je dodao da se od Vlade Rusije očekuje da revidira međunarodne obaveze i ugovore Rusije koji trenutno ne donose nikakvu korist, ali direktno štete zemlji.\nPodsetimo, u aprilu je ruski predsednik Vladimir Putin rekao da su “nezakonita” ograničenja koja su države oko SAD, EU i NATO postavile ruskim kompanijama u suprotnosti sa pravilima STO, i poručio Vladi Rusije da ažurira strategiju Rusije u toj organizaciji do 1. juna.\n← Britanski profesor upozorava: Kosovo i Srbija idu ka zamrznutom konfliktu poput Kipra\nPREDSEDNIK NA VAŽNOJ CEREMONIJI: Vučić prima akreditivna pisma novog ukrajinskog ambasadora →\n“SVI SEBE MORAMO DA MENJAMO” Vučić otkrio detalje pregovora sa Đilasom\nVučić odlučio: Sutra putuje u Brisel


Probudio se iz kome posle tri godine – pa ga sačekao otkaz /foto/ - Sputnjik Srbija\n14:45 31.03.2020 Preuzmite kraći link\nTačnije, dve godine i devet meseci je mladi vezista proveo na aparatima, pre nego što je uspeo ponovo da dođe u svesno stanje, prenosi B92.\nIpak, nekoliko dana posle toga, holandski „Telegraf“ piše da mu je Ajaks spremio otkaz, odnosno, prekid ugovora.\nNaime, navedeno je da „kopljanici“ ne žele više saradnju sa Nurijem, ali da će mu platiti lečenje i oporavak do početka jula.\nOdluka je obrazložena teškom finansijskom situacijom koja je pogodila ne samo fudbal, nego čitav svet.\nPodsetimo, Nuri je kolabirao 2017. godine u prijateljskoj utakmici protiv Verdera, a uprkos lošim prognozama, uspeo je da se probudi iz kome i preživi.\notkaz, Ajaks, koma, Fudbal


Januar 25, 2021 15:29\nStalna delegacija Srbije pri Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope (SE) započela je danas svoje učešće na prvom delu redovnog zasedanja za 2021. godinu, koje se održava od 25. do 28. januara.\nParlamentarna skupština Saveta Evrope na početku zasedanja verifikovala je mandate članovima naše delegacije, na čijem čelu se nalazi predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić, navodi se u saopštenju parlamenta.\nTokom četiri dana zasedanja poslanicima će se, osim generalnog sekretara SE Marije Pejčinović Burić, obratiti i ministar spoljnih poslova Nemačke Haiko Mas, koji predsedava Komitetom ministara Saveta Evrope, i evropski komesar za pravosuđe Didije Rejnders.\nOsim redovnih tema, na dnevnom redu će se naći i debata o vakcinama protiv korona virusa, a delegacijama će se tim povodom obratiti generalni direktor Svetske zdravstvene organizacije Tedros Gebrejesus.\nZbog epidemioloških razloga januarsko zasedanje Parlamentarne skupštine Saveta Evrope organizovano je u hibridnom formatu, odnosno, delegacijama je ostavljena mogućnost da otputuju u Strazbur i fizički prisustvuju zasedanju ili da učestvuju putem video-konferencijske veze.\nStalna delegacija Srbije, kao i većina delegacija, učestvovaće na ovom zasedanju putem video konferencije.


Nemačka razmatra nove sankcije Rusiji zbog Sirije - 06.10.2016, Sputnik Srbija\nNemačka razmatra nove sankcije Rusiji zbog Sirije\nNemačke vlasti razmatraju mogućnost uvođenja novih sankcija Rusiji zbog situacije u Siriji. Prema navodima lista „Volstrit džurnal“ vlada Angele Merkel razmatra... 06.10.2016, Sputnik Srbija\n© AFP 2022 / BARBARA SAXNemačka, ruska i zastava EU ispred zgrade Bundestaga u Berlinu.\nNemačke vlasti razmatraju mogućnost uvođenja novih sankcija Rusiji zbog situacije u Siriji. Prema navodima lista „Volstrit džurnal“ vlada Angele Merkel razmatra mogućnosti koje bi primorali Moskvu da „promeni kurs“ u ovoj arapskoj zemlji.\nBela kuća: Ne isključujemo mogućnost uvođenja sankcija Rusiji i Siriji\n4 Oktobar 2016, 19:58\nPrema izvorina upoznatim sa situacijom, vlada kancelarke Angele Merkel razmatra korake koji bi „primorali Moskvu da promeni svoj kurs u Siriji“, piše „Volstrit Džurnal“.\nTakođe se navodi i da je rasprava o mogućem uvođenju novih sankcija u ranoj fazi.\nNa konferenciji za štampu zvaničnom predstavniku nemačkog Ministarstva spoljnih poslova postavljeno je pitanje sankcija protiv Rusije, na koje je diplomata odgovorio: „U ovom trenutku ne znam nikoga ni u Berlinu, niti bilo gde drugde, ko je imao takav predlog“.\nOvlašćeni predstavnik Vlade Nemačke za nemačko-rusku intersocijalnu saradnju Gernot Erler izjavio je da su neka razmišljanja na ovu temu već prisutna.\nOn je istakao da politika sankcija koja se koristila protiv Rusije tokom ukrajinskog sukoba „ne ohrabruje na ponovnu upotrebu ovog sredstva“.\nSporazum Moskve i Vašingtona prekinut još napadom u Deir el Zoru\n3 Oktobar 2016, 23:05\nRanije su se zamenici ministara spoljnih poslova SAD, Velike Britanije, Nemačke, Francuske i Italije sastali u Berlinu da razgovaraju o situaciji u Siriji. Nemački mediji navode da bi se na sastanku moglo pokrenuti pitanje uvođenja sankcija Rusiji zbog nastavka bombardovanja oblasti grada Alepa koji su pod kontrolom pobunjenika.\nOvu ideju sada razmatraju u američkoj administraciji. Prema informacijama koje su procurele u štampu, u Vašingtonu smatraju da takve sankcije treba uvesti „na međunarodnom nivou“.\nPočetkom nedelje Stejt department je objavio da SAD prekidaju učešće u radu bilateralnih kanala komunikacije sa Rusijom, formiranih za prekid neprijateljstava u Siriji. Ova odluka u Vašingtonu je objašnjena time što je, navodno, Moskva prekršila svoje obaveze prema međunarodnom humanitarnom pravu i rezoluciji Saveta bezbednosti UN o Siriji broj 2254.


јануар 2018. – Страна 3 – RTV Panonija\nPorodici Subotin iz Novog Sada život se okrenuo u svega nekoliko minuta, koliko je bilo ptrebno da im u novogodišnjoj noći izgori čitava kuća. U ovoj godini ova dvanaestočlana porodica ima samo jednu želju – […]\n05/01/2018 Redakcija RTV Panonija 0\nVreme praznika je vreme darivanja. Kada ste vi poslednji put bili humani? Ako niste dugo već, odvojite vreme i posetite novosadsko Svratište, učinite nekom ljubav i darujte osmeh deci.\nDODELJENI PAKETĆI ŠTIĆENICIMA DEČJEG SELA U SREMSKOJ KAMENICI\nDanas je podeljena humanitarna pomoć u vidu garderobe, školskog pribora i sredstava za ličnu higijenu štićenicima Dečjeg sela u Sremskoj Kamenici.\nU Žablju obeležena 76. godišnjica racije u Bačkoj\n04/01/2018 Redakcija RTV Panonija 0\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović prisustvovao je danas centralnom pomenu u Žablju kojim je obeležena 76. godišnjica zloglasne januarske racije 1942. godine u južnoj Bačkoj. Parastos u Hramu prenosa moštiju Svetog oca Nikolaja u Žablju, […]\nAnketa: Kako ste se proveli za Novu godinu?\nNa Spensu organizovano besplatno klizanje za decu\nTokom zimskog raspusta deci starijoj od četiri godine omogućeno je da isprobaju čari leda, zahvaljujući besplatnim promotivnim časovima na Spensu, koje organizuju sportsko udruženje „Sport masters“ i Hokejaški klub „NS STARS“.\nU sistem naplate parkiranja od danas je ušlo i parkiralište u ulici Antona Čehova u Novom Sadu.\n03/01/2018 Redakcija RTV Panonija 0\nNovogodišnji paketići za dobrovoljne davaoce krvi\nDanas je u Zavodu za transfuziju krvi Vojvodine organizovana akcija dobrovoljnog davanja krvi, a za uzvrat svi dobrovoljni davaoci koji su došli sa decom, dobili su novogodišnje poklone.\nNapreduju radovi na izgradnji Muzičko-Baletske škole\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević obišao je radove na izgradnji Muzičke i baletske škole sa koncertnom dvoranom na Bulevaru cara Lazara. Objekat se gradi od savremenih i kvalitetnih materijala, kao što su niskoemisiona stakla na […]


31. May 2000 16:25 (GMT+01:00)\nUpozorenje pančevačkog Kriznog štaba za odbranu lokalnih medija\nRTV Pančevo uskoro bez kanala?\nPANČEVO - Na 13. protestu u utorak ispred RTV Pančevo i konferencijama za novinare u sredu, predstavnici Kriznog štaba za odbranu lokalnih medija koji su formirali opštinski čelnici opozicionih stranaka i Otpora, na dan preuzimanja RTV STB u Beogradu, upozorili su sugrađane da je sve izvesnije da će uskoro s ekrana na 37. kanalu "nestati slika" TV Pančevo.\nPosle prošlonedeljnih prozivki Ivana Markovića, saveznog ministra za telekomunikacije, još nerazjašnjenog "nestanka i gašenja" glavnog predajnika Radio Pančeva s Milića brda, desetodnevnog i sve snažnijeg ometanja televizijskog signala ove medijske kuće, od srede se nad ovom kućom nadvila još jedna "pravna" opasnost.\nNaime, u sredu je istekla važnost dvogodišnjeg ugovora o korišćenju frekvencija na 37. kanalu, sklopljenog između Saveznog ministarstva za telekomunikacije i RTV Pančevo.\nOva kuća koja je, inače, sve vreme uredno izmirivala ugovorne obaveze, blagovremeno je Ministarstvu podnela zahtev da sklopi novi ugovor ili da se postojeći produži na određeno vreme.\nMeđutim, Ministarstvo je primilo zahtev ali, do srede - rekli su u Kriznom štabu - nije reklo "ni da, ni ne", odnosno nije odgovorilo i reagovalo.\nOvo ponašanje Ministarstva, dodali su, ako se primeni pravno pravilo "oročenog ćutanja administracije", može se protumačiti i kao prećutno produženje važenja dosadašnjeg ugovora. Ipak, konstatovali su, mnogo je izvesnije da će Ministarstvo sklopiti ugovor s "nekim drugim" i oduzeti kanal 37 RTV Pančevo.\nImajući u vidu ovu okolnost Krizni štab je, kako je saopšteno, sačinilo "plan akcija otpora i građanskih neposlušnosti" za odbranu ove medijske kuće i nedeljnika "Pančevac" i najavio da će se nastaviti svakodnevna protestna okupljanja građana na centralnom gradskom trgu, ispred zgrade RTV Pančevo.


ZAKON O PROIZVODNJI I PROMETU NAORUŽANJA I VOJNE OPREME: Najavljenim izmenama Zakona predviđena je i delimična privatizacija preduzeća Odbrambene industrije Srbije (OIS)\nMenadžment Zastave oružja prvo je poslovodstvo jedne domaće vojne fabrike koje je javno podržalo predložene izmene Zakona o prometu naoružanja i vojne opreme ("Sl. list SRJ", br. 41/96, "Sl. list SCG", br. 7/2005 - dr. zakon i "Sl. glasnik RS", br. 85/2005 - dr. zakon).\nPodrška je utoliko više neočekivana imajući u vidu da je najavljenim izmenama predviđena i delimična privatizacija preduzeća Odbrambene industrije Srbije (OIS). Čelnici kragujevačke fabrike i do sada su, doduše neformalno, bili saglasni sa idejom o prodaji dela vojne industrije strancima, ali ovih dana su o tome i javno progovorili, što ima posebnu težinu, imajući u vidu da je Zastava oružje najstarija (upravo obeležila 164 godine postojanja), a uz bugarski Arsenal i najveća, fabrika naoružanja u jugoistočnoj Evropi. Prema procenama poslovodstva Zastava oružja efekti privatizacije vojne industrije ogledali bi se u povećanju proizvodnih kapaciteta i profita, ali i u smanjenju troškova poslovanja s druge strane. U tom kontekstu pominju da Zastavini oružari u ovom trenutku ne mogu da podmire potrebe svetskog tržišta za pešadijskim, lovačko-sportskim i oružjem za ličnu odbranu. Zahtevima inostranih tržišta sve teže uspevaju da odgovore ne samo užička fabrika municije, već i proizvođači baruta i eksplozivnih sredstava iz Lučana.\n- Izvozimo na sve kontinente i mogu da potvrdim da kupaca nikad ne manjka. Naprotiv. Problem je, međutim, što ne možemo da odgovorimo svim zahtevima, pošto je potražnja znatno veća od kapaciteta fabrike, o čemu najbolje svedoči podatak da imamo ugovorenu proizvodnju do polovine 2019. godine. Planiramo da u 2018. godini ostvarimo realizaciju od šest milijardi dinara, što je za milijardu više nego prošle godine. Takav rast plasmana moguć je zahvaljujući tome što smo u minulom periodu investirali u fabriku, zaposlili određen broj radnika i napravili novu organizaciju proces proizvodnje. Činimo sve da se rashodna strana smanji, kako bi nam ostalo više za investicije i stvaranje boljih uslova rada. Imajući sve to u vidu procenili smo da bi nam privatizacija obezbedila dodatnu finansijsku injekciju kojom bismo uvećali kapacitete, što bi nam donelo i veću dobit - komentariše Milojko Brzaković, direktor Zastave oružja.\nBrzaković podseća da je u prethodne dve godine u fabriku investirano šest miliona evra, dok je za modernizaciju proizvodnje, od Vlade Srbije dobijeno 9,7 miliona evra. Podsetio je i na kupovinu Zastava kovačnice u bankrotu čime je ta fabrika ne samo spasena od likvidacije, nego i trajno rešeno snabdevanje otkovcima.\nAli, za razliku od menadžmenta Zastave oružja, sindikati kako te fabrike, tako i ostalih preduzeća domaće vojne industrije, protive se bilo kakvoj, pa i delimičnoj, privatizaciji firmi namenske proizvodnje, kojom bi strane kompanije mogle da postanu vlasnici najviše do 49 odsto njihovog kapitala. Kao argument protiv sindikalci navode da bi i toliko učešće stranaca u (su)vlasništvu nad vojnim fabrikama, moglo da ugrozi nacionalnu bezbednost. Istovremeno, sindikalci smatraju da domaća vojna industrija sve bolje posluje na inostranim tržištima, te da nema razloga da država, kao većinski vlasnik tih preduzeća, sutra deli dobit od izvoza naoružanja i vojne opreme, koji je u ovom trenutku "težak" oko pola milijarde dolara i ima tendenciju rasta. S druge strane, poznavaocima ove problematike bliži su stavovi menadžmenta Zastave oružja, nego sindikata. Većina analitičara smatra, naime, da je domaćoj vojnoj industriji, ukoliko želi da nastavi trend rasta izvoza, neophodno kontinuirano investiranje u modernizaciju proizvodnog procesa. Država, očigledno, novac za investicije - nema. Jer, da ih ima organizovala bi, recimo, serijsku proizvodnju borbenih vozila "Miloš" i "Lazar", u fabrici u Smederevskoj Palanci.\nZbog toga je, smatraju analitičari, bolje legalizovati inostrane interese u domaćoj vojnoj industriji i učiniti ih transparentnim. No, i među poznavaocima ima podele na one koji smatraju da strancima ne bi trebalo dozvoliti vlasništvo nad 49 odsto kapitala u vojnim fabrikama, i onih drugih koji tvrde da inostrani investitori i sa tim postotkom kapitala ne bi mogli da promene proizvodni asortiman u preduzećima odbrambene industrije. Tim pre što bi država, sa 51 odsto kapitala, imala kontrolni paket akcija, što bi joj omogućavalo da i dalje kontroliše ne samo poslovanje, nego, što je još važnije, kontinuitet proizvodnje. Ovi drugi smatraju da iole ozbiljni investitori neće hteti da ulažu u domaću vojnu industriju, ukoliko im se ne omogući da postanu suvlasnici koji kontrolišu 49 odsto kapitala.\nNovim Zakonom o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme predviđeno je da stranci mogu da postanu vlasnici do 49 odsto kapitala. Većinski paket akcija u šest najznačajnijih domaćih vojnih fabrika: Zastavi oružju, Slobodi, Krušiku, Prvom partizanu, "Milanu Blagojeviću", te Prvoj iskri, koje čine grupaciju Odbrambena industrija Srbija, zadržala bi država. U ostalim fabrikama namenske proizvodnje stranci bi mogli da postanu i većinski vlasnici kapitala.\nIzvor: Vebsajt Danas, Zoran Radovanović, 07.11.2017.


"Komiko oil" ne odustaje od rafinerije | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > "Komiko oil" ne odustaje od rafinerije\nSMEDEREVSKI ODBORNICI DANAS ODLUČUJU DA LI ĆE O IZGRADNJI RAFINERIJE BITI RASPISAN REFERENDUM\n"Komiko oil" ne odustaje od rafinerije\nUkoliko ugovor o izgradnji ratifikuje lokalna skupština i "Komiko oil" dobije dozvolu za izgradnju, u Smederevu će se proizvoditi 100.000 barela naftnih produkata dnevno. Iz CIP tvrde da će biti primenjeni najsavremeniji ekološki standardi\nBEOGRAD - Zamenik direktora kompanije "Komiko oil" Radomir Radivojević izjavio je juče da će Vlada Srbije na sutrašnjoj sednici doneti odluku o izradi plana prostornog planiranja posebne namene za izgradnju rafinerije nafte u Smederevu i izrazio očekivanje da će za tri meseca Skupština Smedereva ratifikovati ugovor za tu investiciju od 250 miliona dolara.\nRadivojević je izrazio uverenje da će ta investicija biti prihvaćena i da će "Komiko oil" dobiti energetsku i upotrebnu dozvolu za izgradnju rafinerije u Smederevu.\n- Time što je vlada preuzela na sebe izradu plana nama kao investitorima je vraćena velika sigurnost za projekat koji je od velikog državnog interesa i kojim će biti obezbeđen posao za nekoliko stotina ljudi - rekao je Radivojević.\nMeđutim, danas bi na sednici lokalnog parlamenta u Smederevu trebalo da se odluči da li će o izgradnji rafinerije biti raspisan referendum.\nRadivojević je rekao da je "Komiko oil" upoznat sa političkom situacijom u gradu Smederevu i izrazio uverenje da do referenduma neće doći, ali je dodao da će poštovati svaku odluku građana Smedereva.\n- Zbog takve situacije u više gradova u Srbiji ugroženi su investitori, jer je sigurnost njihovog ulaganja dovedena u pitanje - rekao je Radivojević i predočio da bi investicija te kompanije od 250 miliona američkih dolara obuhvatila zakup zemljišta, zaštitu životne sredine, kao i investicije u infrastrukturu gradske industrijske zone.\nTakođe, dodao je Radivojević, "Komiko oil" bi uložio 15 miliona dolara u izgradnju kraka naftovoda od Pančeva do Smedereva, koji bi zaživeo paralelno sa rafinerijom.\nGeneralni direktor Saobraćajnog instituta CIP Milutin Ignjatović je izjavio da je taj institut ugovorio generalni, idejni i glavni projekat za novu rafineriju u Smederevu, koja će, prema njegovim rečima, biti najsavremenija na prostorima bivše Jugoslavije.\nOn je napomenuo da institut CIP prvi put projektuje rafineriju, ali da za njih nema nepoznanice ni u toj oblasti.\n- To će biti ogroman projekat najveće investicije u Srbiji u proteklih 40 godina. Sve nam je poznato, osim tehnologije, koju će doneti partnerska holandsko-američka korporacija - rekao je Ignjatović, izražavajući zadovoljstvo što je posao poveren institutu CIP, koji ima 500 stručnjaka.\nPrema njegovim rečima, u pogledu ekologije, u izgradnji rafinerije Smederevo biće primenjeni najsavremeniji evropski i svetski standardi, predviđeni projektnom dokumentacijom, i neće biti propusta koji bi ugrozili lokalno stanovništvo.\nProfesor Građevinskog fakulteta Petar Anagnosti je napomenuo da se zagađenje vazduha danas efikasno meri i ukoliko dođe do većeg zagađenja, odmah staje.\nMoguće zagađenje terena i podzemnih voda u rafineriji Smederevo će biti rešeno time što će se mora održati tampon sloj, gde može doći do izlivanja štetnih materija, tako da će eventualne havarije biti moguće efikasno otkloniti.\nUkoliko Ugovor o izgradnji ratifikuje lokalna skupština i "Komiko oil" dobije dozvolu za izgradnju rafinerije, u Smederevu će se proizvoditi 100.000 barela naftnih produkata dnevno, što bi, kako tvrde u kompaniji, bila značajna dopuna energetskoj snabdevenosti Srbije.\nKonkurs za stanogradnju na selu\nTitovi naslednici smo njegova deca i ja\nBesplatni udžbenici i za đake petake\nOd maja letovi za Madrid\nNezaposlenost ključni problem\nSocijalna kriza preti!\nKrkobabić: Penzije će rasti kad i plate\nGubitak "Jat ervejza" 23,5 miliona evra u 2009.\n"Lukoil" snizio cene dizela i evrodizela\nPravo da jedemo zdravu hranu\nKrpljenje Gazele - dve godine pakla\nKritično u toplanama u Priboju i Trsteniku\nDa se ne zaboravi pogrom Srba\nKonferencija o bezbednosti hrane sutra u Beogradu\nOd kneza Miloša do moderne Srbije\nKonkurs za radio i TV stanice\n"RAS" traži zaštitu groblja\nNedostatak sudija utiče na rad Suda\nDragutinovićeva: Do kraja godine da ostanu zamrznute plate


Nije na preklop, ali mu ekran menja veličinu: LG prikazao prvi telefon "na rolanje" - mediji.net\nLG Rollable svojim "širenjem", od telefona standardnih dimenzija, postaje tablet nešto manjih dimenzija...\nLG je zvanično potvrdio da radi na svom prvom pametnom telefonu sa "ekranom na rolanje". Ta kompanija je na CES (Electronics Show) sajmu, koji se ove godine održava u onlajn izdanju, najavila da će se prvi takav uređaj pojaviti tokom ove godine.\nLG Rollable je uređaj sa, kako južnokorejska kompanijia to naziva, "jednistvenim ekranom promenljive veličine", koji svojim "širenjem" telefon standardnih dimenzija...\nekranPročitajte još na ovu temu\nDa li ćemo ikada "rolati" LG telefon?\nNakon što je LG na virtuelno održanom sajmu potrošačke elektronike CES 2021 prikazao svoj prvi pametni telefon sa "ekranom na rolanje", a potom i najavio njegovo predstavljanje u septembru, stiže informacija da do komercijalizacije tog više nego zanimljivog koncepta može neće ni doći.\nJoš jedan jedan ekstravagantni koncept pametnog telefona stiže iz Xiaomija. Kineskoj komapniji je još u oktobru prošle godine u SAD prihvaćen patent za uređaj sa vertilano pomičnim (kliznim) ekranom, koji se obavija oko donje ivice telefona i prekriva deo njegovih "leđa".\nKako pišu mediji specijalizovani za ovu oblast, kompanija LG prestaje sa proizvodnjom telefona, a ovaj deo svog poslovanja će prodati vijetnamskom konglomeratu "Vingrup".\nPredsednik te kompanije obavestio zaposlene da stižu drastične promene!


Nove žrtve migrantske krize\nKamion u kojem su pronađena tela 71 migranta\nAustrijska i mađarska policija saopštile su da je uhapšeno nekoliko osoba zbog povezanosti sa smrću 71 migranta, čija tela su pronađena u napuštenom kamionu; U Libiji potonuo brod sa migrantima\nAustrijska i mađarska policija saopštile su da je uhapšeno nekoliko osoba pod sumnjom da su povezane sa smrću 71 migranta, čija tela su pronađena u hladnjači napuštenoj na autoputu u Austriji, blizu granice sa Mađarskom.\nAustrijski zvaničnici naveli su da su uhapšene tri osobe - dvojica Bugara, dok je treći imao mađarske papire. Njihove mađarska kolege kasnije su saopštile da su uhapšene četiri osobe, tri bugarska državljanina i jedan Avganistanac.\nVeruje se da su se žrtve – 59 muškaraca, osam žena i četvoro dece – ugušile u kamionu. Austrijske vlasti prvobitno su saopštile da je pronađeno do 50 žrtava.\nŠef policije u austrijskoj pokrajine Burgenland, gde su tela pronađena, rekao je da su među žrtavama pronađena sirijska putna dokumenta, te da su pojedini stradali verovatno izbeglice iz Sirije. Austrijska policija je navela da se veruje da su uhapšene osobe deo bugarsko - mađarske organizacije švercera ljudi.\nBrod sa migrantima, koji je iz Libije isplovio za Italiju, potonuo je blizu obale libijskog grada Zuvara. Vlasti strahuju da sa udavilo najmanje 200 osoba, dok je 200 ljudi spaseno.\nBezbednosni zvaničnici naveli su da je većina migranata bila iz podsaharske Afrike, Pakistana, Sirije, Maroka i Bangladeša.\nJedan migrant rekao je novinskoj agenciji Rojters da je brod bio u lošem stanju. Takođe je dodao da rutu iz Libije, nekada poznatu kao “ruti smrti”, sada zovu “grobljem Sredozemnog mora.”\nNajmanje 2400 ljudi poginulo je ove godine u pokušaju da se domogne Evrope, što je više nego u istom periodu 2014.


Srbin Predrag Bastić osuđen na 35 godina zatvora\nTanjug 22. marta 2022. 16:29\nSARAJEVO – Sud Bosne i Hercegovine izrekao je danas prvostepenu presudu kojom je Srbin Predrag Bastać osuđen objedinjenom kaznom od 35 godina zatvora za krivično delo ratni zločin protiv čovečnosti.\nPritom je, saopšteno je iz Suda, uzeta u obzir ranije izrečena pravosnažna presuda, kojom je Bastać 4. februara 2010. godine osuđen na 22 godine zatvora.\nOptuženom će u izrečenu kaznu biti uračunato vreme provedeno na izdržavanju kazne po ranijoj pravosnažnoj presudi, kao i vreme provedeno u pritvoru.\nBastah je proglašen krivim zato što je u periodu od 21. aprila 1992. godine do kraja septembra 1992., u okviru širokog i sistematičnog napada vojnih, paravojnih i policijskih snaga Republike Srpske, usmerenog protiv civilnog bošnjačkog i ostalog nesrpskog stanovništva opštine Vlasenica.\nNavodi se da Bastać znao za taj napad i da su njegove radnje deo tog napada kao pripadnika rezervnog sastava MUP-a RS, SJB Vlasenica, vršio progon civilnog stanovništva bošnjačke nacionalnosti na političkoj, nacionalnoj i verskoj osnovi, učestvujući u zajedničkom planu i njegovom doprinošenju ostvarenju zajedničkog cilja lišavanja drugih osoba života.\nSud je istovremeno odbio optužbu u delu koji se odnosi na osobe obuhvaćene ranijom pravosnažnonm presudom, kako je naznačeno u izreci presude.\nProtiv ove presude Baastać ima pravo žalbe.


SUTRA JE DAN DRŽAVNOSTI SRBIJE I SRETENJE - Ćuprija.net\nSUTRA JE DAN DRŽAVNOSTI SRBIJE I SRETENJE\n14 Feb SUTRA JE DAN DRŽAVNOSTI SRBIJE I SRETENJE\nPosted at 16:26h in Društvo i ostale vesti\tby\tcuprija.net 0 Comments\nSrbija u ponedeljak 15. i utorak 16. februara, obeležava dan državnosti i verski praznik Sretenje.\nSretenje, u znak sećanja na 15. februar 1804. kada je počeo Prvi srpski ustanak i kada je 1835. godine izdat i zakletvom potvrđen prvi Ustav Knjaževstva Srbije.\nOvaj datum je jedan od najbitnijih u političkom, kulturnom i istorijskom kalendaru Srbije. Pored toga što je Dan državnosti, on je i Dan ustavnosti Srbije, kao i dan sećanja na početak Prvog srpskog ustanka.\nOvaj državni praznik obeležava se neradno, pa će većina zaposlenih odmarati u ponedeljak i utorak. Prvi radni dan nakon praznika je sreda 17. februar.


Posle 26 godina završava se jedan od novosadskih "Skadrova na Bojani"\nNovi Sad - Osmospratnica u Ulici Alekse Šantića 59, čija je gradnja počela 1991, trebalo bi da bude završena do kraja ove godine.\nKako nam je potvrđeno u preduzeću "In stan gradnja", zgrada je legalizovana, a pošto je ova firma potpisala sporazum sa prvobitnim investitorom, firmom "Stambena zadruga Rafinerija", sada je preuzela završetak izgradnje.\nU "In stan gradnji" navode da su procene sa gradilišta da će biti potrebno od šest do osam meseci da se završi izgradnja. Trenutno se uklanja šut, smeće i sve što se tokom protekle dve decenije nakupilo u zgradi i oko nje, a biće potrebno ukloniti i deo instalacija koje su propale usled uticaja vremena.\nNadaju se da će do početka 2018. godine ova zgrada biti završena i useljena.\nInače, u katastru se može videti da je ovo preduzeće postalo vlasnik dva poslovna prostora u zgradi od preko 500 kvadrata, a da se većina stanova i dalje vodi kao vlasništvo "Stambene zadruge Rafinerija".\nPodsetimo da se o sudbini ovog novosadskog "Skadra na Bojani" poslednji put govorilo pre dve godine, kada je čak i pokrajinski ombudsman reagovao jer je zgrada bila ocenjena kao opasna po okolinu.


Mame dobile podršku poslanika za izmenu zakona\n► Mame dobile podršku poslanika za izmenu zakona\nMame, trudnice i porodilje koje su tražile direktnu podršku poslanika za promenu člana 13. Zakona o finansijskog podršci porodici sa decom saopštile su danas da du dobile podršku većine poslanika.\n"Dvesta pedeset mama i trudnica, organizovanih u okviru kampanje P(B)ravo za mame, poslednjih mesec dana razgovarale su sa poslanicima Skupštine Srbije i tražile njihovu podršku za promenu Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Do danas je 136 mama razgovaralo, pojedinačno, sa 136 poslanika i dobilo njihovo obećanje da će glasati za promenu zakona", ističe se u saopštenju.\nDodaje da su se sa svakim od poslanika, mame posebno fotografisale, držeći u ruci transparent „Glasam ZA mame“ i na taj način dokumentovale podršku.\n“Smatramo velikim uspehom većinsku podršku koju su mame dobile u Skupštini, tokom ove nedelje se sastajemo se i sa ministrom finansija Lazarom Krstićem i očekujemo da će nas i on podržati jer rešenje ovog problema ne zahteva dodatna sredstva iz budžeta Republike, a suštinski je važno za pitanje nataliteta u Srbiji,” zaključila je Babović.\nParlament Severne Makedonije počeo raspravu o novoj koalicionoj vladi\nPoslanci Sobranja - parlamenta Severne Makedonije, počeli danas su raspravu o novoj vladi koju je predložio mandatar i kandidat za premijera, lider SDSM Zoran Zaev.


Početak izrade projektne dokumentacije za prečistač u Branjevu – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Početak izrade projektne dokumentacije za prečistač u Branjevu\nBojana Tanacković Send an email 5. avgusta 2021\nNa konferenciji za medije koja se danas održala u Gradskoj upravi prezentovani su dosadašnji radovi na kanalizacionoj mreži u mjesnoj zajednici Branjevo i budući koraci koji su u planu na ovom velikom projektu.\nNakon završetka kompletne kanalizacione mreže, nastupa druga faza projekta koja se tiče prerade otpadnih voda.\nDamir Kasum koji predstavlja podizvođače za češku kompaniju „Geo test“ izjavio je da su za projekat prerade otpadnih voda završena geoistraživanja.\nSada sledi izrada projektne dokumentaciji u kojoj će se grad Zvornik opredijeliti za jednu od tri ponuđene varijante za postrojenje za preradu otpadnih voda na Branjevu.\nProjekat koji se tiče kanalizacije i prerade otpadnih voda je inače omogućen kroz saradnju Bosne i Hercegovine i Češke, konkretno, donator grant sredstava je Češka razvojna agencija.\nPrva faza je i dalje u toku, do sada je uz donaciju češke razvojne agencije od 2 350 000 KM i učešće grada od 900 000 KM na kanalizaciju priključeno 500 domaćinstava od ukupno njih 900 koji su obuhvaćeni projektom.\nU drugoj fazi, na oko hektar zemljišta, biće smješten prečistač otpadnih voda.\nGradonačelnik, Zoran Stevanović je rekao da će Branjevo biti prva mjesna zajednica sa kompletnom kanalizacionom mrežom.\nOn je izrazio zadovoljstvo do sada urađenim u oblasti vodosnabdjevanja i kanalizacione mreže na teritoriji grada.\nIstakao je da će sledeći radovi na vodosnabdjevanju biti na zapadnom kraku (Šćemlija, Glumina, Oraovac, Križevići, Kitovnice, Jardan), a na izgradnji kanalizacije će se raditi na dionici kroz koju prolazi vodovod sjever (Lokanj i Dio Pilice), mjesna zajednica Čelopek ali i sam grad, koji je u velikoj potrebi za kolektorom.\nGradonačelnik je iskoristio ovu priliku i da zahvali Odjeljenju za međunarodni saradnju pri gradskoj upravi čiji rad je doveo do realizacije i ovog projekta.


Makedonska policija dozvoljava ulazak ženama, deci i iznemoglima\nBeta 21. avgusta 2015. 21:50\nMakedonske bezbednosne snage na granici sa Grčkom dozvolile su grupi od oko 200 migranata-izbeglica sa Bliskog istoka, u kojoj je bilo najviše žena, dece i iznemoglih, da pređu u Makedoniju i da sa železničke stanice u Đevđeliji nastave svoj put prema Srbiji, odnosno prema zemljama Evropske unije u kojima nameravaju da zatraže azil.\nKako je najavljeno, još jednoj takvoj grupi migranata biće dozvoljen ulazak u Makedoniju tokom večeri, a u isto vreme je u toku dana više stotina migranata koji su se već nalazili na železničkoj stanici u Đevđeliji dobilo dozvolu za odlazak do graničnog prelaza sa Srbijom Tabanovce–Preševo.\nKako prenosi internet portal telegraf.mk, veliki deo migranata koji se još nalaze na grčkoj teritoriji mirno čeka da im policija i vojska, koje u zajedničkim patrolama obezbeđuju državnu granicu, dozvole prolaz u organizovanim grupama, a situacija je u Đevđeliji u toku dana bila uglavnom mirna.\nPortparol makedonskog MUP-a Ivo Kotevski je rekao da je situacija na granici sa Grčkom juče bila povremeno napeta zbog pokušaja nekih migranata da probiju bezbednosni kordon, kao i da je policija morala da upotrebi šok bombe da bi kontrolisala situaciju.\n„To je legitimna mera za odbranu državne granice saglasno s donetim merama i preporukama“, kazao je Kotevski, koji je rekao i da nije tačna informacija koje su preneli mediji da je u sukobu s migrantima juče nožem povređen jedan policajac.\nNa graničnoj liniji s Grčkom u rejonu Đevđelije zajedno s policijskim snagama od jutros patroliraju pripadnici makedonske vojske, a na nekim punktovima, koji se smatraju za kritične tačke duž granične linije sa Grčkom na kojima ilegalno ulaze migranti, postavljena je bodljikava žica.\nNa železničkoj stanici u Đevđeliji, gde je do juče bilo više hiljada migranata na malom prostoru, u ovom trenutku ima manje od 100 ljudi koji čekaju sledeći voz koji ide do Tabanovca, a deo njih do granice sa Srbijom ide i autobuskim linijama.\nSa železničke stanice Đevđelija prema Tabanovcu danas su upućena tri redovna i dva vanredna voza sa migrantima od kojih svaka kompozicija ima kapacitet za prevoz od 100 do 700 lica.\nU Makedoniji je zbog velikog priliva migranata od juče na snazi vanredna situacija koja je proglašena u pojasu južne i severne granice, sa Grčkom i Srbijom.\nDodik: Ono što nije interes RS, neće biti ni BiH


Nova stranka: Vlast vodi sinhronizovanu kampanju gušenja medija – NovostiDana.rs\nNova stranka: Vlast vodi sinhronizovanu kampanju gušenja medija\nVlast je izvela sinhronizovanu kampanju gušenja slobode medija putem raznih pritisaka kako bi ih pretvorila u svoju propagandnu mašineriju, ocenjeno je večeras na tribini Nove stranke u Beogradu.\nNa tribini „Svilen gajtan-gušenje medija kao metod vladavine“, istaknuto je i da problem nije u medijskim zakonima već u tome što se oni ne sprovode, a da oslobadjanje medija mora da počne od ljudi koji rade u njima.\n„Svi znamo da je gušenje medija jedna sinhronizovana kampanja koja je počela 2014. godine“, rekla je Divac.\nNavela je i da su oni novinari kojima su ukidane emisije odmah dobili ponudu da predju na televiziju Pink i da, kako je rekla, postanu „deo propagandne mašinerije“.\nRekla je i da su „neki to prihvatili a neki ne“ uz ocenu da je tada došlo do „snažne ofanzive na medije sa svih frontova“.\nPrema njenim rečima, uprotrebljene su apsolutno sve metode, od suptilnih pa do fizičkih.\nPrema njegovim rečima, ubrzo posle toga su počele da dolaze u redakciju razne inspekcije, oglašivači su prestali da se reklamiraju, pritisci na porodicu su se pojačavali, nisu dobijana sredstva na medijskim konkursima…\nStojadinović je rekao da se borba za slobodu medija ne može dobiti samo na osnovu dobrih ili manje dobrih zakona, a da oslobadjanje medija mora da počne od ljudi koji rade u njima.\nNapomenuo je i da ima dosta onih koji su se stavili u službu vlasti umesto gradjana a predstavljaju se kao novinari: „To nisu novinari već službenici vlasti“\n„Javni servis je prestao da bude javni servis gradjana…ne možete da čujete ni jednu reč da vlast nešto ne radi dobro“, rekao je Stojadinović.\nObradović je podsetio na davno izrečen stav: „pokažite mi javni servis i reći ću vam kakav je stepen demokratije u državi“.\nDivac ocenila da je neophodno da javnost vrši svakodnevni pritisak na javni servis koji je, kako je ocenila, „prihvatio nešto što nikako nisu smeli“ .\nPredstavnica Nove stranke Vesna Rakić Vodinelić je ocenila da gradjani Srbije žive „u jednoj medijskoj laži“ i da joj se čini da je sve to „dobro organizovano“.


Rezultati istraživanja političkog klijentelizma predstavljeni u Sarajevu – SeConS\nSlobodan Cvejić, direktor istraživanja SeConS-a kazao je da politički klijentelizam, koji u nekim manjim razmerama predstavlja redovnu pojavu u svim političkim sistemima u svetu, kako u slabo razvijenim demokratijama tako i u više razvijenim, postaje opasan kada poprimi velike razmere. “Time konkuriše formalnom sistemu koji postoji u određenom društvu i koji treba da omogući razvoj društva i dobrobit svih građana”, kazao je Cvejić i dodao da se kroz politički klijentelizam u velikoj meri zloupotrebljavaju javni resursi od strane političkih i ekonomskih elita: “Da ne kažemo da se to odnosi na sve pripadnike političke i ekonomske elite, ali istraživanje u Srbiji je pokazalo da to ima ogromne razmere, te da se zapravo kroz strukturu političkih partija socijalizuju akteri koji će učestvovati u takvom jednom sistemu i vrlo predano izvršavati svoje uloge koje za krajnji ishod imaju to da oni koji su na vrhu piramide imaju najveću korist od funkcionisanja tog sistema“. Kako je objasnio Cvejić, na vrhu piramide se nalaze ljudi iz vrhova političkih partija, direktori ili nosioci funkcija u velikim i važnim javnim preduzećima, kako na nacionalnom tako i na lokalnom nivou, jer se manji elementi te piramide formiraju i u pojedinačnim gradovima i opštinama. Zato je, kako je naglasio, potrebno jačati nezavisna tela: “Ombudsman, državni revizor, poverenici za zaštitu različitih prava treba da budu tela koja će imati veći značaj i čije će se odluke doslednije poštovati. „Na taj način možemo da postavimo zdravo seme u insticuionalni sistem koji će doprineti da se i ostale institucije menjaju u pravcu veće dobrobiti za sve građane. Naravno, to nije lak proces, i u tom smislu ovim nezavisnim institucijama sigurno treba pomoć civilnog društva, nevladinih organizacija koje se na različite načine zalažu za poboljšanje života građana“, poručio je direktor istraživanja SeConS-a.\nNa okruglom stolu predstavljeni su i rezultati zajedničkog istraživanja Srđana Blagovčanina i Borisa Divjaka „BiH kao zarobljenik političke ekonomije i šta učiniti?“.


Tender za Telekom Srbije ističe za 10 dana : Nadlanu.com\nTender za Telekom Srbije ističe za 10 dana\nBEOGRAD, 11. marta 2011. (Beta) - Tender za prodaju 51 odsto akcija Telekoma Srbije biće zatvoren za 10 dana, a iz Vlade Srbije za sada nema potvrda da je stigla i jedna ponuda.\nKako je agenciji Beta rečeno u Ministarstvu finasija Srbije, koje rukovodi tenderskom procedurom, uobičajeno je da potencijalni kupci ponude šalju pred sam kraj tenderskog roka, tako da će se broj potencijalnih kupaca Telekoma znati 21. marta.\nStatus zvaničnih ponudjača na tenderu ima šest kompanija - Telekom Austrija, Dojče telekom, Turksel, Amerika movil, Veder investments i Frans telekom, a u Ministarstvu očekuju najmanje četiri ponude.\nPrema navodima medija, veće interesovanje za kupovinu Telekoma Srbije pokazali su nemački i austrijski telekom, Turksel i egipatski Veder investments, kompanija meksičkog milijardera Karlosa Slima, najbogatijeg čoveka na svetu, Amerika movil nije pokazala značajniju zainteresovanost, dok je, navode mediji, Frans telekom odustao.\nU Ministarstvu finansija Srbije su naveli i da su potencijalni kupci obavešteni o tome da će grčki OTE prodati svih 20 odsto akcija koje poseduje u Telekomu, dok će Vlada Srbije prodati 31 odsto akcija, a minimalna cena za većinski paket je 1,4 milijarde evra.


Glavni ekonomista Centralne banke Crne Gore Nikola Fabris predstavio je Preporuke Vladi Crne Gore za ekonomsku politiku za 2012. godinu, na konferenciji za novinare, održanoj 11.10.2011. godine.Prezentaciju glavnog ekonomiste možete pogledati ovdje Guverner Centralne banke Crne Gore Radoje Žugić bio je domaćin regionalnog sastanka guvernera centralnih banaka zapadnog Balkana na temu “Saradnja centralnih banaka u regionu i finansijska stabilnost ” koji je održan 09. septembra 2011. u Bečićima.Izlaganje guvernera možete pogledati ovdje\nGuverner Centralne banke Crne Gore učestvovao je na trećem godišnjem Samitu guvernera i ministara finansija zemalja jugoistočne Evrope koji je održan 17. juna 2011. u Bečićima.Prezentaciju možete pogledati ovdje\nUčenici trećeg razreda podgoričke srednje ekonomske škole “Mirko Vešović”, smjer bankarstvo, sa profesorima i direktorom Branislavom Đukićem posjetili su danas Centralnu banku Crne Gore. Cilj posjete, kojom se nastavalja višegodišnja saradnja, bio je da se đaci u praksi upoznaju sa osnovnim aktivnostima koje CBCG realizuje kao vrhovna monetarna institucija u sistemu. Đake je pozdravio guvener Radoje Žugić, a prezentaciju o Centralnoj banci kao vrhovnoj monetarnoj instuticiji održala je Ana Vlahović, specijalna savjetnica glavnog ekonomiste – 10.05.2011. godine.Prezentaciju možete pogledati ovdje\nGuverner CBCG Radoje Žugić održao je predavanje na Ekonomskom fakultetu Univerziteta Crne Gore i Univerzitetu Donja Gorica o ulozi Centralne banke u crnogorskoj ekonomiji - 17.03.2011. godinePrezentaciju možete pogledati ovdje\nCentralnu banku Crne Gore posjetili su studenti treće godine Ekonomskog fakuleteta Univerziteta Crne Gore. Cilj posjete je bio da se crnogorski studenti u praksi upoznaju sa osnovnim aktivnostima koje CBCG realizuje kao vrhovna monetarna institucija u sistemu. O monetarnoj politici i monetarnoj statistici govorile su im Marijana Mitrović Mijatović, direktorica Sektora za istraživanja i statistiku, i Zorica Kalezić, specijalna savjetnica glavnog ekonomiste - 16.03.2011. godinePrezentaciju možete pogledati ovdje


Spori tempo vakcinacije dodatno je usporen odlukom iz ove sedmice da se suspenduje korištenje AstraZeneca vakcine\nBroj potvrđenih slučajeva zaraze koronavirusom u Njemačkoj porastao je za 17.504 na ukupno 2.612.268, u najvećem dnevnom rastu broja zaraženih od 22. januara, pokazali su podaci Instituta Robert Koch (RKI) objavljeni u četvrtak.\nNjemački čelnici bi se ponovo trebali sastati 22. marta.\nNeki eksperti pozivaju vladu da odustane od fokusiranja na stopu incidence, naglašavajući da će, što se više testiranja obavi, više biti i pozitivnih rezultata, čak i pored toga što broj zaraženih među starim osobama opadne zbog vakcinacije.\n– Ta brojka krajnje je problematična – izjavio je Juergen Windeler, čelnik Instituta za kvalitet i efikasnost zdravstvene zaštite (IQWIG), za novine Neue Berliner Redaktionsgesellschaft.\nRazgovori između Merkel i čelnika 16 saveznih država o kampanji vakcinacije, posebno o angažmanu ljekara porodične medicine u vakcinaciji, trebali bi biti održani sutra.\nMerkel je izjavila da će svim Nijemcima biti ponuđena vakcinacija do 21. septembra – pet dana uoči saveznih izbora, prenosi Reuters.


Mihajlović zbog druge faze hemoterapije neće voditi Bolonju protiv Breše | Kodex.ME\nMihajlović zbog druge faze hemoterapije neće voditi Bolonju protiv Breše\nSrpski trener Siniša Mihajlović narednog vikenda počeće drugu fazu hemoterapija u liječenju od leukemije i zato neće voditi fudbalere Bolonje protiv Breše u utakmici Serije A, prenose italijanski list „Tutosport“.\n07. 09. 2019 - 17:04 Autor: Kodex\nKako se navodi, Srbin mora da ostane u bolnici u Bolonji i bude pod nadzorom ljekara kada njegova ekipa bude gostovala na stadionu "Mario Rigamonti" 15. septembra, prenio je Tanjug.\nBez obzira na borbu protiv bolesti, Mihajlović je vodio ekipu na prethodne dvije utakmice, u Veroni (1:1) i protiv SPAL-a (1:0).\nLegendarni fudbaler će, prema pisanju italijanskih medija, ostati na vezi sa timom putem video linka, kao dok je bio u bolnici tokom prve faze liječenja.\nPrethodnih dana Mihajlović je dobio dozvolu da bude kod kuće sa porodicom, prije početka novog ciklusa


Rusija kategorički osuđuje proširenje sankcija Kubi - Sputnjik Srbija\n09:03 05 April 2020\nRusija kategorički osuđuje proširenje sankcija Kubi\n© AFP 2020 / Andrew Harnik / POOL\n17:45 19.11.2018 (osveženo 17:50 19.11.2018) Preuzmite kraći link\nZvanična Moskva kategorički osuđuje proširenje sankcionog spiska Vašingtona prema Kubi, takve akcije komplikuju razvoj te latinoameričke zemlje, saopštilo je rusko Ministarstvo inostranih poslova.\nKako se navodi, svi slični potezi Vašingtona, koji za cilj imaju da izvrše dodatni pritisak na Havanu, stvaraju nepotrebne prepreke za socijalno-ekonomski razvoj Kube.\nRusija od SAD traži potpuno ukidanje blokade Kube\nTakvim koracima Vašington još više udaljava sebe od većine predstavnika svetske zajednice koji imaju svest o tome koliko su te ograničavajuće mere besperspektivne.\nRuski spoljnopolitički resor podseća i da je konsolidovani odgovor na ovakve mere američkih vlasti bio dat još 1. novembra, kada je praktično jednoglasno bila odobrena rezolucija UN da se ekonomska blokada Kube, koju je uvela Amerika, obustavi.\nPodsetimo, američki Stejt department doneo je odluku da proširi spisak kubanskih organizacija koje su obuhvaćene sankcijama, a reč je o 205 institucija i firmi, među kojima se nalaze i pojedina ministarstva, ali i hoteli i tržni centri na poznatim letovalištima.\nosuda, sankcije, Kuba\n05/04 08:07 Gradonačelnik Moskve: Preduzimamo najstrože mere u borbi protiv virusa korona\n05/04 07:57 Liturgija u manastiru Ostrog na Sputnjiku /video/


Da li je objekat Grand trejda legalan? – Banjaluka24\nDa li je objekat Grand trejda legalan?\nRok valjanosti ponude za nabavku zgrade za potrebe Uprave za indirektno oporezivanje produžen je do 30. oktobra. To je najnoviji rok do kojeg Savjet ministara treba da da svoje mišljenje i eventualno odobri kupovinu zgrade od kompanije Grand trejd u Banjaluci za 100 miliona maraka. U međuvremenu su se pojavile informacije koje u pitanje dovode legalnost objekta Grand trejda.\nUmjesto odluke Savjeta ministara, naročito usvojene inicijative u Parlamentu BiH kojom je zatraženo da se odustane od kupovine, došlo se do novog roka. Kraj oktobra novi je rok do kada bi se trebalo znati hoće li Uprava za indirektno oporezivanje Grand Trejdu za prostorije u Banjaluci platiti 100 miliona sa PDV-om. Procedura je u toku potvrđuju u Upravi za indirektno oporezivanje.\nU međuvremenu je objavljena informacija o službenoj zabilješki Odsjeka za javne nabavke banjalučke gradske uprave u kojoj piše da je objekat Grand trejda u Banjaluci nemoguće legalizovati zbog niza propusta i prekoračenja dozvola. U toj zabilješci se navodi da su neke dozvole dobijene na osnovu lažno prikazanog stanja na terenu.\nBranislav Borenović, poslanik PDP u Parlamentu BiH, koji je predložio inicijativu koju je parlament usvojio a Savjet ministara ignoriše, kaže da je nevjerovatno stalno produženje rokova valjanosti ponude. Nove informacije o upitnoj legalnosti objekta su dodatni razlog za preispitivanje odluke, kaže Borenović.\nUprava za indirektno oporezivanje godinama na računu ima oko 40 miliona za nabavku i opremanje poslovnih prostora u Banjaluci. Kao jedini ponuđač koji je mogao da ispuni uslove iz tendera javio se Grand trejd Mile Radišića ali sa ponudom od gotovo stotinu miliona maraka. Toliko novca ta uprava nema i čeka odobrenje Savjeta ministara na čelu sa Zoranom Tegeltijom.\nČESTI NAPADI NA MEDIJE Nezavisne novine bile pod velikim i dugotrajnim DDoS napadom\nLažna uzbuna u Integrinoj zgradi: Upalio se alarm, službenici izašli napolje


Sve popularinija online platforma za poručivanje domaćih poljoprivrednih proizvoda sa sjevera Crne Gore ove subote oprganizuje “Sjever.me. Promo day” u glavnom holu tržnog centra “Delta City” u Podgorici.\nCilj ovog događaja je da se stanovnici glavnog grada upoznaju sa projektom koji je ministarstvo poljoprivrede podržalo u 2019 godini. Sa ciljem da se omogući malim poljoprivredim proizvođačima sa sjevera da svoje proizvode promovišu, plasiraju I distribuiraju na teritoriji centralnog I južnog dijela Crne Gore.\nNarudžbom putem platforme sjever.me kupujete domaće proizvode, tako podržavate i jačate mala poljoprivredna gazdinstva i ekonomiju Crne Gore!\nProjekat realizuje NVO Multimedijal Montenegro iz Bijelog Polja koja okuplja kreativne I inovativne mlade. Koji žele da daju svoj doprinos ekonomskom osnaživanju malih poljoprivrednih proizvođača kroz obezbjeđen plasman njihovih zdravih I svježih poljoprivrednih proizvoda. Upotrebom savremenih kanala promocije I komunikacije.\nProjektom Domaća Web Platforma, sjever.me želimo da napravimo promjenu, ono što je realnost današnjeg života je sve veća potreba građana za zdravom ishranom, a sve manje vremena da joj se i posvetimo. Posebnu zahvalnost dugujemo menadžmentu tržnog centra “Delta City” koji je prepoznao značaj našeg doprinosa sveukupnom razvoju poljoprivrede na sjeveru, obezbjedio nam prostor I druge logističke I infrastrukturne kapacitete da se ove subote upoznamo sa svim građanima koji dobavljaju svježe I zdrave poljoprivredne proizvode putem sjever.me platforma, sa druge strane ovo je odlična prilika da kroz degustaciju predstavimo proizvode 50 poljoprivrenih proizvođača koji su našem sistemu.