Druga prolećna škola arheologije - "Arheologija statusa: Od Dunava do Jadrana" - TV, radio i internet Biser, Pozarevac\nDruga prolećna škola arheologije – “Arheologija statusa: Od Dunava do Jadrana”\nDruga prolećna škola arheologije – “Arheologija statusa: Od Dunava do Jadrana”, održava se od 1. do 6. aprila 2020. godine u Istraživačkoj stanici Petnica.\nDruga Prolećna škola predstavlja nastavak škole Arheološko nasleđe Podunavlja koja se održala u martu 2018. godine u Novom Sadu. Prva škola arheologije pokazala se kao svojevrstan pionirski projekat koji je na jednom mestu okupio mlade stručnjake sa brojnih Univerziteta iz celog regiona. Oni su imali prilike da se upoznaju sa najaktuelnijim temama i perspektivama u istraživanju arheološkog nasleđa Podunavlja. Ovim projektom načinjen je prvi i važan korak u umrežavanju mladih, razmeni znanja i iskustva u celom regionu. Imajući u vidu uspešnost ovog projekta, zadovoljstvo nam je da vas pozovemo na Drugu prolećnu školu arheologije!\nŠkola će se baviti problematizovanjem pitanja različitih vrsta društvenog pozicioniranja pojedinaca i grupa na osnovu arheoloških ostataka i saznanja. Arheološko bavljenje statusom stoga će podrazumevati razmatranje različitih aspekata prošlosti sa stanovišta arheologije i njenih subdisciplina (zooarheologije, bioantropologije) i srodnih nauka. Kroz Školu ćemo obrađivati neke od sledećih pitanja: autoritet, moć, uticaj ekonomski kapacitet i društveni položaj status i etnicitet pol, rod i statusni poredak profesija kao socijalna privilegija starosne kategorije i status religija u društvenom pozicioniranju društveni poredak i sahranjivanje reprodukcija i promena socijalne strukture status iz ugla arheološke građe.\nŠkolu organizuje Filozofski fakultet u Novom Sadu, Centar za istraživanje Dunavskog regiona (DAREC), Istraživačka stanica Petnica.\nJoš informacija o načinu prijave i rasporedu aktivnosti potražite na linku: https://www.facebook.com/520259305008218/posts/1028446620856148/?d=n


Vučić na severu pre 30 godina!\nSrpski telegraf pronašao je Aleksandra Vučića na naslovnoj strani sportskog nedeljnika Tempo od pre 30 godina!\nSadašnji predsednik Srbije, tada tek punoletni mladić, gledao je tog 17. aprila 1988. godine sa severne tribine Marakane, gde se okupljaju najvatreniji navijači crveno-belih, utakmicu 24. kola prvenstva Jugoslavije između Crvene zvezde i Slobode iz Tuzle. Na stadionu je, kako se može videti iz izveštaja s tog meča koji su Beograđani dobili 3:1, ukupno bilo 22.000 gledalaca.\n„DELIJA“ JOŠ NIJE BILO\nNavijačka grupa „Delije“ tada još nije bila formirana, a od rekvizita se na severnoj tribini mogu videti šalovi i poneka crveno-bela kapa. Vučić, međutim, na sebi nema Zvezdina obeležja, a obučen je u svetloplavu teksas jaknu, baš onakvu kakve su bile u modi tih godina.\nNa slici se vidi i da su navijači na ogradi tribine razvili transparent „Sad uprava nek navija“ jer je tih dana tinjao sukob najvatrenijih pristalica i uprave kluba sa Marakane. Navijači su, naime, dolazili na utakmice, ali nisu glasno bodrili tim niti su pevali navijačke pesme.\nA koliko je Vučić tada voleo fudbal i Zvezdu, svedoči i to što je fotografija napravljena na utakmici koja nije spadala u red derbija, kao one s Partizanom, Dinamom, Hajdukom…\nZanimljivo, tog dana se budući predsednik Srbije dvostruko radovao – njegov klub je pobedio Slobodu, a Zvezdin najveći rival Partizan pregažen je u Osijeku (1:4).\nU toj sezoni, inače jubilarnoj 60, Zvezda je osvojila 16. titulu državnog prvaka, sa 45 bodova na tabeli. Partizan je kao drugoplasirani imao bod manje, dok je treće mesto zauzeo mostarski Velež sa 42 boda.\nPredsednik Vučić nikada nije krio da navija za Crvenu zvezdu i da je odmalena išao na utakmice, strastveno navijao i bodrio crveno-bele.\n– Nikada nisam krio da navijam za Zvezdu. Navijač sam Zvezde, bio i ostao, nikada neću biti opozicija svom klubu, niti ću govoriti protiv njega – rekao je jednom prilikom.\nOn je i prošle godine, kad je primio grupu dece iz Rijeke, Kostajnice i zadarskog zaleđa, inače polaznike letnje škole „Sveti Sava“, napravio šalu sa njima na temu sporta. Sedmogodišnjeg Tina Popovića predsednik je pitao za koga navija, a on mu je kao iz topa rekao: „Za Rijeku.“\n– Razmisli da to bude neki malo veći klub od Rijeke, Dinama, Hajduka. Znači, ili Zvezda ili Partizan – našalio se predsednik Srbije.\nNa ovoj utakmici je napravljena fotografija\nCRVENA ZVEZDA – SLOBODA (TUZLA) 3:1 (1:0)\nSudija: Borislav Bezjak\nStrelci: Milojević u 24. Joksimović u 72. i Cvetković u 85. minutu za Crvenu Zvezdu, a Milošević u 77. minutu za Slobodu.\nSlične Teme:Aleksandar Vučić, Delije


Promocija solarnih kolektora u saradnji sa USAID 3E projektom\nProjekat „Solarne energija kao budućnost održivog razvoja“ u sklopu „Godine energetske efikasnosti u Kantonu Tuzla“ organizovao je promociju solarnih kolektora u saradnji sa USAID 3E projektom pod nazivom “Energetska efikasnost na našem jezeru”. Posjetiocima Panonskih jezera u Tuzli na praktičan način su predstavljene dobrobiti energetske efikasnosti i obnovljivi izvori energije. Naš projekat je tom prilikom predstavio radni model solarnog kolektora za toplu vodu, Centar za razvoj i podršku (CRP) Tuzla predstavio svoje modele fotonaponskih panela za dobijanje električne energije, “Solarna invalidska kolica” i “Solarni usmjerivač”. Također su predstavljeni i modeli sa “Prvog festivala obnovljivih izvora energije srednjih škola Kantona Tuzla” i to modeli hidroelektrana, vjetroelektrana, model pasivne kuće, kao i modeli vezani za LED tehnologiju. Članovi Studentskog energetskog kluba Tuzla su predstavili svoj projekat “Ledena kocka” kako bi građane upoznali sa prednostima izolacionih materijala.\nOrganizaciji promocije su se pridružili i naši proizvođači koji su izložili domaće solarne kolektore koje smo promovisali pod nazivom „domaći proizvod za domaće tržiste“. Izloženi solarni sistem je je bio spojen na tuš tako da su svi zainteresirani mogli praktično (tuširanjem) isprobati rad solarnog sistema. Također, svi zainteresirani su mogli pratiti proces zagrijavanja solarnih kolektora (brzina i temperatura). Pored tuširanja, prosjetioci su mogli probati i besplatni hot-dog napravljen u solarnom kuhalu, kao i hladna pića iz hladnjaka sa solarnim napajanjem.\nU cilju razvijanja svijesti za korištenje solarne energije na Panonskim jezerima je podijeljeno preko 2.000 edukativnih brošura i letaka. Uz podršku animatora koji je sve prisutne pozivao da isprobaju „topao tuš“, uspješno je izvršena prezentacija korištenja solarne energije i kvalitete domaćih solarnih sistema. Koliko je važno korištenje obnovljivih izvora, svjedoči i posjeta nekoliko medijskih kuća koje su objavile promociju pod nazivom “Energetska efikasnost na našem jezeru”.


Crnoj Gori je potrebna privreda koja može da izvozi\nANALITIČARI O EKONOMSKOM RAZVOJU NEZAVISNE DRŽAVE\nPoslije trogodišnjeg investicionog buma (koji su pratili dobri fiskalni i indikatori rasta), Crna Gora je kao i većina zemalja Evrope ušla u period duboke ekonomske krize\n97 pregleda\t9 komentar(a)\n22.05.2016. 14:36h Ažurirano: 22.05.2016. 14:36h\nProfesor na Ekonomskom fakultetu i bivši ministar za evropske integracije Gordana Đurović ocijenila je da je Crna Gora ostvarila dosta dobar razultat na ekonomskom planu, imajući u vidu ukupan kontekst u zemlji i na međunarodnoj ekonomskoj sceni, ali je trebalo poraditi malo više na rastu konkurentnosti i izvozu.\n“Uvijek možemo reći da je ekonomski rezultat mogao biti bolji, ali mislim da Crna Gora ima realnu, odnosno, ostvarivu razvojnu strategiju (turizam, energetika, revitalizacija industrije, poljoprivreda) i treba da angažuje sve svoje nacionalne resurse (ljudske, društvene, prirodne i ekonomske) da taj razvoj ostvari i da benefiti rasta i razvoja budu dostupni svim građanima”, naglasila je Đurović.\nOna je rekla da je poslije trogodišnjeg investicionog buma (koji su pratili dobri fiskalni i indikatori rasta), Crna Gora kao i većina zemalja Evrope ušla u period duboke ekonomske krize.\n“Sada opet idemo trasom postepenog ekonomskog oporavka i modelom rasta kojeg vode strane investicije. Prosječna realna stopa rasta BDP-a bila nam je 3,2 odsto u protekloj deceniji, a u narednom srednjem roku, uz očekivane investicije, može se kretati prosječno i do 4,5 odsto. Ako planirane investicije u srednjem roku budu realizovane, poboljšaćemo indikatore zaposlenosti i učiniti javne finansije održivim. Regionalno posmatrano, naš realni BDP per kapita, stopa rasta i priliv investicija predstavljaju najbolje indikatore u regionu. Pregovaramo u vezi sa članstvom u EU već četiri godine, a potpisali smo Protokol o prostupanju NATO-u. Imamo dobre političke i ekonomske odnose sa svim susjedima”, istakla je Đurović.\nOna smatra da u narednom periodu treba ojačati izvoz, regionalni razvoj i nivo zaposlenosti.\n“Dobar je model rasta koji se oslanja na strane investicije, ali smo trebali poraditi malo više na rastu konkurentnosti i izvozu, odnosno jačati i model rasta koji se bazira na konkurentnom izvozu. Pored rasta konkurentnosti, moramo više uraditi na ostvarivanju balansiranog regionalnog razvoja zemlje i demografskog očuvanja prostora. Registrovana zaposlenost mora biti veća, a širenjem poreske osnovice kroz redukciju neformalnog rada, stvara se prostor za rast zaposlenosti, posebno mladih, i to sve više u rastućem privatnom sektoru”, kazala je Đurović\nPrema njenim riječima, potrebno je sprovesti planirane strukturne reforme u oblasti podsticaja malih i srednjih preduzeća, preduzetništva, reformu obrazovanja na svim nivoima, kao i reformu zdravstva.\nPotrebno je i bolje upravljati javnim finansijama i ojačati državnu administraciju, posebno kroz elektronske servise građanima i smanjivanje svih vrsta barijera biznisu.\n"Sve navedeno u funkciji je rasta konkurentnosti, jer se moramo spremati za sve veće (EU) tržište", naglasila je Đurović.\nEkonomski analitičar Zarija Pejović za “Vijesti” je ocijenio da se za privredni rast u Crnoj Gori u proteklih 10 godina ne može reći da je bio inkluzivan.\n“Sa pet milijardi eura stranih direktnih investicija (SDI) koliko se slilo u proteklih 10 godina otvoreno je oko 9.000 radnih mjesta više u odnosu na 1989. godinu, kada je započeo proces tranzicije. Uz to, nepovoljno je promijenjena struktura zaposlenih jer je 1989. u javnom sektoru radilo 19,7 odsto, sada u javnom sektoru radi 60.000 ili 34 odsto od ukupno zaposlenih. Makedonija je, recimo, sa 2,6 milijardi eura investicija u protekloj deceniji značajno smanjila nezaposlenost. Investicije usmjerene u proizvodnju, Makedoniji su donijele nove tehnologije”, kazao je Pejović.\nOn je rekao da je očekivao da se na pravi način usmjeri energija mladih ljudi, koja se u postreferendumskom periodu „osjećala u zraku“, te da je danas, nažalost, skoro 40 odsto mladih nazaposleno.\nPejović ocjenjuje da je potrebno realizovati produktivnu saradnju između obrazovanja i privrede kako bi uticaj znanja na privredni rast bio veći.\n“Budžet Ministarstva prosvjete i obrazovanja je 2006. godine bio 75 miliona eura, a prošle 141 milion. Taj budžet je uvećan gotovo dvostruko, dok konstatujemo pad u kvalitetu obrazovanja. Budžet\nMinistarstva rada i socijalnog staranja je 2006. godine bio 42 miliona eura, dok je u 2014. godini ostvaren u iznosu od 71,3 miliona. Novac namijenjen socijalnom staranju je značajno uvećan, a siromaštvo je od početka krize veće za 100 odsto , sudeći prema nalazima MMF-a”, kazao je Pejović.\nOn je kazao da su plaćane garancije krupnom kapitalu, čime je omogućeno privatizovanje profita i socijalizacija gubitaka, dok se zaposleni pretvaraju u klasu bez stalnog posla sa malim platama, pri visokim egzistencijalnim troškovima.\n“Siromaštvo je posebno izraženo na sjeveru, poput siromaštva u afričkim zemljama, nerijetko sa potrošnjom od par eura dnevno. Potrebne su nam političke promjene koje će smjer politike okrenuti od personalnih ka opštedruštvenim interesima. Regionalno posmatrano, trenutak je za veću inicijativu EU u oblasti Zapadnog Balkana. Afirmisani ekonomisti pozivaju EU na veće investicije, koje bi mogle biti usmjerene u infrastrukturu regiona. Formiranje razvojnog fonda od 50 milijardi eura, promijenio bi „krvnu sliku“ regiona. Možda bi baš Crna Gora trebalo da bude organizator jedne ovakve regionalne inicijative, u pravcu brže inkluzije zapadnog Balkana. Smatram da lideri 'srednjeg puta' imaju kapacitet i kredibilitet da realizuju tu incijativu”, kazao je Pejović.\nAko se na narednim izborima ne artikulišu političke promjene, Pejović se plaši da će nagomilana socijalna frustracija izaći na ulicu, a nemile scene koje su nedavno bile u parlamentu mogu eskalirati na opasniji način.\nRadulović: Napretka ima, ali fali volje i odlučnosti za reforme\nEkonomski napredak Crne Gore je evidentan, a najlakše ga je predstaviti aktivnostima realizovanim po osnovu nacionalnih strategija, politika i mjera usvojenih s ciljem unapređenja poslovnog ambijenta, pružanja podrške razvoju preduzetništva i poslovanju privrednih subjekata”, kazala je generalni sekretar Unije poslodavaca Suzana Radulović.\nOna je navela da su sprovedene reforme dodatno uticale i na proces EU integracija, što je rezultiralo zvaničnim početkom pregovaračkog procesa sa EU u junu 2012. godine, i napretkom u ispunjavanju preuzetih obaveza.\n“Tripartitni socijalni dijalog, kao svojevrsni institut koji je prije deset godina za mnoge i u funkcionalnom, ali i terminološkom smislu bio nepoznanica, danas je prepoznat kao prvi preduslov uspješnih pregovaračkih procesa i postignutih dogovora predstavnika države, poslodavaca i radnika po svim pitanjima koja su od ekonomskog, socijalnog i šireg društvenog značaja. Iako sve navedeno upućuje na pozitivna dešavanja i promjene, ukupna ocjena za proteklih 10 godina ipak glasi: moglo se i trebalo uraditi mnogo više”, kazala je Radulović.\nProtekla decenija prošla je, kako je kazala, u znaku neizvjesnosti, nedosljednosti, sporosti, a često i manjku odlučnosti i čvrste volje kad je u pitanju eliminisanje biznis barijera i izgradnja konkuretne privrede, u cilju postizanje maksimalno ostvarivog, stabilnog rasta životnog standard za sve građane.\n“Biznis barijere na lokalnom i nacionalnom nivou i dalje su brojne, predstavnici privrede nisu uvijek uključeni u procese koji imaju za cilj kreiranje javnih politika i regulatornog okvira koji se odnosi na biznis ambijent i poslovanje privrednika, strateške privredne grane nemaju adekvatnu podršku i postaju svojevrsna marketinška a ne realna priča, uvozna zavisnost je visoka, izvoz se bazira na sirovinama i poluproizvodima dok je proizvodnja gotovih proizvoda na nivou koji ne prati očekivanja i potrebe. Sve upućuje na zaključak da reforme treba nastaviti, intenzivirati ih i planski sprovoditi, uz čvrsto partnerstvo javnog i privatnog sektora. Tek tada možemo govoriti o konkurentnosti, rastu zaposlenosti, kao i očekivanom razvoju CG ekonomije koja je proinvesticiono i izvozno orijentisana, navela je Radulović.\nSuzana RadulovićGordana ĐurovićIzvoz Crna GoraZarija Pejovićuvoz Crna Gora\n23.09. 06:30 h\t319\t55019\n23.09. 11:16 h\t397\t45779\n23.09. 07:52 h\t203\t37189\n23.09. 15:08 h\t69\t35702\n23.09. 07:00 h\t27\t31205\n23.09. 11:16 h\t77\t397


SARAJEVO, 8. februara (FENA) – Međunarodna rejting agencija Standard and Poor's (S&P) potvrdila je trenutni kreditni rejting Bosni i Hercegovini, „B“ sa stabilnim izgledima.\nU obrazloženju analitičara agencije „Standard and Poor's“ navodi se kako su političke napetosti u BiH posljedica najave Republike Srpske (RS) da se priprema za povlačenje iz nekoliko državnih institucija – saopćeno je iz Centralne banke BiH.\nU saopćenju se navodi da analitičari očekuju smanjenje tenzija, te da će političke strukture ostati uglavnom nepromijenjene u BiH. Trajna neizvjesnost, prema njihovoj ocjeni, mogla bi negativno uticati na rast, koji bi u 2022. godini iznosio 2,7 posto, dok je za 2021. godinu procijenjeni rast od 6,7 posto.\nPozitivna okolnost je da neto dug opće vlade BiH ostaje nizak, ispod 30 posto BDP-a, što daje prostor za djelovanje u fiskalnoj politici, čak i ako politički događaji budu uticali na kreditne linije međunarodnih finansijskih institucija – stoji u saopćenju.\nAnalitičari ističu da se „stabilni izgledi“ zasnivaju na balansu između negativnih rizika koji proizlaze iz složene i konfrontirajuće politike u BiH u sljedećih 12 mjeseci i s druge strane relativno jake ekonomske osnove, kao što su neto dug opće vlade, poboljšanje vanjske pozicije i otpornost bankarskog sektora.\nU izvještaju se navodi da je ekonomija BiH u 2021. godini imala koristi od snažnog izvoza, naročito prema EU, gdje je većina ključnih trgovinskih partnera BiH. Posebno dobar izvoz ostvaren je u oblasti mineralnih proizvoda, metala i drvoprerađivačkog sektora. Turizam se, također, oporavlja, pa je za devet mjeseci prošle godine dostigao nivo od oko 60 posto u odnosu na period prije pandemije. Međutim, puni uticaj političkih događanja još nije u potpunosti vidljiv u podacima, budući da su se političke nesuglasice intenzivirale pred kraj 2021. Također, rizik i dalje predstavlja pandemija koju je uzrokovao virus COVID-19 – navodi se u saopćenju.\nDodaje se da, u skladu sa cijenovnim trendovima u drugim zemljama, inflacija u BiH raste, te je prosječna inflacija u 2021. godini iznosila 2,0 posto nakon deflacije od 1,6 posto u 2020. godini.\nCijene hrane, energije i prijevoza ključni su pokretači inflacije. U 2022. godini analitičari očekuju inflaciju od 4,2 posto, dijelom i zbog efekata koji će se prenijeti iz 2021. godine. Ipak, dugoročno, ne očekuju veću inflaciju, te predviđaju da će indeks potrošačkih cijena (CPI) rasti umjereno do 2 posto -2,5 posto godišnje tokom perioda 2023.-2025.\nAranžman valutnog odbora u BiH, prema ocjeni analitičara, predstavlja važno ekonomsko sidro. Postojeće Upravno vijeće je nastavilo sa punim radom, te Standard and Poor's očekuje stabilno funkcionisanje Centralne banke u narednom periodu, bez obzira na trenutnu političku situaciju.\nPrema navodima analitičara S&P, kreditni rejting Bosne i Hercegovine može biti povećan ukoliko dođe do unapređenja na domaćoj političkoj sceni, uz veći nivo saglasnosti i manje konfrontacija, koji bi bili usmjereni na strukturne reforme i ekonomski rast.\nS druge strane, analitičari navode da do smanjenja kreditnog rejtinga može doći u slučaju dodatnog pogoršanja političke konfrontacije, što bi vjerovatno uticalo na postojeće mehanizme servisiranja duga i dovelo do izraženijih negativnih implikacija na formulisanje ekonomske politike i rast – saopćeno je iz CBBiH.


Budući vojnici moraju da ispunjavaju sledeće opšte uslove, kako bi uskoro obukli uniforme:\n- da nisu osuđivani na kaznu maloletničkog zatvora ili bezuslovno na kaznu zatvora zbog krivičnog dela;\n- da se protiv njih ne vodi krivični postupak zbog krivičnog dela za koje se goni po službenoj dužnosti;\n- da su zdravstveno sposobni za vojnu službu;\n- da nisu služili vojni rok sa oružjem i\n- da imaju mesto prebivališta na teritoriji Republike Srbije.\nNačelnik Generalštaba: Budućnost naše vojske je obavezni vojni rok\nPored opštih, kandidati za polaznike kursa za rezervne oficire moraju ispunjavati i sledeće uslove:\n- da imaju završene osnovne akademske studije odnosno osnovne strukovne studije od značaja za Vojsku Srbije;\n- da ispunjavaju uslove propisane za regrute koji se upućuju u posebne jedinice Vojske Srbije i\n- da su prošli bezbednosnu proveru.\nPrijava na konkurs podnosi se centru Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu, prema mestu prebivališta, a izabrani kandidati potpisuju ugovor sa Ministarstvom odbrane, kojim se uređuju međusobna prava i obaveze, koji obavezno sadrži početak i završetak dobrovoljnog služenja vojnog roka, uslove života i rada, novčana primanja, uslove prekida dobrovoljnog služenja vojnog roka i naknadu troškova u slučaju neopravdanog prekida dobrovoljnog služenja vojnog roka.


Beograd među deset najboljih evropskih gradova za odmor\nBritanski list Gardijan uvrstio je Beograd među deset najboljih alternativnih evropskih gradova za odmor\nIstičući da prestonica Srbije ima upečatljiv ambijent koji upotpunjuju arhitektonska zdanja i impresivni spomenici. Svojom istorijskom arhitekturom, prekrasnim pejzažima i kulturom, bez gužve, ovi šarmantni evropski gradovi su savršeni za beg krajem leta, početkom jeseni, navodi se u ovom listu. Gardijan navodi da je Beograd destinacija za odmor koja može da pruži najviše za najmanje novca.\nPrema njihovoj računici, ukupan trošak za posetu prestonici Srbije za dve noći za dvoje iznosi 149 funti, što je oko 165 evra, a u cenu je uključen smeštaj, hrana, piće, razgledanje i put po gradu, ali ne i let, a Gardijan ističe da je to za 12 odsto jeftinije od Krakova. Beograd možda nije najlepši grad Evrope, ali ima upečatljiv ambijent na ušću Dunava i Save, nekoliko arhitektonskih dragulja i impresivne spomenike, kao i najbolji noćni život na Balkanu, ocenjuje Gardijan. Pominje se i da je ovog leta ponovo otvoren Narodni muzej, za koji se navodi da pokriva ogroman spektar srpske istorije, od paleolita do umetnosti 20. veka.\nIstiče se i da je ulaz u muzej besplatan nedeljom, a da je zatvoren ponedeljkom. Gardijan navodi i da je krajem prošle godine ponovo otvoren Muzej savremene umestnosti u koji je ulaz besplatan sredom, dok je muzej zatvoren utorkom. A kada zasija sunce, Beograđani odlaze na Adu Ciganliju - „beogradsko more”, navodi se u ovom listu. Na ovom ostrvu, punom drveća, na južnoj obali Save nalazi se niz peščanih plaža, a mogu se upražnjavati i aktivnosti kao što su planinarenje i kajakaštvo. Vredno je, ocenjuje Gardijan, preći reku u slikovito predgrađe Zemun, koje je bilo poseban grad do 1934. godine, kako bi lutali njegovim vijugavim kaldrmama.\nU članku Gradijan preporučuje i restorane za odlazak na večeru i poziva posetioce da odu u Cetinjsku ulicu gde se nalaze barovi i klubovi. Među ostalim gradovima, na listi najboljih alternativnih evropskih destinacija za odmor su i crnogorska Podgorica, makedonski Ohrid, hrvatska Pula, kao i gradovi Katanija i Bari u Italiji, Kaunas u Litvaniji, Košice u Slovačkoj, Preveza u Grčkoj i Grenobl u Francuskoj.


PVC, vinil podovi, Futog :: Daibau.rs\nPVC, VINIL PODOVI, FUTOG\nTražim dobrog izvođača pvc podova: Sakupili i proverili smo izvođače pvc podova, koji rade u mestu Futog i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani izvođači pvc podova će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar izvođač pvc podova više\nIGOR STOJANOVIĆ PR POSTAVLJANJE PODNIH I ZIDNIH OBLOGA IS KVALITETAN RAD VETERNIK, Veternik\nZadovoljne stranke sa nama sarađuju za popločavanje preko 2 godina. Naša iskusna ekipa može da izvede manje i srednje narudžbe. Najviše poslujemo sa radovima za popločavanje. teracerstvo izvodi...\nIzrada krova Futog\nRestauracija drvenih prozora Futog\nMontaža nameštaja, kuhinje Futog\nPopločavanje dvorišta Futog


Ministar Šteta posjetio Gras: Cilj nam je da građani KS imaju kvalitetan javni prijevoz - Ilidza.ba I\nHome/Bosna i Hercegovina/Ministar Šteta posjetio Gras: Cilj nam je da građani KS imaju kvalitetan javni prijevoz\nMinistar saobraćaja Kantona Sarajevo Adnan Šteta posjetio je danas KJKP “Gras”, gdje je održao sastanak sa Upravom i Sindikatom preduzeća, kao i sa advokatom Elminom Plećanom, koji zastupa radnike “Gras”-a koji su tužili firmu po kolektivnom ugovoru.\nInformisan je i o problemima u funkcionisanju ovog preduzeća, prije svega o nedostatku vozila, nedovoljnoj pokrivenosti linija, kao i nedostatku goriva, preciznije nafte i plina, zbog čega mnoga vozila nisu operativna. Pored toga, razgovarano je i o sistematizaciji i optimalnoj organizacionoj strukturi preduzeća, čija izrada i primjena je u toku.\n“Dogovorili smo da već iduće sedmice održimo operativni sastanak na kojem će Uprava preduzeća iznijeti prijedloge o načinu rada i sistematizaciji sa jasnim parametrima i ciljevima. Sa advokatom Plećanom smo se dogovorili da iduće sedmice još jednom prođemo kroz sva otvorena pitanja, kako bi što prije krenuli u implementaciju svega što je do sada dogovoreno. Kao i u prvom mandatu, dat ćemo maksimum da stvorimo pretpostavke da ‘Gras’ u narednom periodu postane respektabilno preduzeće koje će mnogo kvalitetnije poslovati, nego što je to bio slučaj svih prethodnih godina. Cilj nam je da građanima Kantona Sarajevo imaju kvalitetan javni gradski prijevoz, kakav i zaslužuju”, rekao je, ovom prilikom, ministar Šteta.\nPodsjetili su i da će resorno ministarstvo u narednom periodu realizovati projekte rekonstrukcije tramvajske pruge, izgradnje tramvajske pruge do Hrasnice, nabavke novih trolejbusa i proširenja trolejbuske mreže do Vogošće.\nIzetbegović će na idućoj sjednici Predsjedništva SDA predložiti uvođenje povjereništava u Centru, Ilidži i Novom Sarajevu


Pet pobeda u Poljskoj\nBadminton savez Srbije | 28.03.2021.\nSrpski seniori “upisali” su pet pobeda u svom prvom učesću na inetrancionalnoj sceni u 2021. Na turniru Svetskog seniorskog kupa, Polish Open 2021, koji je uz učešće od gotovo 300 takmičara sa više kontinenata, od 25. do 28. marta 2021. održan u Gnieznu, Luka Milić se iz kvalifikacija probio u glavni žreb muškog singla. Pobedama nad Bugarinom Dimitarom Janakojevom (2:1), Brazilcem Jonatanaom Matijasem (2:0) Gasperom Krivecom (2:1), naš reprezentativac se plasirao 32 najbolja takmičara. U prvom kolu glavnog žreba, Milić je izgubio od sedmog nosioca, Finca Raula Musta (2:0).\nPoput Milića, i Sara Lončar, je uspela da “preživi” kvalifikacije ženskog singla. Pobedama nad Poljakinjom Joanom Podedvornjeksel (2:1) i Moldavkom Elenom Aleksandrom Diordiej (2:0) plasirala se u glavni žreb gde je u prvom kolu poražena od Pakistanke Mahor Šahzad (2:1). U prvom kolu mešovitog dubla Mihajlo Tomić i Anđela Vitman su izgubili od poljske kombinacije Maciej Matuš, Karolina Zubert (2:0), dok su Andrija Doder i Lončareva poraženi od Rusa RodionaKargajeva i Viktorije Vorobove (2:0). Na startu takmičenja u ženskom dublu bolje od Lončareve i Vitmanove bile su Finkinje Cetlin Krus i Helis Pajuste (2:0). U kvalifikacijama muškog dubla Doder i Tomić su poklekli u duelu sa švedskom kombinacijom Joel Hanson, Melker Z-Beksel (2:0).\n“Duga internacionalna pauza i super jak turnir su ipak dosta uticali na naše igrače, pa mogu da kažem da većina ipak nije uspela da pruži svoj apsolutni maksimum. Uprkos tome mislim da turnir na kraju možemo smatrati uspehom. U pojedinačnim konkurencijama smo ipak uspeli da pokažemo malo više, posebno Luka Milić, koji je podigao svoj potencijal posle ovog turnira na daleko viši nivo. U parskim konkurencijama, prvenstveno neiskustvo i trema su kumovali da naši super mladi takmičari izgube tesne završnice mečeva i time da ne ostvare mnogo mnogo bolje rezultate. Već na prvom sledećem turniru očekujem da će svi nedostaci biti otklonjeni i da će naši takmičari dobiti i ličnu i rezultatsku potvrdu kvaliteta srpskog badmintona”, kazao je glavni trener badminton reprezentacija Srbije, Milan Barbir, koji je uz pomoćnog trenera Nikolu Mijačića, predvodio naš tim s klupe u Poljskoj.\nVlada Republike Srbije – Ministarstvo omladine i sporta obezbeđivanjem neophodnih finansijskih sredstava u značajnoj meri je doprinelo učešću srpskih seniora na turniru u Poljskoj.


Rezultati pretrage za: priština\nKBC Priština sa sedištem u Gračanici prima 40 medicinskih sestara i tehničara\nPredstavnici ministarstva posetili porodice u Paviljonu ”E” u Prištini kojima preti iseljenje\nPredstavnici Ministarstva za zajednice i povratak posetili su danas porodice koje stanuju u Paviljonu "E", kojima zbog planirane izgradnje poslovnog prostora preti iseljenje.\nSrbi na Mitrovske zadušnice na groblju u Prištini\nNa pravoslavnom groblju u Prištini desetak Srba je obišlo je grobove svojih najmilijih, da upali sveće i oda počast povodom Mitrovskih zadušnica.\nU dvorište noćnog kluba "Šćiponja", na putu Priština-Uroševac, sinoć je bačena eksplozivna naprava, navodi "Kljan Kosova", prenosi "Kosovo onlajn".\nKaval i srpsko kolo čuvati od zaborava\nKaval kao jedan od drevnijih instrumenata na kojem je svirano uglavnom u Sirinićkoj župi na Kosovu i Metohiji značajan je deo nematerijalne baštine Srba na ovim prostorima a njegovo očuvanje veliki zadatak za nove generacije. Ansambl "Venac" pokrenuo je inicijativu da se kola sa KiM upišu na listu nematerijalne baštine.\nU vozilu ispred Kosovske obaveštajne agencije u Prištini pronađena ručna bomba\nRadonjić: Sve spremno za otvaranje 72. sezone\nNarodno pozorište „Priština“ sa sedištem u Gračanici ove godine proslavlja svoj 72. rođendan. Za godišnjicu otvaranja ove sezone, pripremili su izvođenje popularne predstave „Ženidba“ Nikolaja V. Gogolja koju je režirao Milan Karadžić.\nOdalović :Najveći deo dokumentacije Euleksa u rukama Prištine\nNajveći deo dokumentacije Euleksa u vezi sa nestalima na Kosovu i Metohiji, prema poslednjim infomacijama, sada se nalazi u rukama prištinskih institucija, kaže predsednik vladine Komisije za nestala lica Veljko Odalović i navodi da je značajno da se i u Vašingtonu i Briselu o ovoj temi u poslednje vreme razgovara.\nGogoljeva "Žendba" otvara pozorišnu sezonu 2020./21. Naarodnog pozorišta Priština\nU organizaciji Doma kulture „Gračanica“ i Narodnog pozorište u Prištini u četvrtak će, povodom obeležavanja Dana pozorišta i 72. godišnjice njegovog osnivanja biti izvedena Gogoljeva predstava „Ženidba“ u režiji Milana Karadžića, a u izvođenju članova Prištinskog pozorišta i Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu.\nNe pomaže ni Uefin presedan, Priština ostaje bez Evrope zbog koronavirusa\nFudbalski klub Priština gotovo izvesno će ostati bez kvalifikacija za Ligu Evrope, pošto je novim nalazima ustanovljeno prisustvo koronavirusa u ekipi. Kosovski klub trebalo je da odigra duel preliminarne faze kvalifikacija za drugo po jačini evropsko takmičenje, ali je on i drugi put odložen zbog zaraženih igrača.\nSaljihu: Utakmica sa Partizanom najbolje sećanje na Vokrija\nPrvu utakmicu u novoj sezoni Lige nacija reprezentacija Kosova odigraće 3. septembra protiv Moldavije na neutralnom terenu u italijanskom gradu Parmi, rekao je generalni sekretar Fudbalskog saveza Kosova Erol Saljihu za RTK2.\nEvropska unija zapretila je Kosovu da će njihovi odnosi biti ugroženi ako se predlog promene Zakona o Specijalnom sudu za zločine OVK nađe na dnevnom redu u kosovskom parlamentu. Zapad želi da se zločinci kazne kako bi se i sami ogradili od zlodela na Kosovu.\nKosovski vez prezentovan u SKC u Prištini\nU okviru projekta „Nematerijalno je bogatstvo “, koji se realizuje uz podršku Ministarstva kulutre i informisanja RS, u Srpskom kluturnom centru u Prištini odžana je prezentacija pod nazivom „Kosovski vez – nezaobilazni deo srpske nematerijalne kulturne baštine“.\nU Prištini počele nove mere zbog kovida-19, zabrana kretanja od 21 do 5 časova\nU Prištini se od sinoć primenjuje nova mera ograničenog kretanja građana od 21 do 5 sati ujutru, piše Reporteri.\nU Srpskom kulturnom centru u Prištini predstavljena knjiga "Mitovi srpske istorije"\nIzlaznost na teritoriji opštine Priština do 16 sati 31,42%\nKako saznaje RTV Gračanica do 16 časova, od ukupnog broja upisanih birača, glasalo je 3.295 građana, što je 31,42%.\nNa teritoriji opštine Priština do 14 časova glasalo 22, 83%\nKako saznaje RTV Gračanica do 14 časova, od ukupnog broja upisanih birača, glasalo je 2.394 građana, što je 22, 83%.\nGrubješić: Očekujem da Lajčak kaže kada će biti nastavljen dijalog\nSuzana Grubješić iz Centra za spoljnu politiku kaže za RTS da su odnosi Evropske unije i SAD na najnižoj granici od Drugog svetskog rata i da bi najgore bilo ako se budu vodila dva paralelna dijaloga Beograda i Prištine. Međutim, nada se da koordinacija može da se uspostavi "u hodu".\nGodfri i Dačić razočarani merama Prištine\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić i ambasador SAD Entoni Godfri izrazili su danas razočaranje odlukom Prištine vezanom za uvoz srpske robe, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova koje naglašava i očekivanje američkog ambasadora da će uskoro biti ukinute sve restirkcije, a dijalog nastavljen.\nHaljimi: Haos na prištinskim ulicama neizbežan\nPolitički analitičar Fisnik Haljimi ocenjuje da je situacija nakon odluke Ustavnog suda jasna, da će KiM dobiti vladu na čelu sa Avdulahom Hotijem iz DSK, ali napominje da se time neće razrešiti komplikovana politička situacija, jer, kako kaže, lider Samoopredeljenja Aljbin Kurti neće prihvatiti odluku suda.\nĐurić:Sukob velikih sila oko albanskih lidera u Prištini\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić izjavio je danas da nije iznenađenje to što SAD žele rešenje kosovskog problema i da imaju aktivnu ulogu u tome, ali da iznenađuje sa kakvom smelošću odlazeći kosovski premijer Aljbin Kurti i drugi albanski lideri u Prištini ''udaraju šamare američkoj diplomatiji''.\nKiM: Samo jedan novi slučaj KOVID-19\nNa teritoriji KiM registrovan je samo jedan novi slučaja koronavirusa, dok je izlečeno još 15 pacijenata, saopšteno je večeras iz Instituta za javno zdravlje u Prištini.\nUNICEF: Tihi protest za decu sa poteškoćama u razvoju\nKancelarija UNICEF-a na KiM postavila je 120 invalidskih kolica sa školskim torbama na Bulevaru Skenderbeg u Prištini kako bi se pozvalo na veće društveno uključivanje dece sa poteškoćama u razvoju i invaliditetom.\nFunkcioneri PO grada Priština odrekli se novčane pomoći od 100 evra\nPredsednik i članovi Privremenog organa grada Prištine, načelnici gradskih uprava, direktori javnih preduueća i ustanova i direktori osnovnih i srednjih škola na teritoriji grada Prištine, odrekli su se jednokratne novčane pomoći od 100 evra, koju Vlada Republike Srbije daje punoletnim građanima, kako bi se ublažile posledice izazvane epidemijom virusa KOVID -19.\nPovređena jedna osoba u požaru u Prištini\nJedna osoba povređena je danas u požaru koji je zahvatio jedan stan u Prištini, javila je Koha.\nNa Infektivnoj klinici u Prištini 33 pacijenta\nNa Klinici za infektivne bolesti u Prištini trenutno se leče 33 osobe obolelele od koronavirusa, saopšteno je sa te klinike.\nAhmeti: Dijalog sa Beogradom srušio je poslednje dve vlade\nBez ujedinjenja političkih stranaka na KiM ne može biti sporazuma sa Beogradom ili njegove primene, a dijalog je pitanje koje je srušilo poslednje dve vlade, izjavio je gradonačelnik Prištine Špend Ahmeti, piše Koha.\nVučić: Očekujte velike potrese u Prištini, tamo je legitimitet na klackalici\nOčekujte velike potrese u Prištini, tamo je legitimitet na klackalici, rekao je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić gostujući u emisji OKO Javnog medijskog servisa Srbije.\nPriština u karantinu\nNakon potvrde Nacionalnog instituta za javno zdravstvo da su danas na KiM potvrđena 27 nova slučaja infekcije koronavirusom, od kojih su 20 slučajeva u Prištini, ministar zdravstva Arben Vitia u konsultaciji sa predsednikom opštine Priština Špendom Ahmetijem doneo je odluku o proglašenju Prištine za zonu pod karantinom.\nU Prištini umrla još jedna osoba od korona virusa\nJoš jedna osoba umrla je od korona virusa u Prištini, saopšteno je iz Kliničko bolničkog centra u tom gradu.\nPriština:13 zdravstvenih radnika izolovano\nTrinaest zdravstvernih radnika Hitne medicinske pomoći u Prištini je u samoizolaciji, nakon što je utvrđeno da su bili u kontaktu sa osobom koja je rano jutros preminula od posledica zaraze korona virusom.\nĐurić: Opasno je što u vreme pandemije u Prištini vlada politički haos\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić naglasio je da na Kosovu u vremenu opasnosti od koronavirusa postoji i drugi problem - što su insitucije u Prištini u drugi plan bacile pripremu za pandemiju i sada se bave borbom za to ko će da bude biti premijer.\nIz Holandije stigla medicinska pomoć za Infektivnu kliniku u Prištini\nDa bi ublažila hitne potrebe zdravstvenih ustanova na Kosovu koje su suočene sa pandemijom koronavirusa, Ambasada Kosova u Holandiji organizovala je i prikupila medicinski materijal, koji će danas biti uručen Univerzitetskom kliničkom centru u Prištini.\nKurti: Građani da se pridržavaju mera i ne paniče\nPremijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti i ministar zdravstva Arben Vitija potvrdili su na vanrednoj konferenciji za novinare da su na Kosovu registrovana prva dva slučaja koronavirusa.\n8:49 Novembar 30, 2020


Srbija čeka veliku regionalnu pobedu: Bor na putu kineske globalizacije (video) - 02.02.2018, Sputnik Srbija\nProjekat izgradnje kanala Dunav–Morava–Vardar, ukoliko bi bio realizovan, bio bi velika regionalna pobeda na planu infrastrukturnih projekata Kine, smatra... 02.02.2018, Sputnik Srbija\nElementarna logika nalaže da se Kinezima ponudi koncesija na ako treba i 99 godina, jer bi taj kanal trajno preporodio Srbiju i obezbedio je i teritorijalno sigurnom u narednih najmanje 100 godina. Trajno bi se rešilo pitanje poplava u celoj Srbiji počev od Banata koje nam pravi Karpatski sliv, rešilo bi se pitanje i navodnjavanja u celoj Srbiji, a o turističkom potencijalu, hidropotencijalu, energetskom potencijalu da ne govorim. Na ovome bi se moralo raditi intenzivno i da se što pre krene u realizaciju i Kinezi su sposobni da to i urade. Povezivanjem s Rusijom i Nr Kinom trajno rešavamo bezbednosno i teritorijalno pitanj tj probleme. Bilo Ruska bilo Kineska kompanija treba da preuzme Bor, a naravno da bi država trebala da pregovara i sa Rusijom i NR kinom oko preuzimanja rudnika i svega ostalog na teritoriji Kosova i Metohije i da država Srbija zarži 30% do 50% prihoda. Ovako nemamo ništa. Kanal Dunav Morava Vardar Egejsko more je fantastičan a pogotovo prevodnica kod Vranja. Na svu sreću profesor Bačević je na vreme sve pripremio i odradio, ostalo je samo da politički vrh preseče i da se krene u realizaciju bez obzira na protivljenje EU, jer EU je bila i za Južni tok ali samo ako zaobiđe Srbiju što jasno govori da mi trebamo da gledamo naše interese, jer interesi zapada i EU su satiranje i uništenje Srbije a da njeni građani ostanu trajno robovsko logoraška radna snaga.\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, srbija, kina, rtb bor\n14:21 02.02.2018 (Osveženo: 14:36 02.02.2018)\nCC BY 2.0 / Fif' / RTB Bor\nProjekat izgradnje kanala Dunav–Morava–Vardar, ukoliko bi bio realizovan, bio bi velika regionalna pobeda na planu infrastrukturnih projekata Kine, smatra direktorka Kineskog centra pri Megatrend univerzitetu dr Katarina Zakić. Napominje ipak da, baš kao i u svim kineskim projektima, tu ništa ne ide brzo.\nIdeja o kanalu koji bi spojio Dunav i Egejsko more postoji 114 godina, a 2013. kineska kompanija „Čajna gedžuba korporejšen“ uradila je studiju koja pokazuje da bi to bilo isplativo.\nDa priča o tom projektu nije stavljena ad akta potvrdio je i predsednik Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Rusijom i Kinom Tomislav Nikolić, koji je ovih dana boravio u Kini. Prema rečima Katarine Zakić, u pitanju je veoma zamašan infrastrukturni projekat koji ne bi bilo lako realizovati i za koji bi bile potrebne godine.\n24 Januar 2018, 09:07\n„Kada je ova inicijativa predstavljena u početku, čini se da je to bio usamljeni projekat Srbije, ali ovih dana vidimo neke pomake: interesovanje su iskazali i u Makedoniji i u Grčkoj. Za same Kineze bi to bio složen i te kako izazovan projekat koji bi podrazumevao veliko angažovanje njihovih i naših stručnjaka. Predstavljao bi i neku vrstu regionalne pobede u smislu infrastrukturnih projekata koji bi se ovde finansirali. Dobiti bi bile ogromne, samo treba pažljivo izanalizirati koliko bi to opteretilo naš budžet“, kaže Zakićeva u emisiji „Sputnjik intervju“.\n© Sputnik / Radoje PantovićDirektorka Kineskog centra pri Megatrend univerzitetu dr Katarina Zakić.\nDirektorka Kineskog centra pri Megatrend univerzitetu dr Katarina Zakić.\nAktuelnije je, kaže, pitanje Rudarsko-topioničarskog basena Bor, gde su kineske kompanije prava adresa jer imaju fantastične reference. Ističe da bi Borskim rudnicima ulazak Kineza mnogo značio, a podseća i da je predsednik Aleksandar Vučić u više navrata govorio upravo o tome da bi nama najviše odgovaralo da za Bor nađemo kineskog partnera.\nZakićeva podseća da je više kineskih državnih delegacija i kompanija dolazilo u Bor, među njima i kompanija „Ceđin majning“, koja se poslednjih dana pominje kao najizgledniji kandidat. Reč je o gigantu sa sedištem u provinciji Fuđen i sa odličnom poslovnom biografijom: kompanija ima treći po veličini rudnik zlata u državnom vlasništvu, a zapošljava više od 21.000 ljudi.\n„Sve su to impresivni podaci i to samo znači da smo išli na razgovore na pravo mesto. Ostale kineske kompanije koje su dolazile direktno u posetu Boru su takođe imale fantastične reference. Bitno je da među svim tim potencijalnim partnerima nađemo nekog ko je stvarno voljan da uloži. Pritom, ne očekujmo uopšte da to ide brzo — to je jedno od osnovnih pravila poslovne kulture sa Kinom“, objašnjava Zakićeva.\nOna naglašava da je primetna ekspanzija kineskih rudarskih kompanija u svetu.\n„To je deo takozvane ’going global policy‘, što je kineska vlada usvojila 2005. godine. Ta politika kaže da kineska privreda ne može da opstane takva kakva jeste ako ne ide uzlaznom fazom, ako ne krene da investira u inostranstvo. Kineska vlada je išla polako, korak po korak. U početnoj fazi kineske državne kompanije su dobile apsolutno svu moguću podršku vlade da otvaraju predstavništva u inostranstvu, među njima i rudarska industrija. To je razlog zašto su kineske kompanije u oblasti rudarstva napredovale, odnosno krenule osvajanje tržišta širom sveta, kupovinom rudnika, ne samo na teritoriji Azije, nego i na teritoriji Afrike, a evo sada dolaze i na teritoriju Evrope“, ističe naša sagovornica.\nOna skreće pažnju i na to da se kineska vlada mnogo trudi da u državnim rudarskim kompanijama podigne nivo produktivnosti, spremnosti, tehničke bezbednosti i bezbednosti na radu, kao i da se jako puno novca ulaže u istraživanje i razvoj. „Verujem da bi dolaskom kineskog strateškog partnera ’Bor‘ podigao tehničke standarde proizvodnje, dobio ’nouhau‘ i da bi time počeo oporavak i podizanje produktivnosti ovog rudarskog basena“, kaže Zakićeva.\nVažan momenat za ekonomsku saradnju sa Kinom je, ističe ona, politička podrška državnog vrha i dobri odnosi među rukovodstvima.\n„U Kini se ništa ne može bez političke podrške, a to se može i opravdati za zemlju sa preko milijardu i 300 miliona stanovnika. Mora da postoji određeni red, razvoj i planiranje. Kina je poznata po takozvanim ’petogodišnjim planovima‘ razvoja, gde se se tačno zna u kom periodu, koji deo kineske ekonomije će se razvijati, koji regionalni deo Kine će se razvijati tako da je jako dobro da smo napravili bazičnu podlogu, koja podrazumeva dobre političke odnose. Na osnovu njih gradimo i ovaj ekonomski deo“, kaže naša sagovornica, dodajući da s druge strane kroz jačanje ekonomskog uticaja Kina jača i politički uticaj.\nDeo te strategije je i projekat „Pojas i put“ ili, kako ga zovu, Novi put svile u kom je i Srbija dobila svoje mesto.\n„Regionalni centar za infrastrukturne projekte formata 16 plus 1 je upravo Srbija, koja je tako na izvestan način zadužena za celu istočnu Evropu. U tom smislu ne čudi podatak o toliko infrastrukturnih projekata u Srbiji koji se realizuju uz kinesku pomoć i kredite koje su nam Kinezi dali“, konstatuje Katarina Zakić, napominjući da nismo dovoljno svesni značaja izgradnje brze pruge od Beograda do Budimpešte.\nNa pitanje da li Evropskoj uniji smeta saradnja Srbije sa Kinom, Zakićeva kaže da je Srbija samo jedan od zemalja kojima se to spočitava.\n„To je opšte mesto koje podrazumeva da Evropska unija i dalje mora biti glavna, konkretno na Balkanu. Je l‘ hoćete da budete naša članica? Imate proces pridruživanja, imate pravila koje morate da poštujete. Tačno je da nam Evropska unija daje i dalje finansijsku pomoć, da ne bude da smo nezahvalni, ali svaka zemlja mora da vodi računa o svojim nacionalnim interesima. U redu je priključiti se Evropskoj uniji, ali ako imamo bolje poslovne ponude od drugih, ne vidim u čemu je problem“, izričita je naša sagovornica.\nOna podseća i da same evropske zemlje sarađuju odlično sa Kinom kad im to odgovara i navodi primer Nemačke.\n„U nemačkim medijima poslednjih godinu dana bila je velika fama zašto u tolikoj meri dolaze kineske kompanije, zašto kupuju domaće velike nacionalne kompanije i dokle će to nemačka vlada da dopušta. A u jednom trenutku shvatite da je ogroman broj nemačkih kompanija stvarno prodat Kinezima, da one i dalje fantastično rade i da Kinezi uopšte nisu menjali nemački menadžment. Oni hoće da naprave akvizicije, hoće da imaju transfer znanja, a imaju viška sredstava i zašto ga ne bi plasirali. Jeste ironija sudbine kad vam kineski predsednik Si Đinping u Davosu prošle godine objašnjava zašto je globalizacija dobra i zašto treba da se nastavi, a sa druge strane imate američkog predsednika Donalda Trampa sa svom političkom terminologijom koju ima“, primećuje Zakićeva. Drugim rečima, tradicionalna globalizacija je u krizi, ali je kineska globalizacija u ekspanziji.\n2 Februar 2018, 16:39


LIDER SNSD Milorad Dodik izjavio je dana su Banjaluci opted sednicu Predsedništva SNSD da će danas promovisati program „Samostalna Republika Srpska u okviru BiH“.\n- To znači da radimo na tome da RS vratimo ovlaštenja koja ima po Dejtonu. Dogovorili smo se da raspravu o tome obavimo danas na Predsedništvu stranke, kako bismo do kraja mjeseca zakazali sednicu Glavnog odbora stranke. Na dnevnom redu je i Informacija o kršenju Ustava BiH i procedure na kojima mislimo da te nadležnosti vraćamo. Za razliku od opozicije, mi se bavimo ozbiljnim temama - rekao je Dodik.\nOn je rekao da će se krajem meseca i početkom idućeg, na sednici Skupštine razmatrati celovit plan koji ide za tim da se odbije bilo kakvo antidejtonsko ponašanje.\n– Odbacujemo mogućnost da se zakonom menja Ustav BiH. Ustav BiH ostaje nepromenjen, osim u vezi sa Distriktom Brčko. U našem planu nije razbijanje teritiorijalnog integriteta BiH, ali jeste vraćanje suvereniteta RS koju je ona dobila Dejtonom – kaže Milorad Dodik.\n- Naš plan podrazumijeva da povučemo saglasnost za formiranje Oružanih snaga BiH. Povući ćemo našu saglasnost i sa odluke koja je isto tako isforsirana od međunarodne zajednice, da se VSTS ukine u RS i prenese na nivo BiH. Danas je to osnovni mehanizam za „sređivanje stanja“ u BiH. Treća stvar je povlačenje naše saglasnosti sa indirektnih poreza. Ništa neće ići preko noći, biće prelazni rok za određene stvari. Od ovog nema odustajanja. Proglasićemo ništavnim zakone o Sudu i Tužilaštvu BiH u RS. To ćemo uraditi sa SIPA i Obaveštajnom službom BiH. Obaveštajnu službu ćemo formirati odmah, a SIPA dati rok da napusti RS. Ako to ne učini, primerenim merama ćemo to učiniti. Ovo je samo jačanje dejtonske pozicije RS. Ovo je trenutak da se vratimo kući - rekao je Dodik.\nMilorad Dodik Republika Srpska SNSD Bosna i Hercegovina\nREPUBLIKA Srpska ide u smeru samostalnosti u okviru "dejtonske BiH" i od toga neće odustati. Krajem meseca sledi proglašavanje ništavnim Zakona o Sudu i Tužilaštvu, kao i saglasnosti za formiranje Oružanih snaga BiH i Visokog sudskog i tužilačkog saveta i Uprave za indirektno oporezivanje. Na teritoriji Republike Srpske nema šta da traži ni Agencija za istragu i zaštitu (SIPA), Obaveštajno-bezbednosna agencija, niti pravosuđe BiH.\nSRPSKI član Predsedništva BiH Milorad Dodik rekao je danas da neodgovorno i nezakonito ponašanje ministra odbrane u Savetu ministara Sifeta Podžića apsolutno jasno pokazuje da nijedno srpsko pravo i interes u BiH neće biti uvaženi.\nSRPSKI član predsedništva BiH Milorad Dodik na konferenciji za medije u Banjaluci pokazao je stenogram razgovora sa zamenikom pomoćnika državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država, zaduženim za zapadni Balkan, Gabrijelom Eskobarom.


Evropska komisija objavila ugovor sa Astra Zeneka\nTanjug 29. januara 2021. 12:49\nBRISEL, 29. januara ( Tanjug) – Evropska komisija objavila je danas ugovor o nabavci vakcina potpisan sa kompanijom Astra Zeneka 27. avgusta.\nU Komisiji konstatuju da ugovor predstavlja ”čvrstu obavezu” kompanije da isporuči doze po planu bez obzira na status upotrebne dozvole za vakcinu u trenutku potpisivanja ugovora.\n”Za nas se uopšte ne dovodi u pitanje šta je precizirano ugovorom”, kažu u Komisiji.\nPortparol EK Erik Mamer ponavlja da je ugovor bi potpisanu unapred, pre davanja ”zelenog svetla” za vakcine Astra Zeneka i da se ugovorom precizira da isporuke neće biti ukoliko se odobrenje Evropske agencije za lekove ne dobije.\n”Istovremno, postoji i klauzula koja podrazumeva da kompanija proizvede doze pre autorizacije akko bi bila u mogućnosti da ispoštuje plan isporuke čim i ako dobije potrebno zeleno svetlo”, kaže Mamar.\nUgovor koji je objavljen sadrži redigovane delove koji se odnose na poverljive informacije, kao što su detalji računa, a u EK navode da se ugovorom pominju i fabrike Astar Zeneke u Velikoj Britaniji za koje je bilo ”dogovoreno da doprinesu isporuci doza za EU”.


Na koje načine možete firmu iz Srbije “preseliti” u drugu zemlju? | Biznis.rs\n15.4.2022 10:25 Autor: Ljiljana Begović 2\nIako smo u jednom od najgorih perioda za svetsku i regionalnu ekonomiju, privrednici nalaze razne načine da svoj biznis očuvaju. Jedan od njih je...\nIako smo u jednom od najgorih perioda za svetsku i regionalnu ekonomiju, privrednici nalaze razne načine da svoj biznis očuvaju. Jedan od njih je i preseljenje firme u drugu zemlju.\nDragoljub Rajić iz Mreže za poslovnu podršku kaže da postoje različite procedure otvaranja preduzeća, u zavisnosti od zemlje.\n“Ako hoćete da preselite preduzeće to nije moguće uraditi bukvalno, jer je firma kao entitet zasebna u svakoj državi. Gde god da biste je registrovali ona bi bila posebno preduzeće, osim u slučaju da postoje neki specijalni ugovori između država koji to omogućavaju. Tada je uglavnom reč o sistemu jedne firme i takozvanih “ćerki firmi”. To postoji u zemljama EU, ali pošto mi nismo u Evropskoj uniji svako osnovano preduzeće u Srbiji koje se prebaci u neku drugu zemlju biće zasebna firma. Može da ima isto ime, iste osnivače, ali generalno to je uvek posebna firma”, objašnjava Rajić u razgovoru za Biznis.rs.\nDa bi osnovali preduzeće u nekoj drugoj zemlji morate dobro da se informišete o tamošnjem zakonodavstvu, zakonima o privrednim društvima ili kakav je company law te zemlje, kao i o uslovima pod kojima možete osnovati firmu u određenoj zemlji, jer se kriterijumi razlikuju od države do države.\nAko, na primer, hoćete da osnujete firmu u Nemačkoj, tamo morate imati najmanje jednu zaposlenu osobu koja je građanin Nemačke ili ima tzv. dužu boravišnu radnu dozvolu da može da bude prisutna na toj teritoriji. Takođe, ta osoba mora da bude zaposlena ili vezana za tu firmu, jer u Nemačkoj ne postoji mogućnost da imate firmu bez ijednog zaposlenog.\n“U nekim drugim državama pravila su naravno različita. Negde možete imati firmu bez ijednog zaposlenog, sve zavisi šta propisuju zakoni. Ali u većini zemalja potrebno je da imate osnivački akt ili statut kompanije, da imate osnivački list, otvoren bankovni račun. Takođe, morate ostaviti lične podtake osobe na koju će firma biti osnovana. To važi za većinu zemalja u Evropi, a slično je i za otvaranje firme u Sjedinjenim Američkim Državama”, kaže Dragoljub Rajić.\nOn dodaje da u SAD i stranac može da osnuje firmu, ali mora da ima sve podatke iz pasoša, kao i da prođe sve sigurnosne provere, odnosno da firma ne služi za pranje novca, terorizam ili nešto slično.\n“Oni imaju još neke dodatne sigurnosne provere nakon terorističkog napada 11. septembra 2001. godine. To je malo pooštreno, ali što se tiče dokumentacije osnivanje kompanije nije komplikovano”, navodi Rajić.\nNa pitanje da li iz Srbije može da se osnuje firma u SAD, naš sagovornik kaže da je moguće ukoliko postoji osoba koje ima američko državljanstvo i koja će garantovati za vas.\nKada je reč o zemljama u regionu i Evropi, pravila se razlikuju.\nU Srbiji, na primer, ako stranac hoće da osnuje firmu mora da bude lično prisutan, što je dosta otežavajuća okolnost pri registraciji firme.\n“U većini zemalja EU to pravilo da morate biti lično prisutni ne postoji, ali morate da overite izjavu kod notara i onda je dostavite, ako ste zvanični osnivač firme”, ističe Dragoljub Rajić.\nKazne do pet godina zatvora za prikrivanje stvarnih vlasnika preduzeća\nKako osnovati firmu u Slovačkoj, Mađarskoj i Poljskoj?\nKada je reč o poslovanju u zemljama regiona treba imati na umu i da za neke delatnosti postoje posebni uslovi.\n„Generalno nema nekih specifičnosti, ali se posebni uslovi mogu utvrđivati ukoliko će društvo obavljati neku specifičnu delatnost za koju je potrebna saglasnost nekog od nadležnih tela Republike Hrvatske, npr. posredovanje pri zapošljavanju, bilo koja delatnost koja uključuje rukovanje opasnim sredstvima, koje su u vezi sa zdravstvom, uz zdravstvo i slično. Takođe, ono što je bitno naglasiti, jeste da društvo ne može imati reč ‘Hrvatska’ u svom nazivu ukoliko pre toga ne dobije saglasnost nadležnog ministarstva“ zaključuje naš sagovornik.\nEU KOMPANIJE PREDUZEĆA SRBIJA\nU nemackoj ne moze biti firma a da nema nijednog zaposlenog.. Pa bas se cudim\nPrica se pricada Rusi dolaze


BMW 2020 Alpina B7 xDrive uskoro stiže - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\nNova Alpina B7 trebalo bi da izađe na jesen ove godine, što znači da će ljubitelji BMW vozila dobiti još jednu prvoklasnu i luksuznu limuzinu koja će im ostvariti sve snove. Što se tiče zvaničnih podataka koji su vezani za ovaj automobil, B7 Alpina će sadržati snažni 4.4 litarski V8 Twin-Turbo motor koji će razvijati oko 600 konjskih snaga i koji će omogućavati vrlo impresivne performanse.\nIz BMW kompanije tvrde da će novi model razvijati brzinu od 0 do 100 km/h za 3.5 sekundi, dok će maksimalna brzina biti ograničena na 330 km/h, što znači da ćete u ovoj limuzini moći da uživate u pravoj BMW snazi.\nŠto se tiče dizajna, očekuje se da će ovaj BMW biti sličan trenutnoj seriji 7, ali da će imati dosta unapređena, naročito u enterijeru koji će biti luksuzniji, prostraniji i koji će posedovati i dodatne opcije i funkcije.\nEksterijer će krasiti Alpina branici, farovi, spojleri i usisnici za vazduh koji će samom automobilu dati mnogo lepši i privlačniji izgled.\nCena ovog automobila je takođe otkrivena i iznosi 141.700 dolara, što znači da će samo oni sa vrlo dubokim džepom moći da priušte ovo nemačko čudo.


Demonstranti se popeli na kran u Vašingtonu\nGrupa demonstranata popela se danas na kran jednog gradilišta u centru Vašingtona, koje je nekoliko blokova udaljeno od Bele kuće, i pozvali na otpor protiv novog predsednika SAD Donalda Trampa, saopštila je globalna organizacija Grinpis.\nGrinpis oštetio jedno od najpoznatijih arheoloških nalazišta\nPeruanska vlada planira podizanje optužnice protiv aktivista Grinpisa koji su (možda i trajno) oštetili sveto peruansko mesto pod zaštitom UNESCO-a, Naska linije.\nMisteriozne letelice nad francuskim nuklearnim centralama\nJednu francusku nuklearnu elektranu je ponovo nadletala nepoznata letelica što je već 19. put od kada je to počelo 19. oktobra, objavljeno je na sajtu Centrale Bužej, u središnjem delu Francuske.\nAktivisti "Grinpisa" izbacili ugalj ispred Jelisejske palate\nAktivisti organizacije za zaštitu životne sredine "Grinpis" istovarili su rano jutros kamion pun uglja na ulazu u predsedničku palatu u Parizu samo nekoliko sati uoči dolaska nemačke kancelarke Angele Merkel.\nOslobođeni aktivisti Grinpisa napustili Rusiju\nSvih 30 aktivista Grinpisa, koji su dva meseca bili u ruskom pritvoru zbog protesta oko eksploatacije nafte u pojasu Arktika, pušteni su danas u okviru amnestije predsednika Rusije Vladimira Putina.


Za pčelare izdvojeno čak 3 miliona dinara\nDatum: 03.07.2017. Izvor: Novosti\nZrenjanin podstiče razvoj pčelarstva u Srednjem Banatu i povećava sredstava namenjana medarima. Proizvođači prvi put dobili su subvencije i za pčele i to svakom po 100.000 dinara. Gradska uprava pomoći će razvoj pčelarstva i unaprediti proizvodnju meda sa tri miliona dinara ove godine na području Zrenjanina.\nGradonačelnik Čedomir Janjić potpisao je ugovore sa 30 pčelara, kojima je pojedinačno odobrena subvencija od po 100.000 dinara za nabavku novih pčelinjih društava i košnica. Uz obavezu da za tri godine vrati gradu pet košnica.\n„Iznenađeni smo zainteresovanošću pčelara po konkursu koji smo raspisali. Uspeli smo da realizujemo i potpišemo 30 ugovora, ali je očigledno da ćemo neka sredstva morati da obezbedimo i nadalje, jer je na našoj teritoriji pčelarstvo u ekspanziji“, iznosi Janjić.\nPoslednjih godina republika i pokrajina povećavaju iznose, koje izdvajaju za razvoj pčelarstva, a među retkim lokalnim samoupravama, koje iz svojih budžeta podstiču razvoj specifične agrarne delatnosti našao se i Zrenjanin.\nTo posebno pozdravljaju u Savezu pčelarskih organizacija Vojvodine (SPOV), čija društva širom pokrajine imaju oko 2.300 registrovanih pčelara. Iako su od poslednje četiri godine bile nepovoljne za razvoj pčelarstva, u Savezu ističu da ohrabruje što je broj zainteresovanih u porastu.\n„Lepo je što je Zrenjanin prepoznao značaj ove proizvodnje i izdvojio sredstva da bi pčelari poboljšali aktivnost i uvećali broj košnica. Nadam se da će akcija zaživeti i u narednom periodu pomoć biti još veća“, izjavio je Radomir Vlačo, predsednik SPOV-a.\nPčelari iz grada na Begeju ističu da im je novac dobrodošao i veruju da će moći da prošire proizvodnju. Do sada su dobijali samo subvencije, koje država daje po košnici, a sada su prvi put u prilici da uz pomoć grada nabave opremu i pčele.


ALEKSANDAR VUČIĆ: "Bićemo prvi u Evropi" | DNEVNE\nALEKSANDAR VUČIĆ: “Bićemo prvi u Evropi”\n“Ove godine bićemo prvi. Za to su zaslužni građani, koji su 2014/15/16. prolazili kroz teške mere”, rekao je Vučić.\nOn je dodao da je Srbija u poslednjih nekoliko godina bila među prvih pet zemalja po stopi rasta.\nPredsednik je rekao da je Srbija ekonomski, ovu krizu dočekala čvrsto na nogama, da ćemo nastaviti tim tempom, i biti i jedna od najboljih zemalja u celom svetu.\nNaveo je da prve procene pokazuju da će Francuska u prvom kvartalu zabeležiti minus 5,2 odsto rasta, Španija minus 4,1 odsto, Italija minus 4,8 odsto, a Srbija plus pet odsto rasta.\nKako je rekao, ukoliko bismo uspeli da sačuvamo zemlju od eventualnog novog talasa epidemije, ako se svi budu ponašali ozbiljno i odgovorno, sigurno nećemo imati negativan rast ove godine, što će, kaže, biti garancija da ćemo biti najuspešniji u celoj Evropi.\n“Strukturno dobro stojimo i sa svim ekonomskim merama, verujem da ćemo mnogo moći da uradimo”, rekao je Vučić.\nDodao je da veruje da Srbija i drugi kvartal može da završi bez minusa, ili sa minimalnim minusom u privrednom rastu, iako su, podsetio je, procene išle i na minus sedam ili minus osam odsto.\nSrbiji je ponuđeno počasno mesto na Šangaj Expo, velikom godišnjem Međunarodnom sajmu izvoza, u novembru ove godine, rekao je predsednik Vučić.\nKina se, istakao je, ubrzano približava trećem mestu na listi najvećih spoljnotrgovinskih partnera Srbije, a u kratkom vremenu biće i u konkurenciji sa Nemačkom, koja je najveći spoljnotrgovinski partner naše zemlje.\nU prilog tome, izneo je podatke da je prošle godine zabeležena najveća spoljnotrgovinska razmena sa Kinom u visini od 2,8 milijarde dolara, što je 25 odsto više nego 2018. godine.\nTe, 2018. godine je, kaže, zabeležen četiri puta veći rast u odnosu na 2012. godinu.\n“U prva tri meseca ove godine imamo uvećanje u odnosu na najbolju, 2019. godinu, za čak 237 odsto”, naglasio je Vučić posle razgovora sa kineskom ambasadorkom Čen Bo.\nVučić je preneo i da je Srbiji ponuđeno počasno mesto na Šangaj Expo, velikom godišnjem Međunarodnom sajmu izvoza, u novembru ove godine.\n“Srbija je to prihvatila i uvereni smo da ćemo na najbolji način moći da predstavimo zemlju”, rekao je Vučić.\nTakođe, naveo je da je sa kineskom ambasadorkom razgovarao o tekućim infrastrukturnim projektima, industriji, i ponovo izrazio zahvalnost HBIS-u i Ziđinu, koji kaže, odlično rade, a Ziđin “drži istok Srbije”.\n“Razgovarali smo kako da dodatno osnažimo odnose i kako da ekonomski dalje razvijamo svoje”, rekao je Vučić.\nNESTOROVIĆ: Gladovanje naših predaka je jako povoljno po nas\nNajavio je i da će uskoro biti održana video konferencija između nacionalih koordinatora u okviru saradnje Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope “17+1”.\nVučić je rekao da će na toj konferenciji učestvovati, u “zdravstvenom delu” i ministar zdravlja Zlatibor Lončar, jer je, kaže, oblast zdravstva sada od najvećeg značaja i interesa i Evrope i Kine.


Rusija i Srbija potpisuju nove ugovore o oružju - Sputnjik Srbija\n21:51 19 Jun 2021\n07:31 17.01.2019 (osveženo 09:49 17.01.2019) Preuzmite kraći link\n„Radi se o zaključivanju novih ugovora, a ne realizaciji prethodnih sporazuma između vojnih ministarstava o isporuci ruskih oklopnih vozila iz arsenala ruske vojske“, rekao je izvor agencije.\nOn je podsetio da su se ministarstva odbrane dveju zemalja ranije dogovorila da se Srbiji isporuči 30 tenkova T-72S i 30 oklopnih vozila BRDM-2. Moskva je 2017. isporučila Beogradu šest lovaca „mig-29“ Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije.\nPoseta ruskog predsednika Srbiji planirana je za četvrtak. Pomoćnik predsednika Rusije Jurij Ušakov saopštio je ranije novinarima da je pripremljeno više od 20 dokumenata koji će biti potpisani tokom posete, uključujući i u oblasti energetike.\nvojno-tehnička saradnja, Srbija


Lepa vest: Rekordi padaju kao kegle – Nadlanu.com\nLepa vest: Rekordi padaju kao kegle\nObjavljeno 3. jan 2015. / 09:46:11\nNajveća dunavska elektrana HE „Đerdap 1“ oborila je još jedan rekord. Naime, plan za ovu godinu je premašen za milijardu kilovat-časova, što je dvomesečna proizvodnja ovog giganta na Dunavu. Proizvedeno je gotovo šest milijardi kWh, što je blizu 30 odsto prebačen plan proizvodnje za ovu godinu.\nLjubiša Jokić, direktor HE „Đerdap 1“, kaže da su dobra pogonska spremnost, povoljni dotoci vode i, naravno, odgovoran rad zaposlenih „glavni krivci“ za ovako dobre proizvodne rezultate.\n- Revitalizovani agregati A6 i A4 su pokazali da je revitalizacija stare i onemoćale opreme stigla u pravo vreme i da su se projektovani parametri u potpunosti dokazali - kaže Ljubiša Jokić, direktor HE „Đerdap 1“.\n- Pouzdanost opreme, uz mali koeficijent neplaniranih zastoja, najbolje dokazuju neprekidni rekordi u proizvodnji. Ova godina je jedna od najuspešnijih od početka rada HE „Đerdap 1“ i uspeli smo da iskoristimo svaku kap vode koja je dolazila. Ipak, za vreme katastrofalnih poplava u maju i septembru bili smo prinuđeni da prelivamo vodu i u nepovrat je otišla gotovo jednogodišnja proizvodnja vlasinskih hidroelektrana.\nŽelja da se što više vode preradi u električnu energiju je zaustavila neke aktivnosti na realizaciji plana remonta agregata. Naime, nije urađen godišnji remont A3 i bloka broj 1 i to je ostavljeno za dane kada će elektroengretski sistem Srbije da se stabilizuje na proleće naredne godine.


U Mitrovici mirno, ali napeto\nŠpanski vojnici iz sastava Kfora u Kosovskoj Mitrovici\nMeđunarodne mirovne snage i Kosovska policijska služba ocenjuju da je posle nemira u severnoj Mitrovici, na Kosovu mirno ali da ima tenzija. Iz Kfora kažu da i pored najave novih protesta, pripadnici mirovnih snaga obavljaju svoje redovne zadatke u ciju očuvanja mira i stabilnosti.\nOpšte stanje na Kosovu je mirno, pod kontrolom ali napeto, ocena je bezbednosnih struktura. Portparol međunarodnih mirovnih snaga Kfora Žan Luk Kotar.\n“Ima tenzija ali je mirno”, kaže Kotar ocenjujući stanje posle nemira u Mitrovici.\nU neredima 17. marta u Mitrovici, jedan ukrajinski policajac je preminuo od posledica ranjavanja. Do sukoba demonstranata sa UNMIK policijom i Kforom došlo je zbog hapšenja Srba, koji su bili zauzeli zgradu Suda u Mitrovici. Povređeno je 45 pripadnika KFOR-a, 63 pripadnika UNMIK policije i stotinak Srba.\nPortparol Kosovske policijske službe Veton Eljšani izjavio je da je ovih dana u Mitrovici napeto ali mirno.\n“Situacija je pod kontrolom ali se još puno toga mora uraditi pošto je tokom nasilnih protesta 17. marta jedan međunarodni policajac izgubio život”, kaže Eljšani.\nSrbi u Mitrovici najavili su da će od ponedeljka organizovati svakodnevne mirne\nproteste ispred suda. Povodom te najave, portparol Kotar kaže da neće biti dodatnih trupa ali će Kfor raditi svoj posao.\n“Radimo uobičajene poslove i osiguraćemo mirno i bezbedno okruženje”, kaže portparol Kfora.\nPrema rečima Eljšanija, Kosovska policijska služba će delovati kao i do sada, pružajući obezbeđenje, kako bi protesti protekli u miru. On je kazao da je UNMIK policija formirala tim koji treba da istraži proteste od 17. marta koji su prerasli u nasilje.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: "Pokazali smo da poštujemo ovu igru"\nSELEKTOR LITVANIJE 09. 09. 2019. 21:34 >> 21:35 0\n"Pokazali smo da poštujemo ovu igru"\nSelektor košarkaške reprezentacije Litvanije Dainius Adomaitis rekao je da su njegovi igrači današnjom utakmicom protiv Dominikanske Republike pokazali koliko poštuju igru i zahvalio svima na porukama podrške koje je dobio nakon poraza od Francuske.\n"Mislim da su igrači danas pokazali da poštuju ovu igru. Hvala navijačima, ovo je bila utakmica za njih. Drugo, želim da zahvalim svima koji su mi slali poruke podrške, trenerima, ljudima iz svijeta košarke, navijačima. To mi mnogo znači", rekao je Adomaitis.\nAdomaitis je podnio ostavku na mjesto selektora reprezentacije Litvanije i današnja pobjeda protiv Dominikanske Republike na Svjetskom prvenstvu (74:55) bila mu je posljednja utakmica na klupi nacionalnog tima.\nLitvanija je nakon poraza od Francuske, kojem su "kumovale" sudije, izgubila šanse za plasman u četvrtfinale šampionata svijeta.\n"Bila je ovo danas dobra pobjeda za nas, ali to nije ono što smo očekivali. Očekivali smo da ćemo proći dalje. Dogodilo se to što se dogodilo, sada moramo da gledamo u ono što je pred nama... Još ne znamo ko će biti novi selektor... Ali, moramo da se radujemo olimpijskom kvalifikacionom turniru i da se pripremamo za njega", rekao je Jonas Valančijunas.\nDomantas Sabonis je naveo da je njegova ekipa igrala "prilično dobru košarku" tokom čitavog turnira.\n"Ali, nijesmo ispunili svoj cilj... Željeli smo da idemo dalje, ali moramo da nastavimo da se borimo i da napredujemo. Bilo je ovo nevjerovatno iskustvo. Nadamo se da ćemo se kvalifikovati za Olimpijske igre", rekao je Sabonis.


Naslovna strana za sredu, 25. oktobar 2017. godine – NovostiDana.rs\nNaslovna strana za sredu, 25. oktobar 2017. godine\nDnevne novine na naslovnim stranama izdanja od srede najviše pišu o razgovoru predsednika Srbije Aleksandra Vučića i američkog diplomate Brajana Hojta Jija, koji je izrazio zabrinutost zbog toga što je Srbija jednom nogom na putu ka EU, a drugom ka savezu sa Rusijom, ali i reakcijama na reči oskarovke Herte Miler na Sajmu knjiga.\nALO– „Srpkinje su dužne da radjaju“, kaže patrijarh srpski Irinej za list. Predsednk Srbije Aleksandar Vučić prelomio: „Vanredni izbori 24. decembra“, tvrdi list. O rešavanju slučaja ubistva pevačice Jelene Marjanović: „Jedna laž rešava Jelenino ubistvo“.\nBLIC– „Amerika brine zbog uticaja Rusije na Srbiju“, o razgovoru predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa zamenikom pomoćnika državnog sekretara SAD Brajanom Hojtom Jiom. Pod naslovom „Hteli da otmu sliku: Vratite Lubardu državi“ list traži da se reši pitanje vlasništva slike „Industrijalizacija“ Petra Lubarde kako bi se sprečile zloupotrebe.\nVEČERNJE NOVOSTI– U tekstu pod naslovom „Vučić odbio ‘savet’ Hojta Jia“ list navodi da je zamenik pomoćnika državnog sekretara SAD preporučio Srbiji da poštuje integritet Kosova.“Hertino ruženje srpskog naroda“, o buri koju su izazvale reči nemačke književnice nobelovke Herte Miler. „Priveden mladić sa Jeleninom telefonom“, o ubistvu pevačice Jelene Marjanović.\nDANAS– „Pridružio se Jankoviću, izgubio posao u vrtiću“, o sudbini Jagodinca Mite Arsića pošto je pristupio Pokretu slobodnih gradjana. „Hojt Ji saopštio neugodne poruke“, list piše o razgovoru predsednika Srbije Aleksandra Vučića i zamenika pomoćnika državnog sekretara SAD.\nINFORMER– „Herta Miler pljuvala Srbe kao zločince“, o rečima književnice na Sajmu knjiga, koja je izazvala oštre kritike. „Amerika zahteva 1. Priznajte Kosovo 2. Sankcije Rusiji 3. Dajte zapadu medije i tužilaštva 4. Uhapsite krivce za ubistvo Bitićija 5. Rešite paljenje ambasade SAD“, list piše o „nikad strašnijem udaru“ na srpsku nezavisnost.\nKURIR– List prenosi ekskluzivni izvešaj Državne bezbednosti „Arkan hapšen zbog Slobe“. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić prelomio „Izbori za Beograd zajedno s republičkim 24. decembra“.\nPOLITIKA– Pod naslovom „Trampov specijalac pojačava pritiske“ list piše da će predsednik Srbije Aleksandar Vučić o odgovorima na primedbe američkog diplomate Brajana Hojta Jija progovoriti tek narednih dana. U „‘Pojas i put’ i Si Djinping upisani u Ustav KP Kine“ list piše da su ime i politička filozofija predsednika Kine Si Djinpinga ušli u Ustav Kine čime je podignut na nivo Mao Cedunga jedinog kineskog vodje kome je ta čast ukazana za života.“Rat je nekad neizbežan, Milošević nije mogao da bude obuzdan rečima“, o rečima nobelovke Herte Miler koja je svojim rečima „zloupotrebila gostoprimstvo Beograda“.\nSRPSKI TELEGRAF– List prenosi dosad neobjavljeno svedočenje „Zoranov prvi iskaz u policiji posle Jeleninog ubistva“. List piše da je predsedniku Srbije postavljen ultimatum iz SAD „CIA ima tri zahteva“.


URA moli kolege iz DF-SNP da više ne glasaju za DPS i SD - CdM\nURA moli kolege iz DF-SNP da više ne glasaju za DPS i SD\nPozivamo kolege iz koalicije DF-SNP da, u budućem radu Skupštine Glavnog grada, više ne glasaju za izbor najviših funkcionera izvršne vlasti (DPS-SD) i time značajno narušavaju imidž samoproklamovane “jedine prave opozicije”, ukazali su u podgoričkom odboru Građanskog pokreta URA.\n“Nadamo se da glasanje njihovih odbornika za izbor Đorđa Suhiha (SD) za predsjednika gradske Skupštine, nije uvertira u dalju saradnju te opozicione koalicije sa predstavnicima vlasti, te da se takve scene u budućnosti neće ponavljati”, navode iz ove partije.\nZa izbor Suhiha za predsjednika Skupštine Glavnog grada, pored glasova DPS-a i partija vlasti, juče su glasala i dva odbornika koalicije Demokratski front (DF) – Socijalistička narodna partija (SNP), dok su predstavnici koalicije Demokrata i Građanskog pokreta URA, napustili sjednicu prije početka glasanja. Za izbor Suhiha 36 odbornika je glasalo za, a svega jedan od tri prisutna odbornika DF-SNP je bio protiv.\n“Iako su naše kolege iz DF-a i SNP-a, tokom kampanje svakodnevno ponavljali da su samo oni “jedina prava opozicija“, upozoravajući opozicionu javnost da je glasanje za njih “jedini siguran izbor, da glas ne ode ka DPS-u“, već prva skupštinska sjednica je pokazala upravo suprotno. Kao odgovorna opoziciona grupacija, URA nijednom nije prva napala tu koaliciju u predizbornom periodu, ali ih danas – nakon izbora – pozivamo da ne pomažu DPS-u i da ne glasaju za njihova najviša kadrovska rješenja. DPS i SD su oličenje ukupnog kriminala i klijentelizma u Podgorici i Crnoj Gori, pa im nijedna opoziciona partija ne smije pružati dodatni legitimitet“, ukazali su u podgoričkom odboru URA.\nURA je ukazala da njeni poslanici nisu prekinuli bojkot državnog parlamenta bez ispunjenja uslova iz 2016. godine, iako su to već odavno uradili poslanici Demokratskog fronta (DF), SNP-a, SDP-a i Demosa, ali i podsjetila da “svakodnevni napadi poslanika DF-a na Građanski pokret URA ne doprinose prijeko potrebnom motivisanju opozicionih glasača, bez čega nema smjene DPS-a“.\n“Zbog toga je URA, zajedno sa kolegama iz Demokrata, preduzela inicijativu i predstavila Plan izlaska iz političke krize, iza kojeg je stala i Evropska komisija (EK), a uvjereni smo da će dijalog oko dubokih reformi i izmjene izbornog zakonodavstva biti važan za sve opozicione subekte. Međutim, biranje političkih strategija je sasvim legitimno, ali saradnja opozicionih partija sa DPS-om svakako nije. Građani Podgorice koji su glasali za koaliciju DF-SNP, nisu glasali za DPS ili SD, pa je protivno njihovoj volji da odbornici DF-a i SNP-a sarađuju sa DPS-om i glasaju za izbor Suhiha. Nadamo se da se takva praksa više nikada neće ponoviti, a da će DF i SNP djelovati u skladu sa opozicionim načelima“, ukazali su u podgoričkom odboru URA.\nTagoviĐorđe Suhih DPS SD URA\n5 Komentara na "URA moli kolege iz DF-SNP da više ne glasaju za DPS i SD"


TEGELTIJA: U POTPUNOSTI SAM SVJESTAN ODGOVORNOSTI PREMA NARODIMA I GRAĐANIMA BIH | Hayat.ba\nTEGELTIJA: U POTPUNOSTI SAM SVJESTAN ODGOVORNOSTI PREMA NARODIMA I GRAĐANIMA BIH\nMandatar za novi saziv Vijeća ministara Zoran Tegeltija, u svom obraćanju poslanicima Predstavničkog doma kazao je da će kao budući predsjedavajući Vijeća ministara BiH prvenstveno biti posvećen vladavini prava i vrijednostima na kojima počivaju savremene demokratije svijeta.\nKako javlja naša novinarka Dženeta Sarić-Kozić, Tegeltija je na početku svog ekspozea istakao da je u potpunosti privržen principu vladavine prava, poštovanju Daytonsog mirovnog sporazuma, Ustava, ustavne strukture i nadležnosti svih nivoa vlasti u BiH.\nIzrazio je punu privrženost načelima i vrijednostima na kojima počivaju savremene demokratije svijeta i naglasio da će biti pravilo ponašanja novog Vijeća minstara.\nU potpunosti sam svjestan odgovornosti prema narodima i građanima BiH i spreman sam da zajedno sa vama poslanicima formiramo i obezbijedimo stabilno funkcionisanje vlasti u BiH, čiji će zadatak biti da ubrza provođenje neophodnih zakonodavnih, socio-ekonomskih i društvenih reformi, a koje će prioritetno biti usmjerene na rješavanje svakodnevnih životnih pitanja građana, te ponuditi odgovorno upravljanje, vladavinu prava, sigurnost i prosperitet – kazao je Tegeltija.\nPodsjetio je da BiH već više od godinu dana nakon izbora nije uspjela da formira vlast na nivou BiH te da je “nam svima zajedno obaveza da u narednom periodu radimo maksimalno predano, kako bi pokušali da nadoknadimo i vrijeme koje je propušteno u prethodnih godinu dana”.\nS tim u vezi, opredijeljen sam u potpunosti da Savjet ministara doprinese ubrzanju reformskih procesa, kako bi BiH mogla početi pregovore o pridruživanju EU, istakao je Tegeltija.\nTokom obraćanja pred poslanicima Tegeltija je istaknuo da dokument koji danas predstavlja nije detaljan program rada Vijeća ministara za mandatni period, već osnovne smjernice za rad.\nPlan rada moguće je sačiniti tek nakon završetka procesa izbora Savjeta ministara, kazao je Tegeltija i najavio da će nakon izbora svih ministara u Vijeće ministara biti pripremljen i objavljen detaljan plan rada za mandatni period.\nImajući u vidu spor proces formiranja vlasti, Tegletija je kazao kako se nema pravo na stotinu dana koje su imale sve novoizabrane vlasti u BiH.\nZbog toga moramo odmah nakon formiranja Savjeta ministara odblokirati procese u Savjetu ministara i PSBiH, usvojiti Budžet za 2020. godinu i sredstva za investicije staviti na raspolaganje entitetima, istakao je Tegeltija.


SAD uvele sankcije protiv više od 400 poslanika Dume i pripadnika elite\nARHIVA - Zgrada američkog Sekretarijata za finansije u Vašingtonu ( Foto: AP/Patrick Semansky, File)\nAmerička vlada objavila je u četvrtak novu rundu sankcija Rusiji zbog invazije na Ukrajinu, a kaznene mjere uvedene su protiv 48 ruskih državnih odbrambenih kompanija, 328 poslanika ruske Dume - čijih je 12 članova već pod američkim sankcijama - direktora Sberbanke i više pripadnika ruske elite.\nU saopštenju američkog Sekretarijata se navodi da su uvedene sankcije protiv više kompanija, koje su deo ruske odbrambeno-industrijske baze i "i proizvode oružje koje se koristi u ruskom napadu na ukrajinski narod, infrastrukturu i teritoriju".\n"Odluka da se 48 kompanija odseče od zapadnih tehnoloških i finansijskih resursa imaće duboke i dugoročne posledice po rusku odbrambeno-industrijsku bazu i njen lanac nabavke", navodi se u saopštenju.\nMeđu sankcionisanim kompanijama su konglomerat "Tactical Missiles Corp", koji proizvodi pomorske sisteme i oružje, ukljućujući i raketu Kh-1 često korišćenu tokom ruske ofanzive, i 28 povezanih firmi.\nNa novom spisku su i proizvođači municije za rusku vojsku, civilnih i vojnih helikoptera, i bespilotnih letelica za koje je Sekretarijat naveo da su se prvobitno koristili za nadzor, ali da se sada koriste za napade na ukrajinske snage.\nDodaje se i da su poslanici ruske Dume podržali napore Kremlja da naruši suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine, uključujući i sporazume kojima se priznaje samo-proglašena nezavisnost "taakozvanih Donjecke Narodne Republike i Luganske Narodne Republike".\nSankionisana je i sama Duma kao enitet, a američke vlasti su ocenile da donji dom ruskog parlamenta "koristi zakonodavna ovlašćenja da napada disidente i političke protivnike, remeti slobodan tok informacija i ograničava ljudska prava i osnovne slobode ruskih građana". Vlada SAD je uvela sankcije i protiv Hermana Grefa, direktora Sberbanke i "bliskog saradnika" ruskog predsednika Vladimira Putina.\nNovom rundom američkih sankcija obuhvaćeni i pripadnici ruske elite, članovi njihovih porodica i imovina - 17 članova odbora PJSC Sovkombanke, protiv koje su već uvedene sankcije, Genadij Timčenko, vlasnik Volga grupe i Transoila, njegova supruga Elena i ćerka Natalija Brauning, te Ksenija Frank, članica odbora Transoila i njen suprug Gleb, saopštio je američki državni sekretar Entoni Blinken.\n“Cilj Sjedinjenih Država je da sa partnerima i saveznicima, pogode srž kapaciteta Rusije da ratuje i izvrši agresiju protiv drugih zemalja, uključujući Ukrajinu. Nastavićemo da namećemo posledice dok Putin ne okonča rat bez povoda protiv Ukrajine. Pozivamo one najbliže Putinu da javno osude ovaj hladnokrvni rat koji je izazvao nezamislivu smrt stotina civila, uključujući i dece, i najveću humanitarnu katastrofu u Evropi od Drugog svetskog rata", poručio je Blinken u saopštenju.\nU saopštenju Sekretarijata za finansije navodi se i da američke vlasti mogu da sankcionišu ruske transakcije povezane sa zlatom.\nU Briselu, lideri G7 najavili su da uvode ograničenja na transakcije u zlatu ruske Centralne banke.\nPrethodne sankcije protiv pripadnika ruske elite, centralne banke i ruskog predsednika nisu uticali na ruske zalihe zlata koje Putin akumulira nekoliko godina, prenosi agencija Asošijeted pres. Rusija ima oko 130 milijardi dolara u rezervama zlata, a Banka Rusije je objavila 28. februara da će nastaviti da kupuje zlato na domaćem tržištu dragocenih metala.\nG7 i Evropska unija takođe su objavili novi plan da dele informacije i koordinišu odgovore da bi srečili Rusiju da izbegava posledice sankcija koje su zapadne zemlje uvele od invazije 24. februara.\nSjedinjene Države i njihovi saveznici uveli su nekoliko rundi sankcija, uključujući i protiv najvećih kreditnih institucija i ruskog lidera, od kako su ruske snage pre mesec dana napale Ukrajinu, što je najveći napad na jednu evropsku državu od Drugog svetskog rata.\nSAD jačaju dugoročno vojno prisustvo u Evropi zbog ruske pretnje\nAmerički predsednik Džo Bajden na samitu NATO u Madridu (Foto: AP/Susan Walsh, Pool)\nPredsednik Džo Bajden rekao je u sredu da će Sjedinjene Države značajno da povećaju dugoročno prisustvo u Evropi, uključujući i uspostavljanje prve stalne baze u Poljskoj, da bi osnažile regionalnu bezbednost posle ruske invazije na Ukrajinu.\nBajden je na sastanku sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom, na početku samita u Madridu, rekao da je "NATO snažan i ujedinjen" i da će koraci koji će biti preduzeti tokom skupa "dodatno ojačati našu kolektivnu snagu".\nIz Bele kuće je saopšteno da Bajdenove poruke znače da će SAD zadržati 100.000 trupa u Evropi "u dogledno vreme" , što je za 20.000 više od nivoa pre početka rata u Ukrajini, prenosi agencija Asošijeted pres.\nBajden je takođe najavio da će Amerika poslati još dve eskadrile borbenih aviona F-35 u Veliku Britaniju i dodatne protivvazdušne i druge kapacitete u Nemačku i Italiju.\n"Danas, objavljujem da će Sjedinjene Države pojačati svoje snage u Evropi i odgovoriti na promenljive bezbednosne okolnosti , kao i osnažiti našu kolektivnu bezbednost", rekao je Bajden.\nStoltenberg, koji je ranije u sredu rekao da se alijansa suočava sa najvećim izazovom od Drugog svetskog rata zbog ruske agresije na Ukrajinu, pozdravio je Bajdenovu najavu.\n"To zaista pokazuje vaše odlučno liderstvo i snagu tranatlantskih odnosa", rekao je generalni sekretar NATO-a i zahvalio se Bajdenu na "nepokolebljivoj podršci koju pruža, kao i podršci SAD Ukrajini".\nBajden je rekao da će u Poljskoj biti stacionirana komanda američkog petog vojnog korpusa, čime bi američke snage prvi put imale stalno prisustvo na istočnom krilu NATO-a. Američki predsednik je dodao da SAD takođe povećavaju rotaciono raspoređivanje trupa u Rumuniji i baltičkim zemljama.\nSelest Volander, pomoćnica sekretara za odbranu za međunarodne poslove, rekla je novinarima da će stalno prisustvo u Poljskoj biti ključno za napore da se pomogne NATO-u u promenjenim bezbednosnim uslovima posle ruske invazije.\nPoljski predsednik Andžej Duda pozdravio je najavu Vašingtona da će uspostaviti stalni vojni štab u Poljskoj.\n"Dugo smo čekali te vesti. To mnogo jača našu bezbednost, u teškoj situaciji u kojoj se nalazimo", rekao je Duda na konferenciji za novinare.\nSamit u Madridu: Pozivnica Švedskoj i Finskoj za članstvo u NATO\nAmerički zvaničnici naglasili su da se stacioniranje američkih trupa odnosi samo na jedinice raspoređene u vojnim štabovima, a ne borbene trupe. Naveli su da je to u skladu sa sporazumom između NATO - a i Rusije iz 1997. godine, u okviru kojeg je alijansa pristala da ne stacionira borbene trupe u istočnoj Evropi.\nBorbene jedinice koje Bajden šalje u Rumuniju i u baltičke zemlje raspoređuju se na rotacionoj osnovi, a ne za stalno, što je takođe u skladu sa sporazumom.\n"Nije bilo komunikacije sa Moskvom u vezi sa ovim promenama, niti je to neophodno", rekao je portparol američkog Saveta za nacionalnu bezbednost Džon Kirbi.\nBajden je u utorak najavio i da će SAD poslati dva dodatna razarača u svoju pomorsku bazu u Roti, u Španiji, čime će njihov ukupan broj biti povećan na 6.\nAmerički predsednik je poručio da je ruski predsednik Vladimir Putin mislio da će se NATO članice podeliti nakon invazije na Ukrajinu, ali da je dobio suprotnu reakciju.\n"Putin je želeo Evropu poput Finske. Dobićete NATO-izaciju Evrope. I to je upravo ono što on nije želeo, ali je što neohodno da bi se garantovala evropska bezbednost", poručio je Bajden.\nNa samitu NATO-a u Madridu u sredu je upućen poziv Švedskoj i Finskoj da se pridruže alijansi, nakon što je Turska odustala od prvobitnog protivljenja.\nAmerički predsednik Džo Bajden, generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg i španski premijer Pedro Sančez na samitu u Madridu (Foto: Bertrand Guay, Pool via AP)\nNATO je proglasio Rusiju "najznačajnijom i direktnom pretnjom" po mir i bezbednosti članica alijanse i obećao da će osnažiti podršku Ukrajini.\nRusija, koja je prethodno označena strateškim partnerom NATO-a, u novom strateškom konceptu je nazvana glavnom pretnjom alijanse. NATO je optužio Rusiju da koristi"prinudu, prevrat, agresiju i pripajanje" da bi proširila svoj uticaj.\n"NATO ne želi sukob i ne predstavlja pretnju po Rusku Federaciju. Nastavićemo da odgovaramo na ruske pretnje i neprijateljske akcije jedinstveno i odgovorno", navodi se u dokumentu.\nRuska invazija na Ukrajinu je "direktna pretnja po naš zapadni način života", rekao je belgijski premijer Aleksandar De Kru, pozivajući se na šire posledice rata, kao što je rast cena energije i hrane.\nNATO je takođe obećao da će "povećati političku i praktičnu podršku" Ukrajini dok se bori protiv ruske invazije. Međutim, ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski kritikovao je NATO zato što nije još više podržao njegovu zemlju, a zatražio je i više oružja da porazi ruske snage.\nRuska invazija na susednu zemlju primorala je NATO da u istočnoj Evropi rasporedi najviše trupa i oružja od Hladnog rata, te podstakla Finsku i Švedsku da odustanu od dugogodišnjeg neutralnog statusa i pridruže se alijansi, podseća agencija Asošijeted pres.\n"Rat predsednika (Vladimira) Putina srušio je mir u Evropi i doveo do najveće bezbednosne krize u Evropi od Drugog svetskog rata", rekao je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg.\n"Šaljemo snažnu poruku Putinu: Nećeš pobediti", rekao je španski premijer Pedro Sančez.\nAlijansa je obećala veću podršku za Ukrajinu, koja je od NATO članica već dobila vojnu i civilnu pomoć vrednu više milijardi dolara. Nemački kancelar Olaf Šolc rekao je da će Kijev i dalje biti snabdevan oružjem.\n"Poruka je: Nastavićemo to da radimo - i to intenzivno - koliko god bude potrebno da bi omogućili Ukrajini da se odbrani", istakao je Šolc.\nMeđutim, Zelenski je istakao da se politika otvorenih vrata za nove članice, po svemu sudeći, ne odnosi na njegovu zemlju.\n"Politika otvorenih vrata NATO-a ne bi trebalo da podseća na stare prolaze u Kijevskom metrou, koji su otvoreni ali se zatvaraju kada im se približite dok ne platite. Zar Ukrajina nije platila dovoljno?, upitao je Zelenski lidere 30 članica NATO-a na samitu u Madridu.\nZatražio je modernije artiljerijske sisteme i drugo oružje i upozorio lidere da ili obezbede Ukrajini pomoć koja joj je potrebna da porazi Rusiiju ili "se suoči sa dugim ratom između Rusije i vas".\n"Pitanje je ko je sledeći? Moldavija? Ili baltičke zemlje? Ili Poljska? Odgovor je: sve one. Odvraćamo Rusiju da bi je sprečili da uništi nas i vas", naglasio je ukrajinski predsednik.\nPrema NATO ugovoru, napad na bilo koju članicu smatrao bi se napadom na sve i izazvao bi vojni odgovor cele alijanse.\nAmerički predsednik Džo Bajden obećao je da će na samitu u Madridu biti poslata "nepogrešiva poruka da je NATO snažan i ujedinjen".\n"Jačamo napore. Dokazujemo da je NATO sada potrebniji nego ikada ranije", poručio je Bajden. Takođe je najavio veliko povećanje američkog vojnog prisustva u Evropi, uključujući i stalnu američku bazu u Poljskoj, još dva ratna razarača u Španiji i dve dodatne eskadrile borbenih aviona F35 u Velikoj Britaniji.\nRat u Ukrajini je doveo do najvećeg pojačanja NATO snaga u istočnoj Evropi, a lideri na samitu su usaglasili povećanje snaga za brzo reagovanje, sa 40.000 na 300.000 trupa, do naredne godine. Stoltenberg je ocenio da je to deo "najveće izmene kolektivne odbrane od kraja Hladnog rata".\nSamit je otvoren sa jednim rešenim problemom - nakon što je Turska u utorak pristala da odustane od protivljenja članstvu Švedske i Finske, dvema zemljama u sredu je upućena formalna pozivnica.\nRatifikacija protokola o pristupanju dve zemlje verovatno će trajati do godinu, ali kada taj proces bude završen, Finska i Švedska će biti pokrivene članom 5 o kolektivnoj odbrani.\n"Osiguraćemo da možemo da zaštitimo sve saveznike, uključujući Finsku i Švedsku", rekao je Stoltenberg.\nU strateškom konceptu, Kina je prvi put nazvana izazovom. NATO lideri su poručili da za razliku od Rusije, čiji je rat u Ukrajini izazvao ozbiljnu zabrinutost baltičkih zemalja zbog mogućeg napada na teritoriju alijanse, Kina nije suparnik. Međutim, Stoltenberg je više puta pozvao Peking da osudi rusku invaziju na Ukrajinu, koju Moskva zove "specijalnom vojnom operacijom", prenosi Rojters.\nĐukanović: Nepokolebljiva i sveobuhvatna podrška Ukrajini, Crna Gora ostaje pouzdan saveznik\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović, koji na poziv Generalnog sekretara NATO Jensa Stoltenberga predvodi crnogorsku delegaciju na Samitu NATO u Madridu, izrazio je u srijedu “nepokolebljivu i sveobuhvatnu podršku Ukrajini i herojskoj borbi ukrajinskog naroda”.\n“Snažne poruke jedinstva i odlučnosti na Samitu u Madridu. Odbrana teritorija saveznica i euroatlantskih vrijednosti ostaju ključna misija Alijanse. Transatlantska veza jača nego ikada. Politika otvorenih vrata se nastavlja”, poručio je Đukanović na Tviteru.\nĐukanović je rekao da “savez slobodnih demokratija postaje bogatiji za dvije nove članice - Finsku i Švedsku”.\n“NATO nastavlja da potvrđuje svoju opravdanost i potrebu, i kroz novi strateški koncept unapređuje spremnost i sposobnost za ubjedljive odgovore na sadašnje i buduće izazove i prijetnje”, rekao je Đukanović.\nOn je poručio da “Crna Gora ostaje odgovoran i pouzdan saveznik” Alijanse.\nĐukanović je u Madridu, zajedno sa članovima crnogorske delegacije, u utorak veče prisustvovao večeri koju je priredio španski kralj Filip VI, tokom koje se susreo i sa američkim predsjednikom Džozefom Bajdenom.\nSAD optužile pet kompanija u Kini da podržavaju rusku vojsku\nArhiva - Sekretarijat za trgovinu u Vašingtonu.\nAdministracija predsednika Džoa Bajdena dodala je pet kompanija u Kini na crnu trgovinsku listu u utorak zbog navodne podrške ruskoj vojnoj i odbrambenoj industrijskoj bazi, proširujući tako sankcije Moskvi zbog njene invazije na Ukrajinu.\nSekretarijat za trgovinu, koje nadgleda crnu trgovinsku listu, saopštilo je da su ciljane kompanije isporučivale artikle ruskim "zabrinutim subjektima" pre invazije 24. februara, dodajući da "nastavljaju da sklapaju ugovore o snabdevanju ruskih subjekata navedenih i sankcionisanih strana".\nAgencija je takođe dodala još 31 entitet na crnu listu iz zemalja uključujući Rusiju, UAE, Litvaniju, Pakistan, Singapur, Ujedinjeno Kraljevstvo, Uzbekistan i Vijetnam, prema unosu u Federalnom registru. Međutim, od ukupno 36 dodatih kompanija, 25 je imalo operacije u Kini.\n"Današnja akcija šalje snažnu poruku entitetima i pojedincima širom sveta da će ih Sjedinjene Države, ako žele da podrže Rusiju, takođe odseći", rekao je podsekretar za trgovinu za industriju i bezbednost Alan Estevez u saopštenju.\nKineska ambasada u Vašingtonu nije odmah odgovorila na zahtev za komentar.\nTri kompanije u Kini optužene za pomaganje ruskoj vojsci - Connec Electronic Ltd., hongkonški Vorld Jetta i Logistics Limited, nisu bile dostupne za komentar. Druga dva, King Pai Technologi Co., Ltd i Vinninc Electronic nisu odmah odgovorili na zahteve za komentar.\nHong Kong se smatr delom Kine za potrebe američke izvozne kontrole nakon što je Peking ugrozio autonomiju grada.\nStavljanje firmi na crnu listu znači da je njihovim dobavljačima iz SAD potrebna dozvola Sekretarijata za trgovinu pre nego što može da im bude poslata roba.\nSjedinjene Američke Države sa saveznicima kažnavaju ruskog predsednika Vladimira Putina zbog invazije, koju Moskva naziva "specijalnom operacijom", uvođenjem sankcija protiv niza ruskih kompanija i oligarha i dodavanjem drugih na crnu trgovinsku listu.\nDok su američki zvaničnici ranije rekli da se Kina generalno pridržava ograničenja, Vašington je obećao da će pažljivo pratiti poštovanje i rigorozno sprovoditi propise.\n"Nećemo oklevati da delujemo, bez obzira na to gde se stranka nalazi, ako krši američki zakon", rekla je pomoćnica sekretara za trgovinu za administraciju za izvoz Tea Rozman Kendler u istoj izjavi.\nZelenski nazvao Rusiju "terorističkom državom" nakon poslednjih napada na Ukrajinu\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski, u sredini, kako razgovara sa američkim glumcem Šonom Penom, desno, pored ukrajinskog zvaničnika Andrija Jermaka, tokom sastanka u Kijevu, 28. juna 2022.\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski nazvao je Rusiju "terorističkom državom" u utorak i pozvao Ujedinjene nacije da pošalju komisiju za istragu smrtonosnog raketnog udara na tržni centar u gradu Kremenčuk.\n"Ko se od vas ne slaže da je to terorizam", upitao je ukrajinski lider u obraćanju Savetu bezbednosti UN u ponedeljka govoreći o napadu na tržni centar u kojem je poginulo najmanje 18 civila i druge ruske napade na civile i civilnu infrastrukturu poslednjih dana.\nZelenski je rekao da bi se u bilo kom drugom delu sveta svaka grupa koja je ubijala civile na način na koji Rusija radi u Ukrajini smatrala teroristima.\nPotraga za preživelima u ukrajinskom tržnom centru; Makron: Rusiji se ne može dozvoliti da pobedi\n"Stoga, ono što se kažnjava na nivou kriminalaca i kriminalnih organizacija ne sme da prođe bez kontrole na nivou države koja je postala terorista", rekao je on o Kremlju.\nZelenski je pomenuo nekoliko novih ruskih napada izvršenih u utorak, samo nekoliko sati pre njegovog obraćanja. Najmanje osam civila je ubijeno u napadima na južni lučki grad Nikolajev i severoistočne krajeve u blizini Harkova, drugog po veličini grada Ukrajine. Među ubijenima je i šestogodišnja devojčica. Desetine su povređene, uključujući i tromesečnu bebu koja je bila u komi.\nIzaslanik Moskve u Savetu bezbednosti protestovao je što je ukrajinskom predsedniku dozvoljeno da se obrati savetu, rekavši da je pojavljivanje Zelenskog bilo u poslednjem trenutku dogovoreno bez konsultacija sa svim članovima Saveta.\nSveće, cveće i dečje igračke ostavljene nedaleko od uništenog šoping mola u Kremenčuku, 28. juna 2022, dan nakon što je pogođen u ruskom raketnom napadu, prema tvrdnjama ukrajinskih vlasti.\nZamenik ambasadora Dmitrij Poljanski rekao je da je namera Zelenskog da pridobije simpatije i oružje kod učesnika samita NATO koji počinje u Madridu.\nPoljanski je takođe odbacio navode da je pogođen tržni centar u Kremenčuku, rekavši da nije bio blizu ruske mete.\nNa fotografiji snimljenoj 28. juna 2022. vidi se ugljenisana roba u prodavnici uništenog tržnog centra Amstor u Kremenčuku, dan nakon što je, prema ukrajinskim vlastima, pogođen u ruskom raketnom napadu\n"U stvarnosti nije bilo udara na tržni centar", izjavio je Poljanski. "Ruske oružane snage su preciznim oružjem gađale hangare sa zapadnim oružjem i municijom dobijenom od Sjedinjenih Država i evropskih zemalja u oblasti fabrike putarskih mašina u Kremenčuku".\nNATO izašao iz ćorsokaka\nRanije u utorak, Turska je povukla svoje prigovore na ulazak Finske i Švedske u NATO. Tri zemlje potpisale su memorandum u Madridu na početku samita NATO-a, potvrđujući podršku Ankare.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg objavio je na Tviteru potvrdu sporazuma.\nTurska je zapretila da će staviti veto na pokušaje dve nordijske države da se pridruže atlantskom savezu zbog onoga što Ankara vidi kao njihovu podršku sirijskim kurdskim borcima iz grupe Narodne odbrambene jedinice (YPG) povezane sa Radničkom partikom Kurdistana (PKK). Ankara smatra PKK terorističkom organizacijom.\nFinska i Švedska podržavaju YPG, kao i neke članice NATO-a, uključujući Sjedinjene Države, u ratu protiv Islamske države.\n"Finska je ovu zabrinutost stalno shvatala ozbiljno", rekao je predsednik Sauli Niiniste u saopštenju. "Finska osuđuje terorizam u svim njegovim oblicima i manifestacijama. Kao članica NATO, Finska će se u potpunosti posvetiti antiterorističkim dokumentima i politici NATO".\nOčekuje se da će rat u Ukrajini biti među glavnim temama na samitu.\n"Na našem samitu NATO pojačaćemo podršku našem bliskom partneru Ukrajini sada i na duži rok", izjavio je Stoltenberg.\n"NATO saveznici stoje uz vas", rekao je Stoltenberg nakon razgovora sa Zelenskim.\nMinistar unutrašnjih poslova Ukrajine Denis Monastirski, u sredini, tokom posete uništenom tržnom centru Amstor u Kremenčuku, 28. juna 2022. godine, dan nakon što je mol pogođen u ruskom raketnom udaru.\nU razgovorima sa generalnim sekretarom NATO uoči samita, Zelenski je istakao potrebu za "snažnim odbrambenim raketnim sistemom za Ukrajinu kako bi sprečila ruske terorističke napade".\nStoltenberg je u ponedeljak rekao da zapadna vojna alijansa objavljuje sedmostruko povećanje broja svojih vojnika u pripravnosti — sa 40.000 na više od 300.000.\nPojačani napadi Rusije usledili su kada su Sjedinjene Države ponovo pojačale sankcije protiv odbrambenih entiteta Moskve i pojedinaca koji vode rat predsednika Vladimira Putina, koji je sada u petom mesecu trajanja.\nSekretarijat za finansije i drugi američki državni organi uveli su sankcije najvećem ruskom odbrambenom konglomeratu, državnoj korporaciji Rostek, i desetinama ruskih subjekata u odbrambenoj industriji. Američke agencije su takođe obuhvatile sankcionisale osobu u Ukrajini za koju su rekli da je Rusija nelegitimno postavila za gradonačelnika, kao i 19 članova odbora Rosteca i devet njihovih odraslih članova porodice.\nLideri Grupe sedam vodećih industrijalizovanih ekonomija zaključili su sastanak u utorak u Nemačkoj izrazivši podršku Ukrajini i obećanjem da će "nastaviti da nameću ozbiljne i trenutne ekonomske troškove režimu predsednika Putina zbog njegovog neopravdanog agresorskog rata protiv Ukrajine".\nU saopštenju se navodi da će zemlje G-7 pojačati svoje napore u rešavanju šireg uticaja rata, uključujući globalne zalihe energije i hrane.\nLideri su takođe rekli da će razmotriti načine da zabrane usluge "koje omogućavaju globalni transport preko mora ruske sirove nafte i naftnih derivata, osim ako se nafta ne kupuje po ceni koja će biti dogovorena u konsultaciji sa međunarodnim partnerima, ili nižoj od toga".\nOni su rekli da će takav plan omogućiti najugroženijim zemljama da zadrže pristup ruskim energetskim tržištima.\nPored napora da se smanji zavisnost od ruskih snabdevanja energentima, runde sankcija koje su već donete bile su usmerene na izvoz ruske energije kako bi izvršili pritisak na Putina da okonča rat i pokušao da ometa sposobnost Rusije da finansira svoje ratne napore.


Ulje na platnu je tehnika slikanja pigmentima u kombinaciji sa sušećim uljima. Početkom novog veka u Evropi se koristie pretežno pigmenti u kombinaciji sa lanenim uljem koje se neretko pripremalo kuvanjem sa raznim zrnevljem, često tamjanom i kao takvo bilo je osnovni gradivni element boje na platnu davajući joj sjaj i lepotu. Takođe su pigmenti bili korišćeni uz orahovo ulje i ulje šafranike u zavisnosti od potrebe za propratnim efektima kao što su smanjivanje žutog pigmenta ili pak različito vreme potrebno za sušenje. Iako je ova tehnika nastala još u drevnom Avganistanu izmedju V i IX veka nove ere, svoju popularnost doživljava tek u XV veku, najpre početkom razvoja Holandskog slikarstva a kasnije i širenjem Renesanse. Ova tehnika je potpuno zamenila slikanje temperom u većem delu Evrope.\nSlikarska paleta sa uljanim bojama\nTehnika slikanja uljanim bojama često je praćena korišćenjem slikarskih četki kao pomagala za nanošenje boja, ali postoje i metode slikanja špahlama i krpama. Ono što je karakteristično za ovu tehniku je to da delo najduže ostaje „mokro“ duže nego u bilo kojoj drugoj tehnici slikanja time omogućujući eventualne izmene i dorade. Bitno je naglasiti da se za rastvaranje uljanih boja koristi terpentin koji omogućava čak i brisanje pojedinih delova slike radi doslikavanja i prepravljanja. Pri izradi dela obično se koristi nekoliko osnovnih boja koje se mešaju na posebnoj drvenoj ploči poznatoj kao paleta a nakon toga se dobijena nijansa prenosi na platno.\nIzrada slika tehnikom ulje na platnu je dosta složena, imajući u vidu da se ovakvo slikanje najčešće izvodi u slojevima (podslikavanje) i da je potrebno čekati jedan dan do dve nedelj (u zavisnosti od načina slikanja) da se jedan sloj osuši da bi se nastavilo sa slikanjem drugog, dolazimo do zaključka da je slikanje ovom tehnikom posao koji zahteva i dosta vremena. Istraživanja govore da je za prosečno platno vreme totalnog sušenja izmedju 60 i 80 godina. Nakon procesa slikanja, ali pre uramljivanja dolazi i proces lakiranja prozirnim lakom koji ne utiče na kvalitet slike ali sprečava eventualno krunjenje boje i oštećenje slike.\nUlje na platnu je najzastupljenija tehnika izrade slika i provlači se kroz skoro sve pravce slikarstva od renesanse do danas. Mnogi veliki slikari su svoja osećanja prenosili na platno baš ovom tehnikom, medju njima su Claude Monet , Rembrant, Francisco Goya, Vincent Van Gogh, Leonardo Da Vinci i mnogi drugi. Neka od najlepših i najpoznatijih dela na svetu, slikana su baš uljanim bojama, pa se sama tehnika ulje na platnu smatra fundamentom slikarskog izraza.