Samit energetike "Trebinje 2021" kao putokaz za energetiku regiona | Trebinje Danas\nSamit energetike "Trebinje 2021" kao putokaz za energetiku regiona\n19.05.2021. u 09:59\nSamit energetike "Trebinje 2021" (SET), pod sloganom "Hibridna energetska budućnost", biće održan sutra i prekosutra, a u sedam odvojenih panela učestvovaće više od 50 vodećih stručnjaka iz regiona.\nOvaj samit drugi put organizuju "Elektroprivreda Republike Srpske", grad Trebinje i firma "Samit energetike Trebinje", a ovoga puta pokrovitelji su Vlada Republike Srpske, Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, kompanija "Končar" uz podršku Sekretarijata Energetske zajednice te sponzorstva kompanija "Elnos Group", "Infinity group" i "Dwelt".\nTeme o kojima će se govoriti u okviru panela su "Energetske strategije i energetski klimatski planovi u regionu", "Klub 1.000 MW", "Investicioni ciklusi - gradnja novih energetskih kapaciteta", "Uspostavljanje organizovanog tržišta električne energije u regionu", "Reforma sektora daljinskog grijanja u regiji", "Hibridna energetska budućnost", "Razvoj potencijala obnovljivih izvora energije regiona" te "Modeli, uslovi i prepreke za investiranje u sektor energetike".\nAleksandar Branković, direktor firme "Samit energetike" (SET), kaže da će na ovom samitu biti više od 150 učesnika, među kojima su i panelisti, te da se očekuje da više od 2.000 ljudi putem online platforme prati panele i kompletan samit.\n"Teme koje će dominirati su one koje se tiču izrade energetskih klimatskih planova u regionu. Neke zemlje su to već uradile, a BiH trenutno ima nacrt koji je predala Energetskoj zajednici. Prvi panel je tranzicija energetskog sektora, izrada klimatskih planova i dekarbonizacija i tu će govoriti i Janez Kopač, generalni sekretar Energetske zajednice", rekao je Branković.\nOn je dodao da je planirano i da ministri iz regiona održe zajednički sastanak u "Elektroprivredi Republike Srpske".\n"Značaj ovog samita je veliki, prvo zbog kontakata, ali i iz razloga što je to postala manifestacija koja okuplja cijeli region u malom mjestu kakvo je Trebinje", rekao je Branković.\n"Uvjeren sam da će ovogodišnji samit dati odgovore na mnoge izazove u oblasti energetike te da ćemo na temelju naučnih i stručnih rasprava doći do zaključaka koji će biti jasan putokaz za dalje jačanje energetskog sektora u Republici Srpskoj, BiH i regionu", rekao je Košarac.\n"Da bismo postigli željeni nivo razvoja, neophodno je transformisati sektor energetike te ga prilagoditi trenutnim i potrebama budućnosti. Skupovi kao što je SET omogućavaju razmjenu znanja i iskustava u oblasti energije, zahvaljujući čemu možemo doći do rješenja od velikog značaja za reformu energetskog sektora", istakao je Košarac.


"Preuvelièana opasnost od AH1N1" - B92.net\n"Preuvelièana opasnost od AH1N1"\nStrazbur -- SZO i evropske zdravstvene institucije preuvelièale su rasprostranjenost virusa H1N1, navodi se u Rezoluciji Saveta Evrope.\nIzvor: Tanjug petak, 25.06.2010. | 08:42\nIzazvana je velika potrošnja javnog novca i strahovanja o zdravstvenim rizicima kojima je izložena evropska javnost, piše u Rezoluciji.\n„Utvrðene su teške nepravilnosti u odnosu na transparentnost odluèujuæih procesa o pandemiji, koje su proizvele brige o moguæim uticajima farmaceutske industrije na donošenje nekih od najvažnijih odluka o pandemiji“, konstatuje se.\n„Naèin na koji je pandemija gripa H1N1 utvrðena ne samo od Svetske zdravstvene organizacije, nego i od ostalih kompetentnih zdravstvenih vlasti na nivou Evropske unije daje razlog za brigu“, navodi se u zakljuèku izvestioca Saveta Evrope o virusu novog gripa, èlana Odbora za socijalna, zdravstvena i porodièna pitanja u SE Pola Flina, poslanika levice iz Velike Britanije.\nU Reozluciji, usvojenoj gotovo jednoglasno, istièe se da su neke od posledica donetih odluka i datih saveta posebno zabrinjavajuæe, zato što su dovele do distorzije prioriteta u javnim zdravstvenim ustanovama širom Evrope, nepotrebnim trošenjem velikih suma javnog novca i izazivanjem neopravdanih strahovanja.\nUkazuje se na bojazan da æe nedostatak transparentnosti i pouzdanosti rezultirati padom poverenja javnosti u savete najveæih javnih svetskih zdravstvenih institucija.\nStoga je Parlamentarna skupština usmerila pažnju na tretiranje pandemije na sveobuhvatni naèin i kroz otvoreni dijalog sa Svetskom zdravstvenom organizacijim i drugima, navodi se u dokumentu.\nPS SE pozdravlja preispitivanje inicirano od raznih javnih autoriteta, ukljuèujuæi i Svetsku zdravstvenu organizaciju, i zahteva od svih ukljuèenih subjekata da omoguæe uvid u saznanja kako bi se steklo iskustvo i preuzela odgovornost za uèinjene greške.\nParlamentarna skupština smatra da je preispitivanje postojeæih sistema i brzo saopštavanje kljuènih neobjavljenih informacija od neprocenjive važnosti da bi se ponovo uspostavilo poverenje u velike svetske odluke i savete, sa željom da one u buduænosti budu poštovane, u cilju spreèavanja moguæih pandemija na globalnom nivou, koje bi mogle biti ozbiljnije od pandemije gripa A (H1N1).\nPS SE navodi da, u sluèaju pandemije, tajni i neregulisani procesi i tajno lobiranje mogu da podriju demokratske principe.\nParlamentarna skupština pozdravlja nedavno pokrenuto preispitivanje procesa koji se odnose na treitranje pandemije gripa A (H1N1), ukazujuæi da procese treba da pokrenu SZO i evropske institucije u èijoj nadležnosti su zdravstvena pitanja, kao i nekoliko vlada i parlamenata.\nUprkos spremnosti SZO i evropskih zdravstvenih institucija da uðu u dijalog i preispitaju tretiranje pandemije, PS SE izražava žaljenje što one nisu bile spremne da podele neke od kljuènih informacija, pogotovo da objave imena i zakljuèke èlanova Komiteta SZO za hitna pitanja i relenvantnih evropskih savetodavnih tela, koji su bili direktno ukljuèeni u davanje saveta u tretiranju pandemije.\nPS SE takoðe izražava žaljenje zbog toga što se SZO "nije pomerila u preispitivanju svojih stavova" o pandemiji i stvarnih zdravstvenih rizika, pored vidljivih dokaza da je ozbiljnost pandemije bila preuvelièana od strane SZO.\nU Rezoluciji se izražava žaljenje i zbog "visoko defanzivnog stava SZO" kako po pitanju nepsremnosti da prihvati èinjenicu da je promenjena definicija pandemije, tako i nespremnosti da promeni svoje prognoze po pitanju pandemije.


Olimpijada nije svadba, pa da se otkazuje kako kome padne na pamet - 20.11.2017, Sputnik Srbija\nUŽIVO Velika ofanziva ruske vojske na Liman - 30 kilometara od Slavjanska\nOlimpijada nije svadba, pa da se otkazuje kako kome padne na pamet\nBiatlon pod budnim okom lovaca i hokej uz stražu nuklearnih podmornica — tako Vašington vidi svoje obaveze u obuzdavanju severnokorejske opasnosti tokom... 20.11.2017, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Eranga JayawardenaTribine\nBiatlon pod budnim okom lovaca i hokej uz stražu nuklearnih podmornica — tako Vašington vidi svoje obaveze u obuzdavanju severnokorejske opasnosti tokom predstojeće 23. Zimskih olimpijskih igara u Pjongčangu u Južnoj Koreji. Osim toga, svaki javni i masovni događaj, posebno ovako veliki, značajna je tema iz perspektive sajber-bezbednosti.\nDo otvaranja Zimskih olimpijskih igara je ostalo manje od tri meseca, a vojni manevri SAD su sve češći i sve masovniji. Američki nosači aviona toliko često ulaze u korejske vode da se već osećaju kao kod kuće. Zato brojni vojni, politički i stručnjaci iz oblasti geostrategije strahuju da će Severna Koreja na kraju biti primorana da reaguje. Sa druge strane, prema analizama i procenama južnokorejskih vlasti, na Igre bi trebalo da dođe oko pedest hiljada gostiju iz celog sveta. Računa se na čak dvadeset hiljada posetilaca iz Rusije. Međutim, poslednje ankete pokazuju da Rusi nisu pošto-poto voljni da budu meta mogućih konflikata na relaciji SAD — Severna Koreja, o čemu se mnogo govori u poslednje vreme.\nO tome koliko je realno ugrožena bezbednost učesnika, ali i posetilaca tokom Olimpijade u Južnoj Koreji, sociolog sa Univerziteta Templ u Filadelfiji Vida Bajc za Sputnjik kaže da se pri razmatranju bezbednosnih pitanja uzimaju u obzir savršeno različiti scenariji i da se za svaki od njih predviđaju moguća rešenja i uvežbavaju konkretne mere.\nRusi i Olimpijada: Farmaceutski rat u sprezi sa antidoping agencijom (audio)\n29 Jul 2016, 12:20\n„Ako zaista i dođe do nekakve ekscesne situacije, bezbednosne službe obično znaju kako da reaguju. Osim toga, kada je Međunarodni olimpijski komitet razmatrao mesto na kome će se održavati sledeće takmičenje, on je ipak imao u vidu političke konflikte do kojih bi možda moglo doći. Godine 1988. videli smo nešto slično, i pokazalo se da je Južna Koreja bila dobro pripremljena. Zato, ukupno gledano, ne vidim da bi neki ozbiljni bezbednosni problemi mogli da iskrsnu u Pjongčangu“, ističe naša sagovornica.\nDoktorka Bajc, koja inače prati i proučava društvene i kulturne uticaje bezbednosnih mera i nadgledanja građana i autor je više studija i knjiga na temu bezbednosti na Olimpijadi, objašnjava da igre nisu neki minorni događaj poput svadbe pa da može u poslednjem trenutku da se otkaže ili da joj se promeni mesto održavanja.\n„Inicijativa da se Severnoj Koreji omogući učešće u bilo kom obliku, pa čak i krajnje simbolično, to je veoma, veoma važno. Bilo koji oblik saradnje, bilo koji potez koji pokazuje dobru volju, to je jako dobro za odnose obe države i mir u regionu“, govori dr Bajc.\nNaša sagovornica dodaje da je sad verovatno kasno za pripremu sportista iz Severne Koreje, ali da bi oni trebalo da budu ohrabreni da učestvuju u nekim od narednih Olimpijskih igara.\nZašto se gradovi više ne tuku za Olimpijadu\n6 Avgust 2017, 10:21\nMale su šanse da Pjongjang napravi taj ključni korak\nBez obzira na to što se kao glavni izazov opštoj bezbednosnoj situaciji na Korejskom poluostrvu često navode nuklearne i raketne probe Severne Koreje, veća je verovatnoća da će zapravo SAD napraviti taj ključni korak, kao okidač koji bi mogao da inicira vojni konflikt, i time naravno da spreči turiste i sportiste da učestvuju, smatra Aleksandar Voroncov, šef odeljenja za proučavanje Koreje i Mongolije sa Instituta za orijentalistiku RAN.\n„Korejci i na Severu i na Jugu, naravno, ne žele rat. Uz sve razlike i protivrečnosti, oni shvataju da bi korejski rat bio katastrofa za obe Koreje i oni ga neće započeti. A što se tiče administracije predsednika Trampa, tu se već javljaju brojna pitanja“, kaže Voroncov.\nPrema rečima sagovornika Sputnjika američki stručnjaci takođe realno procenjuju posledice mogućeg konflikta koji bi doneo gubitke i na američkoj strani i naravno da to ni oni ne žele. Ali Voroncov smatra da će glavnu reč ovde svakako voditi Bela kuća.\nAspekti sajber-bezbednosti i delovanja hakera\nKoja doping sredstva koriste američki olimpijci\n14 Februar 2017, 19:06\nBilo koji javni i masovni događaj, posebno nešto veliko poput Olimpijskih igara, ujedno je i značajan izazov iz perspektive sajber-bezbednosti, govori za Sputnjik stručnjak za industrijsku špijunažu i bezbednost, bivši ruski obaveštajac Andrej Masalovič. U konkretnom slučaju, u prvom redu, smatra naš sagovornik, opasnost realno preti od američkih, a ne korejskih hakera. Pa ipak, specifičnosti opasnosti u sajber-prostoru u konkretnom slučaju Masalovič vidi u brojnim različitim faktorima:\n„Kao prvo, Severna Koreja je već nekoliko puta pokazivala da njihovi hakeri i te kako znaju da pomrse konce. Setimo se situacije sa korporacijom ’Soni‘ i štetom od 120 miliona dolara, setimo se upada u sisteme banaka i uvek su tragovi vodili do severnokorejskih hakera. Drugim rečima, možda možemo očekivati da će oni nešto pokušati da urade“.\nKao drugo, navodi Masalovič, to je sve ono što smo mogli da saznamo iz izveštaja koji je Vikiliks objavio ovog proleća, a tiče se sajber-oružja. Radi se o programima iz arsenala Agencije nacionalne bezbednosti SAD, CIA i FBI. Tamo je bilo više od 120 programa tipa „zero day“. To su programi, odnosno virusi, koji, prema rečima našeg sagovornika, mogu realno da nanesu štetu komponentama infrastrukture od životne važnosti, a da oni sami ostanu neprimećeni. Dakle, radi se o sajber-oružju koje je nastalo na osnovu onoga što su osmislili programeri američkih službi bezbednosti.\n„Osim toga, sada svi ozbiljni igrači rade na koncesijama zaštite od napada u sajber-prostoru, što su zapravo strategije u savremenom sajber-ratu. Ne isključujem da će možda neko od hakera poželeti „samo malo“ da proba, da vidi kako su zaista zaštićeni aerodromi ili mesta na kojima se okuplja veliki broj ljudi. Osim toga, ne sme se zaboraviti na još jedan važan destabilizujući faktor, a to je DAEŠ. Ova teroristička organizacija je sada poput pacova koji je sateran u ćošak. Nažalost, od njih još uvek možemo očekivati terorističke napade i to upravo u sajber-prostoru, jer su praktično ostali bez svojih uporišta u Iraku i Siriji“, upozorava Masalovič.\nNaš sagovornik zaključuje da stručnjacima za bezbednost svakako neće biti dosadno. Masalovič dodaje da se uzda u profesionalizam vojnih stručnjaka za sajber-bezbednost Južne Koreje i nada se da će na kraju sve proći bez problema.\nUŽIVO Velika ofanziva ruske vojske na Liman - 30 kilometara od Slavjanska15:42


Prvenstvo Srbije za sezonu 2019 – Ragbi Savez Srbije\nPrvenstvo Srbije za sezonu 2019\n13/02/2019 by Goran Porobic\nUskoro kreće trka za titulu Prvaka u Prvenstvu Srbije za sezonu 2019.\nNakon zimske pauze, prvog vikenda marta (02-03. mart) počinje nova ragbi sezona u Srbiji.\nU novoj sezoni će u Prvenstvu Srbije u seniorskoj konkurenciji učestvovati pet klubova koji će se boriti za titulu Prvaka, a to su RK Partizan, RK Rad, RK Vojvodina, RK Dinamo 1954 i GRK Vršac. Očekuju nas i više nego zanimljive utakmice koje počinju ovog proleća.\nSistem takmičenja je takav da se igraju dva kruga svako sa svakim, nakon čega će prvoplasirani i drugoplasirani timovi igrati play off, gde će ekipa koja prva ostvari dve pobede postati Prvak u Prvenstvu Srbije, dok će ostale tri ekipe igrati play out fazu takmičenja.\nEkipe su iskoristile zimsku pauzu da se spreme na najbolji mogući način. U predstojećoj sezoni nas očekuje izuzetno zanimljivo takmičenje sa dosta utakmica, gde možemo očekivati uzbudljivu i veliku borbu. Takođe, krajem maja počinje i ragbi 7 sezona u kojoj se isto očekuje odličan ragbi.\nI u svim mlađim kategorijama nas očekuje veoma bogat i raznovrstan program, tako da pozivamo sve ljubitelje ragbija da ovo zanimljivo proleće provedete uz ragbi na takmičenjima širom Srbije.\nFiled Under: Vesti Tagged With: prvenstvo srbije u ragbiju, ragbi savez srbije, RSS


21.07.2021 / 20:00 Politika - Erwan Fouere\nErwan Fouere, viši naučni saradnik u Centru za proučavanje evropskih politika, kaže da evropska perspektiva za države Zapadnog Balkana nema alternativu, uprkos sporosti procesa i protivljenju nekih od članica EU ka daljnjem proširenju.\n- Države članice EU i sve njene institucije mnogo puta su potvrdile evropsku perspektivu za cijeli Zapadni Balkan, ali problem je u tome što to u stvarnosti traje mnogo duže nego što je predviđeno - kaže Fouere.\nIstiče kako se može vidjeti mlak pristup proširenju u brojnim zemljama članicama, uprkos činjenici da postoji formalna posvećenost integraciji Zapadnog Balkana u EU.\nFouere potcrtava da su nivoi koje je postigla svaka od zemalja različiti. Crna Gora i Srbija trenutno pregovaraju, iako su pregovori izuzetno spori.\nSjeverna Makedonija i Albanija čekaju. Vijeće Evrope je donijelo odluku o otvaranju pristupnih pregovora, ali jedna država članica - Bugarska, to blokira iz razloga koji nemaju nikakve veze s perspektivom i članstvom u EU.\nKosovo i Bosna i Hercegovina zaostaju, ali su reforme podjednako važne u obje zemlje.\n- Bosna i Hercegovina je već na putu ka svim tim reformama, ali još mora uraditi mnogo toga da bi dostigla nivo Sjeverne Makedonije i Albanije - navodi Fouere.\nOvaj bivši zvaničnik EU kaže da su skepticizam ka Uniji iskoristile druge sile kako bi u zemljama Zapadnog Balkana nametnule svoje interese.\n- Sve dok EU ne preuzme i ne ispuni svoju odgovornost u liderstvu na Zapadnom Balkanu, vakuum koji je ostao otvoren koristit će drugi akteri, poput Kine i Rusije, koje imaju svoje specifične interese, koji nisu nužno u interesu samih zemalja - potcrtava Fouere.\nNapominje da je Kina svojom inicijativom "Put i pojas" donijela mnogo pozajmica zemljama Zapadnog Balkana, ali to su pozajmice koje neće nužno dugoročno pomoći zemljama, jer će one biti vezane za otplaćivanje pozajmica, umjesto za bližu saradnju sa EU.\n- Vidim da je EU sada odlučila da uvede vlastitu inicijativu, da se suprotstavi kineskoj i tako ojača veze između Zapadnog Balkana i Unije sa stanovišta ekonomske trgovine, jer Unija ostaje najveći trgovinski partner za sve zemlje Zapadnog Balkana - govori Fouere.\nAli politički i strateški, nastavlja, EU mora biti mnogo vidljivija na Zapadnom Balkanu, kako bi zaista osigurala da ima liderstvo i może na kraju uvesti zemlje u EU na osnovu svih reformi koje bi se trebale dešavati.\n- Berlinski proces je bio važan u tom pogledu, ali je sada završen. EU sada mora biti mnogo energičnija u svom pristupu Zapadnom Balkanu - zaključuje Fouere u razgovoru za Glas Amerike.


Ambasador Bosne i Hercegovine u Republici Austriji Kemal Kozarić u posjeti kompaniji Adriatic Group iz Beča – Ambasada Bosne i Hercegovine\nAmbasador Bosne i Hercegovine u Republici Austriji Kemal Kozarić posjetio je 14. januara 2021. godine kompaniju Adriatic Group iz Beča i razgovarao s direktorom Amirom Bekićem.\nAmbasador Kozarić je istakao da je ova kompanija koja je u vlasništvu bosanskohercegovačkih državljana pravi privredni ambasador naše zemlje, te da je uspjela i pored problema s pandemijom koronavirusa tokom 2020. godine, održati kontinuitet plasmana bosanskohercegovačkih prehrambenih proizvoda na zahtjevna tržišta Evropske unije. Naglasio je da je Adriatic Group važan partner našoj privredi i izrazio nadu da će se ovakva vrsta povezanosti sa bosanskohercegovačkim proizvođačima hrane u budućnosti intenzivirati.\nDirektor Amir Bekić je naglasio da i pored svih poteškoća, bosanskohercegovačke firme nastoje održati kontinuitet kooperantske mreže koju čini gotovo 1.200 poljoprivrednih proizvođača, te je izrazio nadu daće i nadležna ministarstva u Bosni i Hercegovini prepoznati značaj poslovanja kompanije i svojim savjesnim radom i odlukama pomoći i podržati misiju kompanije.\nKompanija Adriatic Group već dvije decenije uspješno posluje na evropskim tržištima kao i u Bosni i Hercegovini i najveći je distributer hrane iz Bosne i Hercegovine. U sklopu Adriatic Group se nalazi 12 kompanija od kojih sedam posluje u zemljama Evropske unije.\nPutem distribucije, kroz navedene kompanije, proizvodi Klasa, Vispaka, Poljorada, Nature i Solane Tuzla dolaze na tržište 14 zemalja zapadne Evrope, a u protekloj godini je ostvaren rast prodaje hrane iz Bosne i Hercegovine na svim evropskim tržištima što je od velike pomoći domaćim kompanijama koje sarađuju sa ovim distributerom.


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / U Sarajevu oboren Ginisov rekord - pripremljeno 14.186 palačinaka\n- Želeli smo da skrenemo pažnju na BiH i mlade kuvare, uz napomenu da ništa ne bismo postigli bez pomoći starijih kolega, ali i kolega iz drugih zemalja - rekao je predsednik Udruženja kuvara u BiH Nermin Hodžić.\nOrganizator ocenjuje da su danas na platou Skenderija u Sarajevu svi radili kao jedan.\nJedan broj palačinaka podeljen je okupljenima koji su bodrili učesnike obaranja rekorda, dok je veći deo dostavljen socijalno ugroženim stanovnicima, domovima za nezbrinutu decu, domovima za zbrinjavanje starih lica, te migrantima i drugima koje je ovaj gest obradovao.\nEkipa od više od 100 ljudi, koji su u smenama sinhronizovano pripremali palačinke, osam časova je neprekidno radila na ovom poduhvatu.\nSarajevski sajam turizma, koji je počeo u sredu, bio je prilika da na jednom mestu BiH predstavi turističke potencijale, kako građanima tako i turističkim agencijama i operaterima iz inostranstva.\nOve godine na sajmu se predstavilo 70 izlagača iz Crne Gore, Hrvatske, Makedonije, Turske, Indije i BiH.


Za narednih 1000 brojeva Kikindskih - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Za narednih 1000 brojeva Kikindskih\n#BranimKikindske #Narednih1000 #ZaSloboduMedija\nDevetog oktobra, 1998. godine, na kioscima u Kikindi i okolnim mestima po prvi put se pojavio nedeljnik „Kikindske“, a u petak je izašao hiljaditi broj.\n0Piše: Grupa za slobodu medija 20. aprila 2018. 10.16\nOd prvog broja do danas novine su ostale slobodne i svoje, bile su verna hronika grada i severnog Banata u proteklih 20 godina, ali i nepokoljebljivi glasnik antifašizma i borbe za slobodno društvo.\nOno za šta se novinari „Kikindskih“ zalažu nema cenu, ali štampa novina ima. Sve je teže nabaviti novac, a vlast čini sve da ih ugasi. Po svaku cenu, „Kikindske“ ostaju samo svoje, a za 150 hiljada dinara mesečno, ostaju i na kioscima. Kada bi nas 150, davalo 1000 dinara mesečno, vlast ne bi mogla ništa da uradi da se „Kikindske“ ugase – ne bi im pomoglo ni zaplašivanje oglašivača, ni nameštanje konkursa i tendera, ni pritisci na novinare.\nZbog novinara „Kikindskih“, zbog onoga što „Kikindske“ predstavljaju, zbog svih nas – pokrećemo kampanju „Branim Kikindske – Za narednih 1000 brojeva!“.\nPozivamo vas da se priključite da zajedno odbranimo „Kikindske“!\n„Kikindske“ su tu zbog nas, mi smo tu za njih!\nGrupa za slobodu medija pokušava da obezbedi redovan mesečni prilog „Kikindskim“. Koliko god malu sumu možete da uplatite mesečno, ona mnogo znači okupljenima u „Kikindskim“. Priložite mesečnu donaciju na sajtu patreon…. ili kikindske.org. Svako ko da redovnu mesečnu donaciju, dobijaće sva izdanja „Kikindskih“.\n… ili se pretplatite na pdf izdanje (Kikinđani na štampano), opštom uplatnicom (polugodišnja 1.200, godišnja 2.400 dinara).\nEkipa koju je na početku okupio urednik Željko Bodrožić uz podršku direktora Doma omladine Duška Francuskog – Mila Melank, Jovan Gvero, Vladislav Vujin, Gordana Perunović – Fijat, Srđan Tešin… radila je s njim tokom devedesetih u novinama koje su izlazile u Kikindi – KI press, Kikindske novosti i Velika Kikinda. Sve te novine su bile kratkog daha, ali su u tim skoro nemogućim uslovima za rad ostavile značajan trag. U Domu omladine ekipi su se pridružili Dragomir Vlaisavljević, Miša Dragin, Aleksandar Šomođi, Žužana Sokolai, Helena Konstantinov, Aladin Bakhit, Mića Vujičić, Dijana Subotički, Zoran Tomašev, Aleksandar Sabo… Kasnije su u redakciji „Kikindskih“ radili i stvarali i Stevan Dragin, Mile Đaković, Olja Tomin, Iva Stoisavljević, Dragana Antić, Ubava Đogo, Predrag Bata Nedeljkov, Miloš Sekulić, Ivan Kovač, Srđan Srdić, Mirna Laković i mnogi drugi…\n„Kikindske“ su zbog svog pisanja uvek bile na udaru vlasti. U devedesetim, po zloglasnom Zakonu o javnom informisanju Vlade SPS-a, JUL-a i radikala. Pored „Vranjskih“ najkažnjavaniji su lokalni štampani medij krajem devedesetih. Ni sa demokratskim promenama nisu se oslobodili sudova, naprotiv, mnogi moćnici sa severa Banta – političari, biznismeni i slični krenuli su besomučno da ih tuže, kao u nekoj koordinisanoj akciji, i uz to zaskočili su ih i lokalni kriminalci, tabadžije i navijačke grupe, pa su neki od članova redakcije pretrpeli i fizičke napade.\nZbog objavljenih tekstova osuđivani su pred domaćim sudovima i drakonski novčano kažnjavani, ali su novinari „Kikindskih“ prvi koji su zbog takvih sudskih odluka dobili spor protiv države pred Komitetom Ujedinjenih nacija za ljudska prava u Njujorku (2005. godine), kao i dva spora pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu (2009. godine).\nNekoliko meseci krajem 2004. i početkom 2005. godine bili su bez stalne redakcije, okupljajući se povremeno i funkcionišući zahvaljujući internetu. Nesebično su tada u pomoć pritekle kolege iz Radio televizije VK, a kao spasitelj se pojavio Vukašin Obradović, čije su „Vranjske“ u tom periodu bile izdavač „Kikindskih“.\nNajteže im je bilo 2014. i 2015. godine, kada su ih poreznici „masakrirali“, te od marta do maja 2015. godine novine nisu izlazile u štampanom izdanju, i to je jedini period od 1998. godine kada na kioscima u Kikindi i okolini nije bilo „Kikindskih“.\nTeško je redakciji „Kikindskih“ i danas, kao i drugim slobodnim medijima u Vojvodini i Srbiji, ali i dalje opstaju i veruju da će prebroditi i ove neprilike.\n„Kikindske“ su se u protekle dve decenije otvoreno suprostavljale ratu, nacionalizmu i ksenofobiji, objavljivali tekstove o zloupotrebama političkih i privrednih moćnika, policijskih i vojnih službenika, kao i o poslovima i nasilju lokalnih kriminalnih grupa i uz to bili hronika Kikinde i okoline i verujemo da će i u budućnosti biti pouzdan izvor o svemu što je bilo u centru pažnje javnosti na severu Banata.\n„Kikindske“ su svih ovih godina veliki prostor posvećivale umetnosti, kulturi i supkulturi, i za nedeljnik su pisali najznačajniji pisci iz regiona, a redakcija je pokrenula i književni časopis „Severni bunker“, objavila nekoliko knjiga i bila organizatori brojnih tribina, koncerata, izložbi i filsmkih projekcija.\ngrupa za slobodu medija, kikindske\nZa čist vazduh: Subvencije za električna vozila, milion stabala, zid sa mahovinom\nUNS: Za medije pet miliona dinara manje\nSavet za štampu: Pet listova prekršilo Kodeks u izveštajima o otetoj devojčici


Za bebe superheroje u novembru - mesecu prevremeno rođenih beba - KROKODIL\nZa bebe superheroje u novembru – mesecu prevremeno rođenih beba\nU nedelju 17. novembra sa početkom u 19 sati uoči svog prvog izdanja predstavili smo knjigu autorke Milice Lazarević-Jekić pod naslovom “Put roditeljstva: Od mrvice do zvezde. Dnevnik mog prevremenog porođaja. Priručnik za roditelje.” Ovime smo otpočeli aktivnosti kojima KROKODIL obeležava Svetski dan prevremeno rođene dece.\nU obeležavanju ovog događaja učestvuju mnogobrojna udruženja roditelja, profesionalne organizacije, kompanije i pojedinici u celom svetu. Ovaj dan je od 2011.godine uvršten u kalendar Svetske zdravstvene organizacije kao dan podizanja svesti o svim izazovima sa kojima se susreću prevremeno rođene bebe i njihove porodice.\nUdruženje KROKODIL realizovalo je u okviru ovogodišnjeg festivala KROKODIL humanitarnu kampanju Za bebe superheroje tokom koje su prikupljena sredstva namenjena kupovini novih monitora Institutu za neonatologiju a koji će pomoći malim herojima u najvažnijoj životnoj borbi.\nKampanju Za bebe super heroje nastavljamo i tokom novembra- meseca preremeno rođenih beba i pozivamo sve da svojom simboličnom donacijom pomognu rad Instituta za neonatologiju Srbije.\nTim lekara i sestara angažovan na Intenzivnoj nezi beogradskog Instituta za neonatologiju dvadeset četiri časa dnevno sedam dana nedeljno neumorno pomažu prevremeno rođenim bebama da prežive i stasaju. Posvećenost, trud i ljubav ovih ljudi su bezrezervni i nemerljivi kao i njihova stručnost i savesnost.\nPomozite i vi svojom donacijom do kraja novembra putem računa broj: 170-0030039599000-25 sa svrhom uplate: Donacija za bebe superheroje (primalac: Udruženje KROKODIL Karađorđeva 43, Beograd). Za više informacija kontaktirajte nas na: office@krokodil.rs ili putem telefona +381642047029.


Oskrnavljen spomenik palim borcima - juGmedia\nOskrnavljen spomenik palim borcima\nPROKUPLJE – Sa Spomenika palim borcima u ratovima od 1990. do 1999.godine, koji se nalazi u centru Prokuplja,pre više od 20 dana skinuta je bronzana spomen ploča i krst. Ovaj neodgovorni čin osudili su članovi Udruženja boraca rata od 1990.godine, sve boračke organizacije, kao i građani Prokuplјa.\nPredsednik Udruženja rata od 1990.godine Tomica Stevanović je podsetio da je ovaj spomenik otkriven pre deset godina i da je posvećen hrabrim Topličanima.\n„Osuđujemo neodgovoran čin pojedinaca koji ne poštuju one koji su dali svoje živote za odbranu zemlјe. Koji je razlog da skidaju nadgrobnu ploču samo je njima poznato“, rekao je Stevanović.\nSekretar Udruženja Ljubomir Jovanović naglašava da su oni, odmah nakon saznanja da su spomen ploča i krst skinuti, obavestili pripadnike Policijske uprave Prokuplјe i odmah je protiv nepoznatih počinilaca podnesena krivična prijava.\nSDS: SPS zloupotrebila decu u OŠ “11.oktobar”\nFolklorci iz Bosilegrada gostovali u Aleksincu


Arhitektura, dizajn, pozorište, muzika… Kaleidoskop - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nObjavljeno 26/09/2018 u kategoriji: Vesti\nU poslednjoj nedelji, Kaleidoskop je još jednom pokazao kako u Novom Sadu živi kultura zajedništva. U gradu koji je pokazao svoj potencijal za razvijanje kulturne i kreativne industrije i ovog vikenda desili su se ljudi, desili su se procesi, prostori i programi. Prvih dana jeseni, negovanje arhitekture bilo je u centru pažnje Novog Sada.\nU drugoj kulturnoj stanici petonedeljnog putovanja kroz Kaleidoskop, u dvorani Eđšeg, predstavljen je projekat Fondacije Novi Sad 2021 „Nova mesta” koji je definisao novi princip, omogućivši građankama i građanima Novog Sada da budu pitani i tako postanu aktivni učesnici u kreiranju javnih prostora, što nije bila dosadašnja praksa. Izloženi konkursni radovi prikazali su projekte uređenja malih javnih površina u kojima je srž ideje Fondacije, da građani i arhitekte ujedine svoje ideje i pretoče ih u okruženje po meri građana i građanki. Takođe, publika je imala priliku da pogleda izložbu savremene arhitekture Slovenije, kao i izložbu iz Bosne i Hercegovine „Collegium artisticum”, koje su prikazane u okviru festivala koji je podržala Fondacija, a koji organizuje Društvo arhitekata Novog Sada, te predstavljaju dobre primere iz regiona i nude ideje u kom pravcu delovati kako bi neiskorišćeni prostori mogu da započnu novi život.\nKroz Kaleidoskop smo gledali i izložena rešenja konkursa za novosadsko staro jezgro grada, u okviru istoimenog programa, koji bi na prvom mestu služili ljudima i bili simboli novog talasa kulturnih potreba. Novi dometi u shvatanju kulture odražavaju se i kroz arhitekturu, a radovi predstavljeni na izložbi dali su nove ideje onima koji odlučuju o menjanju arhitektonske slike pojedinih delova grada, na kojima se okuplja veliki broj ljudi i usklađuju sa pogledima Novosađana. Fondacija Novi Sad 2021 je predložila da konačni izgled budućeg starog jezgra Novog Sada bude utemeljeno na principima internacionalizacije i participacije. To bi značilo da kroz projekat „Umetnici u gostima” jedno od značajnih evropskih arhitektonskih imena, u saradnji sa lokalnom arhitektonskom scenom iznedri finalno rešenje koje će biti inovativno, ali u skladu sa kulturnim nasleđem Novog Sada.\nTakođe, sveže subotnje veče bilo je prava prilika za udisanje novosadske tradicije, a šta je bolje oslikava ako ne Almaški kraj. Tajne starih dvorišta i duh nekadašnjeg Novog Sada upotpunjeni su zanimljivim pričama o svemu šta se dešavalo iza starih kapija u vreme kada je život počinjao i završavao se u blizini Almaške crkve. Kaleidoskop kulture je za posetioce organizovao projekciju dokumentarnog filma „Sećanja iz Almaškog kraja”, kao i predstavu „Ručni rad” i muzičku pratnju tambure.\nArhitektura jeste dominirala ovog vikenda, ali i dizajn, kao još jedna umetnost koja svoje mesto pronalazi u okviru Kaleidoskopa. Svoj prostor zaslužili su i grafički radovi u oblasti dizajna i ilustracije „Allstars Riso”.\nPored arhitekture i dizajna i muzika se prolamala Novim Sadom. Nastupom rumunskih muzičara, Kaleidoskop kulture podržan je i od strane Temišvara, grada koji je u okviru zemalja Evropske unije takođe poneo titulu Evropske prestonica kulture 2021.\nNovosađani su uživali u koncertu na kom su zajedno nastupili „Furiant” kvartet iz Berlina i klarinetista Tomaž Močilnik iz Frankfurta na Majni. U okviru programa čula su se dela Šostakoviča i Mocarta, propraćena posebnom prezentacijom i specijalnim svetlosnim efektima koje su priredili novosadski gosti.\nOpera je uvek bila neizostavni deo Novog Sada ali i svojevrsnog dela kulture zajedništva kroz novosadski Kaleidoskop. Budućim kreatorima kulturne slike grada, najmlađim Novosađanima, Kaleidoskop je predstavio operu za decu „Čarobna frula”, a mesto dešavanja bila je jedinstvena Kulturna stanica „Eđšeg”.\nU okviru Kaleidoskopa kulture u narednim danima, posetioci će u Kulturnom centru Novog Sada, moći da uživaju u filmovima koji govore o čoveku, o svim važnim temama, filmovima koji menjaju perspektivu i šire vidike, kao i da učestvuju u diskusijama sa autorima i akterima filmova, umetničkim radionicama i mnogobrojnim izložbama. Raskošnom programu Kaleidoskopa pridružuju se i Rosinijeva „Pepeljuga” koja će pod dirigentskom palicom Đanluke Marčana, u sredu, 26. septembra, biti premijerno izvedena u Srpskom narodnom pozorištu, dok je finalno okretanje Kaleidoskopa zakazano za subotu, 29. septembar, kada će Novi Sad zasijati evropskim sjajem, te na taj način zaokružiti veliku ideju da je kultura način života.


TotalCar.rs » Ovo su finalisti za Evropski automobil godine\nAudi, BMW, Evropski automobil godine, finalisti, Jaguar, Mazda, novo, Opel, Skoda, Volvo\n– Audi “A4”\n– BMW “serije 7”\n– Jaguar “XE”\n– Mazda “MX-5”\n– Opel “astra”\n– Škoda “superb”\n– Volvo “XC90”\nDeluje da se žiri ove godine opredelio za premijum segment, ali im se očigledno svidela i praktičnost Škode “superb”. “Astra” je dosta vremena provela u teretani i izgubila kilograme, dok se nova “miata” vratila korenima.\n“Serija 7” je tehnološka aždaja, ali će morati da ukrsti koplja sa elegantnim Volvo “XC90”. “A4” svakako deluje previše poznato, ali je u svakom segmentu bolji od prethodnika, a “XE” je uradio sve kako bi predstavljao ozbiljnu konkurenciju nemačkim rivalima.\nMeđu automobilima koji su očekivani u finalu, ali su odbačeni su Ferari “488 GTB”, Tesla “model X” i Tojota “mirai”. Prošle godine je titulu odneo Folksvagen “pasat”, a ovogodišnjeg pobednika ćemo znati na martovskom Salonu automobila u Ženevi.


Ružić možda ne zatekne nijednog studenta na vakcinaciji\nDruštvo Autor:Mihailo Jovićević24. mar. 202121:38\nBranko Ružic primio je vakcinu protiv korona virusa Foto: TANJUG/ DRAGAN KUJUNDZIC\nMinistar Branko Ružić trebalo bi sutra da obiđe Studentsku polikliniku - jednu od institucija koje su prethodnoih dana u Beograd otvorile vrata za vakcinaciju studenata - ali moglo bi mu se lako desiti da ni tamo ni na drugim punktovima ne zatekne niti jednog studenta. Istraživali smo zbog čega je odziv mladih na poziv za imunizaciju toliko slab.\nPišu: Aleksandra Petrović i Ljubica Sokić\nOno što su reporteri Nova.rs još u ponedeljka zatekli u Studentskom gradu i Karaburmi (jednom od najvećih prestoničkih studentskih domova) – bilo je poražavajuće.\nU Studenjaku tek desetak mladih iskoristilo je privilegiju da bez zakazivanj budu vakcinisani, na Karaburmi ni toliko. Prestonica u ovome, međutim, nije usamljena.\nKragujevac – podeljena mišljenja\nKragujevac: Nijedan student nije došao na vakcinaciju\nDrugu dozu vakcine primilo više od 900.000 građana\nTreći dan vakcinacije studenata bez prijavljivanja preko portala eUprava, u Kragujevcu protiče bez ijednog vakcinisanog akademca. Jedan od vodećih razloga, koji su studenti naveli u razgovoru za naš portal je taj što im je ponuđena samo AstraZeneka, a ima i onih sa stavom da se uopšte neće vakcinisati, bez obzira na proizvođača vakcine. Takođe, razlog za slab odziv leži i u činjenici da se određeni broj studenata već vakcinisao na punktovina za masovnu imunizaciju.\nStudenti se za sada samo raspituju o vakcinaciji, ali nijedan nije došao u Studentsku polikliniku. U toj zdravstvenoj službi za naš portal kažu da ipak očekuju dolazak studenata, ali i vakcine drugih proizvođača\n„Verujem da ćemo u narednom periodu dobiti i druge vakcine, pa shodno tome očekujemo i veći odziv. Za sada zovu telefonom, poneko i dođe, ali samo da se informišu. Mi smo prosledili poziv za vakcinaciju svima kojima je trebalo, studenti su obavešteni i nadam se da će uskoro početi da dolaze’’, kaže za Nova.rs dr Bisenija Radivojević, šef Odeljenja za zdravstvenu zaštitu studenata.\nStudentske organizacije, preko društvenih mreža pozivaju svoje kolege na vakcinaciju, ali u razgovoru za naš portal navode, da je među mladima ipak slabo interesovanje.\nStefana Zečević student prodekan na PMF-u objašnjava da su studenti sa kojima je razgovarala skeptični u vezi sa vakcinacijom uopšte, a pogotovo zbog činjenice da je u Kragujevcu dostupna samo vakcina AstraZeneka.\n„Upravo tu vakcinu povezuju sa mnogim nus pojavama i ja od kolega čujem komentare ‘zašto su baš tu vakcinu ponudili nama, kada je u nekim zemljama povlače’. Verovatno bi bio veći odziv, kada bismo imali veći izbor’’, rekla je Stefana za naš portal i dodala da se ona do sada nije vakcinisala i da je još uvek neodlučna.\n„Trenutno nisam sigurna da li ću se vakcinisati, pogotovo što imamo samo jednu vakcinu u ponudi. Ne znam ni koja bi vakcina bila najbolji izbor, svesna sam da je vakcinacija generalno dobra stvar, verovatno ću se u nekom periodu kasnije i vakcinisati. Nadam se samo da ćemo dobiti mogućnost da biramo između više proizvođača’’, rekla je ona.\nDok se zbog potpunog izostanka vakcinacije tokom prva tri dana, stiče utisak da studenti bojkotuju poziv nadležnih za imunizaciju i negoduju zbog Astra Zeneke, Stefan Makulović, student pete godine Fakulteta medicinskih nauka u Kragujevcu je drugog mišljenja. Njegov izbor je upravo ta vakcina, a on se za imunizaciju prijavio preko portala eUprava i prvu dozu primio u februaru.\n„Moj izbor je AstraZeneka“\n„Kao budući zdravstveni radnik pratio sam sve informacije o svim vakcinama i izabrao sam AstraZeneku. To je vektorska vakcina sa adenovirusom koja daje dobar imunski odgovor. Nisam imao nikakve nedoumice u vezi sa tim što se u pojedinim zemljama povlači, jer je tu vakcinu odobrila Evropska agencija za lekove’’, pojasnio je Stefan i naveo da je prvog dana imao burnu reakciju na vakcinu koja se manifestovala kroz groznicu i povišenu temperaturu.\n‘’To je bila apsolutno predviđena i očekivana reakcija. Laički rečeno, to je značilo da vakcina ’radi’, a sutradan sam se osećao kao da nije bilo ništa. Ja sam za to, da studentska populacija treba da se vakciniše i da se u javnosti poveća kampanja za vakcinaciju mladih ljudi’’ rekao je ovaj budući lekar.\nSudeći prema slabom odzivu studenata, spremnost mladih da se vakcinišu protiv koronavirusa, nije na zavidnom nivou, a to u razgovoru za Nova.rs potvrđuje i Predrag Arsenijević, apsolvent matematike na PMF-u Kragujevcu i predsednik Studentskog parlamenta na tom fakultetu. On iskreno kaže da je i sam jedan od onih koji smatraju da im nije potrebna vakcinacija.\n„Ne planiram da se vakcinišem i nema potrebe da bilo šta ubacujem u svoj organizam. Mislim da svaki organizam može da se izbori sa virusom ako je dovoljno zdrav i ako je imunitet dobar. Ja verujem da sam možda u jednom trenutku i preležao koronu pre oko devet meseci, jer mi je tada bilo loše. Nema potrebe da se sada vakcinišem’’ rekao je Predrag.\nOn je istakao i da je trenutno među studentima sa kojima je u kontaktu, raspoloženje takvo da ne žele da se vakcinišu, kao i da međusobno, kako je naglasio, „ne razgovaraju o vakcini’’.\nStudenti medicine uglavnom vakcinisani\nNa Fakultetu medicinskih nauka (FMN), odnos studenata prema vakcinaciji je drugačiji, saznaje naš portal. Većina budućih lekara prijavila se preko eUprave i već su vakcinisani na punktovima za masovnu imunizaciju, potvrdila je za Nova.rs Irena Ognjanovićs student prodekan na FMN.\n„Mi smo imali brojna predavanja i vebinare o svim vakcinama, indikacijama i kontraindikacijama. Kao budući lekari, svesni smo da je vakcinacija bitna, pa smo ta predavanja pokazivali našim roditeljima i prijateljima. Imamo preko 1.000 studenata na fakultetu, sigurna sam da je njihovo mišljenje o vakcinama različito, tako da su se izjašnjavali i za različite vakcine. Verovatno je u Studentskoj poliklinici sada manji odziv, jer su se mnogi već vakcinisali’’ smatra ona.\nVest da u Kragujevcu za dva dana nije vakcinisan nijedan student, odjjeknula je u srpskoj javnosti, a pojavile su se i informacije da studenti bojkotuju vakcinaciju. Međutim, u Studentskom parlamentu Univerziteta, koji je krovni za sve fakultete, navode da ‘’nema ni govora o bojkotu’’, već da su studenti kasno dobili informacije.\nNova pravila za izvoz vakcina iz EU pogodiće i Srbiju\n‘“Vakcinacija je organizovana u nedelju uveče za ponedeljak ujutru. Niko ne može da očekuje da istog dana dođu studenti da se vakcinišu. Mi smo tek u ponedeljak popodne imali sve potrebne informacije koje smo prosledili fakultetima’’, pojasnio je za naš portal Ognjen Obradović predsednik Studentskog parlamenta Univerziteta.\nOn je dodao da Parlament podržava akciju, kao i da se zalažu da vakcina bude dostupna i u drugim gradovima u kojima su fakulteti Univerziteta u Kragujevcu.\nSa mišljenjem da vakcinacija ne može da dâ rezultate „preko noći’’, slaže se i direktor Studentskog centra, Mlađan Dimitrijević, koji rukovodi domovima za smeštaj studenata u Kragujevcu. On smatra da studentima treba ostaviti prostora da donesu takvu odluku.\n‘’Vakcinacija je dobrovoljna, možda studenti žele da istraže još nešto o vakcini ili da se konsultuju sa roditeljima. Mi ćemo ih u svakom slučaju animirati, ali napominjem da je reč o mladim, punoletnim ljudima koji sami donose svoje odluke. Ova vakcinacija bez prijavljivanja je dobar gest kojim je napravljena brža putanja da se vakcinišu i zato mislim da bi studenti trebalo da iskoriste ovu priliku’’, zaključio je Dimitrijević.\nU kragujevačkoj službi za epidemiologiju, pojasnili su da su za studentsku popoulaciji iz Instituta ‘’Batut’’ dopremljene samo AstraZeneka vakcine, ali naglašavaju da ukoliko studenti žele da prime neku drugu, za to mogu da se prijave preko portala i sačekaju poziv za neki od punktova za masovnu imunizaciju.\nČačak – za sada bez uputstva\nJoš uvek nismo dobili nikakvo uputstvo od strane Ministarstva zdravlja kako će se obavljati vakcinacija studenata protiv koronavirusa u Čačku, izjavio je danas za Nova.rs direktor ovdašnjeg Zavoda za javno zdravlje, dr Aksentije Tošić i dodao da smatra da će biti loš odziv.\n„Čekamo obaveštenje od nadležnih, ali prema mojim saznanjima u Kragujevcu skoro da nema zainteresovanih pripadnika ove populacije za imunizaciju. Pretpostavljam da će tako biti i kod nas, ali videćemo kada otpočne taj postupak, pa ne mogu ništa sa sigurnošću da tvrdim“, naveo je on.\nDa treba da stignu preporuke o vakcinaciji potvrdio nam je i direktor čačanskog Studentskog doma, Dragan Jovović i dodao da je dodatni problem što u gradu pored Morave nema studentska poliklinika.\n„Danas bi trebalo da dobijemo instrukcije pa zbog toga nismo ni počeli da pravimo spiskove. Kada nam stignu uputstva moraćemo da se organizujemo ili sa Domom zdravlja, ili sa Zavodom za javno zdravlje na koji način ćemo to sprovesti“, rekao je on za naš portal.\nUpravnik ove ustanove, Zoran Radomirović kaže da ne očekuje veliki odziv pripadnika ove populacije za imunizaciju, imajući u vidu činjenicu da studenti nisu hteli ni da rade besplatne testove na početku epidemije kovida 19 koji su im bili obezbeđeni na fakultetima.Ne mora da znači da sam u pravu, ali pretpostavljam da će biti tako, ocenio je on za Nova.rs.\nInače, u Čačku postoje Agronomski i Fakultet tehničkih nauka koje pohađaju više od dve hiljade studenata. Obe visokoškolske ustanove su pod ingerencijom kragujevačkog univerziteta,


Otvoren konkurs za "EY Preduzetnika godine 2015" | odgovornoposlovanje.rs\nBeograd, 15. septembar 2015. – Revizorsko–konsultantska kompanija EY (“Ernst&Young”) po četvrti put otvara konkurs za program “EY Preduzetnik godine” koji će trajati do 15. novembra 2015. godine, dok će svečano proglašenje nacionalnog pobednika biti održano u februaru 2016. godine. Pobednik nacionalnog konkursa u Srbiji će i ovaj put, zajedno sa pobednicima iz zemalja širom sveta, konkurisati za priznanje “EY Svetski preduzetnik godine” i prisustvovati svečanoj ceremoniji u Monte Karlu u junu 2016. godine.\nNagrada “EY Preduzetnik godine” postoji već 29 godina, a u Srbiji je prvi put ustanovljena 2012. godine. Kao prva i jedina globalna nagrada ovog tipa, “EY Preduzetnik godine” dodeljuje se izuzetnim pojedincima koji grade i razvijaju uspešne, rastuće i dinamične kompanije. Organizuje se u više od 150 gradova i gotovo 60 zemalja širom sveta. Nagrada “EY Preduzetnik godine” koja se po četvrti put dodeljuje u Srbiji, promoviše preduzetnički duh i inicijativu i odaje priznanje ljudima koji su postigli uspeh svojom upornošću, vizijom i inovativnošću.\n– Srbija ima preduzetnike koji daju izuzetan doprinos njenoj ekonomiji i predstavljaju ključan oslonac tokom procesa njenog razvoja. Tokom četiri godine koliko program postoji u Srbiji, oduševile su nas uspešne preduzetničke priče koje smo imali prilike da čujemo. One predstavljaju dokaz da u Srbiji postoji potencijal, kao i to da dobre ideje u kombinaciji sa vrednim radom mogu dovesti do uspeha. Ovim programom u Srbiji, želeli smo da preduzetnicima pružimo priliku da iskažu svoj talenat i steknu priznanje kako u svojoj zemlji, tako i među kolegama iz čitavog sveta – rekao je Stiven Fiš (Stephen Fish) rukovodeći partner u kompaniji EY u Srbiji.\nO pobedniku programa “EY Preduzetnik godine” 2015 odlučivaće nezavisni žiri, a njihova odluka zasnivaće se na ključnim faktorima kao što su preduzetnički duh, finansijski pokazatelji, strategijsko usmerenje, prisustvo na regionalnom ili međunarodnom tržištu, inovativnost i lični integritet.\nProgram “EY Preduzetnik godine” podržali su Ministarstva privrede Republike Srbije, “Radio Televizije Srbija”, magazin “Biznis & Finansije” i poslovni portal “eKapija”.\nNacionalni dobitnik nagrade “EY Preduzetnik godine” za 2014. godinu, Božo Janković iz kompanije “Enterijer Janković” predstavljao je Srbiju u junu mesecu u Monte Karlu na izboru za “EY Svetskog Preduzetnika godine”.\nViše informacija o programu “EY Preduzetnik godine” možete dobiti na www.ey.com/rs/eoy\nPreuzeto sa: ekapija.\nPoziv za učešće u programu “Verujem da mogu”


Srbija i finansije: Kako pomorci plaćaju porez kada se vrate u Srbiju i da li se razlikuju od frilensera - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nProcenjuje se da 20,000 radnika iz Srbije radi na brodovima u inostranstvu\n„Život na kruzeru znači odvojenost od porodice i radni dan koji nekada traje više od 12 sati – što bezbrižno vreme kod kuće čini jako dragocenim”, kaže ona.\n„Niko ne zna da vam kaže koji je iznos koji treba da platite, za svakog se razlikuje pošto ne postoji regularna i jedinstvena praksa – to je najveći problem”, kaže za BBC na srpskom Branislav Vajda, predsednik Granskog sindikata lađara i pomoraca Srbije i Udruženja profesionalnih lađara Srbije (UPLS).\nNe postoje zvanični podaci o broju srpskih državljana koji rade na brodovima u inostranstvu, a Granski sindikat lađara i pomoraca Srbije procenjuje da ih ima oko 20 hiljada.\n„Radila sam za američku kompaniju i oni su plaćali poreze u Sjedinjenim Američkim Državama, ali nije postojao nikakav porez koji se plaćao u Srbiji”, kaže Denić.\nVećina pomoraca, lađara i radnika na brodovima se u kompanijama za koje rade vode kao samozaposleni.\nPrema Zakonu o porezu na dohodak građana, obavezni su da sami prijave porez za zaradu koji su ostvarili van zemlje, navode iz sindikata.\n„Ali u praksi, visina poreza zavisi od samostalnog tumačenja poreskih inspektora.\n„Ovakav odnos države može da dovede do toga da se ti ljudi trajno odsele iz Srbije”, kaže Vajda koji je zapovednik vrste A.\nU Poreskoj upravi i Ministarstvu finansija nisu do objavljivanja teksta odgovorili na upite BBC-ja o načinima oporezivanja pomoraca i lađara koji rade u inostranstvu.\nSrbija, kao samostalna država, nikada nije donela adekvatan zakon zato što su nadležni smatrali da „mi nemamo pomorce i more”, smatra on.\nIpak, situacija se sada značajno promenila – tada je broj pomoraca i lađara bio manji, a većinom se radilo o nautičkom osoblju.\nDanas u tu grupu spadaju mnogi, „od konobara do frizera” koji rade na brodovima.\nProblemi sa računanjem visine poreza nastaju zbog načina na koji je definisan pojam rezidenta u Zakonu o porezu na dohodak građana, navodi Vajda.\nRezidentom se smatra svako ko provede 183 ili više dana u zemlji tokom jedne poreske godine, ali i svi oni koji „imaju prebivalište ili centar poslovnih i životnih interesa” u Srbiji iako veći deo godine provode u inostranstvu.\n„Takva definicija pruža mogućnost za različita tumačenja”, dodaje Vajda.\nNe može se naći više informacija o tome šta sve spada u „poslovne i životne interese”.\nLjudi koji rade na kruzerima, ali im porodica živi u zemlji, baš kao i oni kada nisu na plovidbi, jesu rezidenti Srbije po zakonima koji trenutno važe, ističe Vladislav Čal, vlasnik računovodstvene agencije.\n„Oni su trenutno tretirani na isti način kao i ljudi koji tokom čitave godine žive u Srbiji. poput frilensera, ali ih ne treba stavljati u isti koš”, kaže Čal.\nOn objašnjava da nije isto kada neko živi i radi u Srbiji za stranu firmu i provodi vreme sa porodicom i prijateljima, i kada je zaposleni šest ili devet meseci na brodu.\nPitanje rezidentnosti je ključno u ovom slučaju, smatra Ivan Raonić, poreski stručnjak i sudski veštak.\n„Obično porez naplaćuje zemlja u kojoj je lice provelo više o pola godine, ali može biti i drugačije propisano međunarodnim ugovorima o dvostrukom oporezivanju”, kaže on za BBC na srpskom.\nMože li država Srbija da zaustavi odlazak medicinara u Nemačku\nSrbija ima sklopljene Ugovore o izbegavanju dvostrukog oporezivanja sa 61 zemljom, navodi se na sajtu Ministarstva finansija.\n„Republika Srbija priznaje svojim rezidentima sve poreze plaćene u inostranstvu na osnovu potpisanih međunarodnih ugovora o dvostrukom oporezivanju kao poreski kredit do visine poreza koji bi bio plaćen u Srbiji”, objašnjava Raonić.\nMeđutim, sa nekim zemljama, poput Sjedinjenih Američkih Država, pod čijim zastavama plove srpski pomorci i gde su registrovane firme sa kojima imaju ugovore, takav dogovor ne postoji.\nZakonom o naplati poreza na dohodak je propisano da naplata zastareva za pet godina, te država može pomorcima i lađarima da ispostavi račun zaostalih obaveza.\nUkoliko porez bude morao da se plaća i za prethodne godine, „to će biti katastrofa”, dodaje Denić.\n„Pogotovo posle svega ovoga sa korona virusom, kada smo bili sprečeni da radimo više od godinu dana”, kaže ona.\nŽivot na napuštenom teretnom brodu: Priča slučajnog oficira broda bez posade\nKome su se pomorci obraćali\nNjihova molba je „uzeta u rad”, rekli su iz ministarstva u mejlu poslatom UPLS-u 16. juna u koji je BBC na srpskom imao uvid.\n„Neki poreski inspektori mogu da odluče i da naplate porez na bruto dohodak koji uključuje troškove prevoza, ishrane, smeštaja i ostalih stvari koje nisu vaša plata”, ističe Vajda.\nPomorci smatraju da zakonodavni ovir u Srbiji nije adekvatan\nKako se radnici iz Srbije zapošljavaju na brodovima\n„Mislim da to rade upravo zbog poreza, staža, prekovremenog rada i ostalih stvari, jer Malta ima poreske olakšice u odnosu na Nemačku”, objašnjava Jovanović.\n„Ta kompanija ti otvori nalog na platformi za elektronsko plaćanje Leo Pej sa Malte i obavezan si da tu primaš platu”, kaže ovaj kuvar.\nKako je ova oblast regulisana u regionu\n„U Hrvatskoj pomorci koji su veći deo godine u inostranstvu plaćaju prosečno stotinak evra mesečno u periodu koji provode kod kuće za penziono i zdravstveno osiguranje, što je prihvatljivo i to je primer dobre prakse”, ocenjuje Branislav Vajda.\nU susednoj Crnoj Gori, Zakon o porezu na dohodak fizičkih lica rezidente definiše na isti način kao i srpski propisi – taj status imaju oni koji provedu više od 183 dana u zemlji u toku poreske godine ili oni koji imaju prebivalište, centar poslovnih i životnih interesa u Crnoj Gori.\n„Nisam imala ništa sa Srbijom u tom periodu, osim što sam ovde potrošila novac zarađen u inostranstvu.\n„Ne znam za šta bih platila porez kada sam u Srbiji bila samo na odmoru, ne vidim razliku između nas i drugih Srba koji rade u inostranstvu i plaćaju porez u tim zemljama”, kaže ona.\nBerači voća u Španiji: „Ako ne želiš da radiš kao rob, otpušten si”


"To je bila sjajna generacija. Isto kao što je bila i generacija Dalipagića, Kićanovića i Slavnića, pa generacija pre koja je osvojila zlato u Ljubljani… Kao jedna u nizu, pojavili smo se mi. Živeli smo u veoma turbulentnom vremenu sa čime nismo imali nikakve veze. Još jednom je politika...\nkosarka reprezentacija zarko paspalj\nU opširnom intervjuu za Dejli mejl, Slaviša Jokanović govorio je o mnogim stvarima iz igračke i trenerske karijere. Poseban osvrt dao je na dešavanja u reprezentaciji Jugoslavije pre građanskog rata, konkretno 1992. kada su "plavi" trebalo da igraju na Evropskom prvenstvu u Švedskoj. "To su...\nfudbal reprezentacija slavisa jokanovic\nKako je i najavljivano, FIBA je danas zvanično saopštila odluku o organizatorima kvalifikacionih turnira za plasman na Olimpijske igre. Još juče je bilo potpuno izvesno, danas i zvanično potvrđeno - Srbija, odnosno Beograd, biće domaćini kvaifikacionih turnira za plasman na Olimpijske igre u...\n''Orlovi'' su sinoć upisali i četvrtu uzastopnu pobedu pod vođstvom Ljubiše Tumbakovića, ali teško je naći bilo koga u našem nacionalnom timu i oko njega, ko je zadovoljan utakmicom protiv Luksemburga. Posle poraza od Portugala u Beogradu (2:4), kada je Tumbaković debitovao i kada smo, po...\nNeki problem postoji, šta je danas na tu temu rekao Ilija Stolica? Iako je od početka tekućih kvalifikacija za Evropsko prvenstvo bio u sastavu naše U21 reprezentacije, Dušan Vlahović nije pozvan za predstojeće mečeve sa Estonijom i Rusijom. Mnogi su bili iznenađeni zbog takve odluke selektora...\nKALKULACIJE - KAKO SRBIJA MOŽE DO EP? Prepreke Norveška, Škotska, Finska...\nOrlovi mnogo više gledaju ka baražu obezbeđenim zahvaljujući osvajanju prvog mesta u C diviziji Lige nacija Srbija porazom od Portugalije, prethodno i Ukrajine, nije izgubila sve šanse da preko kvalifikacija obezbedi plasman na Evropsko prvenstvu 2020, međutim, od preksinoć malo ko razmišlja...


Novi doživljaj klasične muzike: Muzikon predstavlja "Hypercube" - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Novi doživljaj klasične muzike: Muzikon predstavlja „Hypercube“\nNovi doživljaj klasične muzike: Muzikon predstavlja „Hypercube“\nAh Neša 18. novembar 2017. Klasika Postavite komentar\nBeogradska muzička scena biće bogatija za novi kamerni orkestar, Muzikon, koji najavljuje uzbudljivu koncertnu sezonu pod nazivom „Hypercube“.\nOd 30. novembra 2017. do maja 2018. biće priređeno šest koncerata i to u Zadužbini Ilije M. Kolarca.\nPrva koncertna sezona „Hypercube“ zamišljena je kao razvojno iskustvo kroz šest tematskih koncerata. Naslov sugeriše drugačiju percepciju, razmišljanje izvan kutije, to jest, razvoj kreativnih ideja u polju muzičke umetnosti.\nPrvi koncert najavljen je za 30. novembar, gde će posetioci moći da čuju dela Antonina Dvoržaka i Edvarda Griga.\nPored koncerata, aktivnosti orkestra će podrazumevati brojne akcije i kampanje, koje će se ticati kako promocije kvaliteta klasične muzike i samog orkestra, tako i šire kulturne i muzičke edukacije koje će trajati tokom celokupnog trajanja sezone.\nDa nije reč o običnoj seriji koncerata govori i naziv koncertne sezone koji sugeriše nove digitalne i tehnološke elemente koji će se primenjivati.\nMuzikon: I edukacija je važna\nU okviru koncertne sezone, koja će programski doneti izrazita dela klasične muzike, važan deo Muzikon orkestra biće i domen edukacije gde će se kroz promociju svakog koncerta posebno naglasiti kontekst i smisao konkretnih kompozicija, sa ciljem razvoja publike i budućih poštovalaca klasične muzike.\nU okviru ovog ciklusa Muzikon će dovesti izvrsne koncertmajstore i umetničke rukovodioce koncerata iz Nemačke, Holandije, Austrije. Neka od imena koja će se naći u programu su Miloš Petrović (Bamberg Symphoniker), Jelene Ristić (Royal Concertgebouw, Amsterdam), dirigent Siniša Marković (dirigent i osnivač Youth Orchestra of Southeast Europe, Sarajevo), Jorg Winkler (Orchestra of the Maggio Musicale Fiorentino), kao i mnogi gosti iznenađenja koji će naknadno biti objavljeni.\nNa poslednjem koncertu u sezoni očekuje se i solistkinja Natašu Penezić, kao i trubač Aleksandar Solunac (prva truba Beogradske filharmonije).\nCena pojedinačnih ulaznica je 800 i 1000 dinara. (danubeogradu.rs)\nTagoviizlasci klasika kolarac muzika muzikon\nPrethodni Kaliopi: akustični koncert u Kolarcu\nSledeći Veritas još jednom proglašen liderom u Gartnerovom “magičnom kvadrantu”


Gradonačelnik Beograda Mali i Ministar Udovičić posetili radove u Kombank areni za EP 2017\nGradonačelnik Beograda, Siniša Mali i Ministar za omladinu i sport Vanja Udovičić obišli su danas građevinske radove u Kombank areni, gde je u fazi izgradnja podkonstrukcije i atletske staze na kojoj će biti održano Evropsko atletsko prvenstvo u dvorani (Beograd, 03. – 05. mart 2017).\nSa njima u obilasku su bili i predsednik Lokalnog oragnizacionog odbora Slobodan Branković, predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević i direktor Kombank arene Đorđe Milutinović.\nEvropsko atletsko prvenstvo u dvorani predstavlja najveći organizacioni izazov do sada, kada je reč o atletici. Zahvaljujući uspesima domaćih takmičara u nekoliko prethodnih godina, “kraljica sportova” se u Srbiju vratila u punom sjaju. Upravo zbog vrednosti koje promoviše atletika, Atletski savez Srbije, Beograd i cela Srbija posvećeni su organizaciji ovog velikog događaja, sa željom da atletičari imaju najbolje uslove za takmičenje i da gledaoci uživaju u vrhunskim nadmetanjima.\n“Još 45 dana je ostalo do početka najveće sportske manifestacije koja će ove godine biti održana u Beogradu, odnosno Evropskog atletskog prvenstva u dvorani. Ponovo okrećemo novi list istorije, jer smo prošle godine pravili bazen u „Kombank“ areni za EP u vaterpolu, a sada podižemo konstrukciju atletske staze na visinu od 3.5 metra” – rekao je Mali.\n“ Ovo je još jedna prilika da pokažemo da organizaciono i tehnički možemo da odgovorimo izazovima koji su pred nama. Imaćemo priliku da uživo gledamo Ivanu Španović, Asmira Kolašinca, ali i ostale naše i strane sportiste, što će svakako biti jedinstven doživljaj. Do sada je prodato oko 4500 paketa, što je gotovo polovina od raspoloživih karata, zbog čega pozivam sve zainteresovane da svoje ulaznice nabave što pre “, poručio je Mali.\nPrema njegovim rečima, u toku je rekonstrukcija male hale, koja će biti završena do početka šampionata, a služiće za pripremu sportista za nastup. – Mala hala „Kombank“ arene rekonstruiše se po prvi put od kada je čitava dvorana sagrađena. Po završetku Evropskog prvenstva, mala hala će ostati na raspolaganju Beograđanima, a najviše najmlađima, jer je jedna od namera da je iskoristimo za škole sporta. Zahvaljujem ministru Udovičiću na podršci, kao i svim ljudima koji rade na adaptaciji „Arene“ – dodao je gradonačelnik.\n“Prošle godine smo imali evropska prvenstva u vaterpolu i futsalu, a organizacijom dvoranskog EP u atletici želimo da se zahvalimo našim atletičarima na odličnim rezultatima. Moramo da budemo dobri domaćini, ali sa druge strane imamo i obavezu dobrih rezultata pred našim navijačima. Želimo da nastavimo da promovišemo zdrave stilove života, ali i sportsku kulturu. To je nešto što bi svaki građanin Srbije trebalo da prenosi na mlađe generacije” rekao je Udovičić.\n„Kombank“ arena je multifunkcionalni objekat, ali u godinama koje su usledile nakon izgradnje nije bila u punom kapacitetu. Od broja ulaznica koje su do sada prodate, više od 70 odsto kupili su gosti iz inostranstva, zbog čega verujem da će slika koja će otići u svet potvrditi da smo odlični domaćini”, – rekao je Nikodijević.\n“Radovi napreduju brzinom svetlosti. Kraj je planiran za 15. februar, a već 25. imaćemo Balkansko atletsko prvenstvo koje će poslužiti kao generalna proba pred EP na kom će učestvovati 16 zemalja Balkana. Ovim putem želim da apelujem na građane Srbije da kupe svoje ulaznice na vreme, i da ne propuste da po prvi put vide uživo kraljicu sportova. Ulaznice za atletska takmičenja se nikada do sada nisu prodavale, ovo je prvi put i zato su cene jako niske i simbolične. Dođite i bodrite naše najbolje atletičare u osvajanju medalja”, rekao je predsednik Lokalnog organizacionog odbora, Slobodan Branković.\nFOTO:Antonio Ahel/Kombank arena\nDudaš spremno dočekuje konkurenciju na EP 2017\nMiloš Raović ispunio normu za EP 2017


Za Banoviće, Živinice i Kladanj počinje realizacija projekta cirkularne ekonomije - Općina Banovići\n9. Juna 2021. 9. Juna 2021. Sanela Ikanović\t137 Views\n-“Ovo je vodeći projekt za zemlju jer upravljanje otpadom ostaje neriješeno u mnogim dijelovima zemlje, te doprinosi zagađenju rijeka u BiH i naravno šteti okolišu. Stoga se iskreno zahvaljujem Gradu Živinice, te Općinama Banovići i Kladanj i njihovim načelnicima, gospodinu Kamenjakoviću, gospodinu Gutiću i gospodinu Čavkunoviću, kao i timu iz Eko-Sepa, na njihovoj predanosti, viziji i naporima da ovaj projekt i fizički implementiraju. EBRD će nastaviti pratiti brzu implementaciju i radove i nadam se da ćemo se uskoro vidjeti na otvaranja deponije.”, istakla je ovom prilikom direktorica EBRD-a u BiH Manuela Nesel.\n-“Živimo u vremenu važnog razvoja i tranzicije koja se dešava u BiH, ali prije svega vidim da je svijest o ekologiji i zaštiti okoliša znatno porasla i osjeća se stvarna briga za očuvanje okoliša u kojem živimo. Drago mi je da su gradonačelnici prepoznali bitnost recikliranja otpada, te potrebu za dodatnom i naknadnom preradom otpada, s ciljem proizvodnje toplotne i električne energije, te u svrhu toga i započeli prvi pravi pilot projekat kružnog gospodarenja otpadom. Ja sam siguran da ćemo mi ovo povjerenje koje nam je dato dobro opravdati i da ćemo napraviti jako dobru studiju koja će pokrenuti cirkularnu ekonomiju i podići zelenu svijest na ovom području, jer ovo će biti pilot projekat u Bosni i Hercegovini kojim ćemo ovu lijepu zemlju još uljepšati”,- rekao je direktor firme SL KONSULT Mirjan Poljak.\n-“Glavni cilj projekat jeste da se uradi fizibiliti studija o naknadnoj obradi optpada. Odnosno cilj da se otpad koji bude dolazio na regionalnu deponiju EKO SEP, čija je izgradnja u toku, u što većoj mjeri reciklira, te da se napravi cirkularna ekonomija”,- rekao je direktor JP ”EKO-SEP” Živinice Selmir Šljivić.\nPoseban gost na današnjem potpisivanju bila je direktorica Europske banke za obnovu i razvoj u Bosni i Hercegovini Manuela Nesel koja je svečanom potpisivanju ugovora prisutvovala putem video linka.\n← Potpisani ugovori za sanaciju i asfaltiranje puta između Banovića i Lukavca na dionici Seona-Orahovica\nIzvještaj sa sedme redovne sjednice Općinskog vijeća Banovići →


Operacija “Kandža – Orao 2”: Turske snage neutralizirale 39 terorista PKK\nPripadnici turskih snaga sigurnosti u antiterorističkoj akciji izvedenoj na sjeveru Iraka neutralizirali su još dvojicu terorista PKK-a, saopćilo je u subotu Ministarstvo odbrane Turske, javlja Anadolu Agency (AA).\nTeroristi su neutralizirani tokom operacije “Kandža – Orao 2”, pokrenute u srijedu u regionu Gara, čime je ukupan broj neutraliziranih terorista u akciji porastao na 39.\nTurska je pokrenula operaciju “Kandža – Orao 2” u skladu s pravom na samoodbranu proizašlim iz međunarodnog prava, a kako bi spriječila PKK/KCK i ostale terorističke grupe da ponovo uspostave svoje položaje radi izvođenja terorističkih napada protiv Turske. U saopćenju ministarstva navodi se kako se operacija uspješno provodi.\nTeroristi PKK-a često koriste sjever Iraka kao bazu za planiranje prekograničnih terorističkih napada na Tursku.\nOperacije “Kandža-Tigar” i “Kandža-Orao”, Turska je pokrenula prošlog juna, kako bi obezbijedila sigurnost turskog naroda i granica tako što će eliminisati prijetnju terorista PKK-a i drugih terorističkih grupa koje često koriste sjever Iraka za planiranje prekograničnih napada.\nTokom terorističke kampanje koja traje duže od 30 godina, usmjerene protiv Turske, PKK, koji je uvršten na listu terorističkih organizacija u Turskoj, Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) i Evropskoj uniji (EU), odgovoran je za smrt više od 40.000 ljudi, uključujući žene, djecu i stare.\n← Prvu vakcinu protiv koronavirusa u BiH primio direktor UKC-a RS-a\nMOSTAR! Čović pisao Inzku, teško da će Inzko sve čitati →\nJERLAGIĆ! BiH nadživjela agresiju, nadživjet će i sitne autonomaše i separatiste\n28/02/2021 deblokada 0\n30/06/2021 deblokada 0


"Nema više živih ni partizana ni četnika": Titov unuk registrovao Komunističku partiju!\nTitov unuk Joška Broz registrovao je danas u Beogradu svoju Komunističku partiju, čiji cilj je vraćanje dostojanstva narodu, udruživanje ljevice u Srbiji, ali i obnavljanje starog sistema vrijednosti i socijalno ekonomsko povezivanje zemalja bivše Jugoslavije.\nCiljevi ove partije su i neminovnost saradnje sa EU, kao pomoć mladima da se školuju, starima da se liječe, penzionerima da primaju penzije. Komunistička partija će, kako je najavljeno, braniti lik i djelo Josipa Broza Tita, kao i tekovine Narodno-oslobodilačke borbe i insistirati na pomirenju naroda.\nBroz je, nakon predaje 12.000 potpisa u minut do 12, najavio izlazak partije na lokalne i parlamentarne izbore, dodajući da svako može biti član ove partije, te da "nema više živih ni partizana ni četnika" i da je potrebno pomirenje naroda.\n"Mi smo bili dio EU i ranije, sarađivaćemo sa svakim ko nam postavi uslove koji odgovaraju našem narodu. Trenutno nam postavljaju neke uslove koji su bezveze. Zašto ne insistiraju da uvedemo propise koji uređuju da je žena zaštićena kao majka, već neke druge koji pokazuju da ima nije ni stalo da mi uđemo u EU", naveo je Broz.\nKomentarišući mogućnost eventualnog ponovnog ujedinjenja zemalja bivše Jugoslavije, Broz je rekao da je neophodno socijalno i ekonomsko udruživanje tih zemalja, bez obzira na to što smatra da se "političke granice u regionu neće mijenjati".\n"Stavaranje zajednice je projekat koji već izvodi EU. Mora postojati neka asocijacija u regionu, jer jedni bez drugih ne možemo", istakao je Broz.\nPredaju potpisa za registraciju Komunističke partije negodovanjem su propratili, kako su sebe predstavili, aktivisti "SKOJ-a", koji su pokličima "dole lažni komunisti" i "bando buržujska" nekoliko puta prekidali Brozovo obraćanje medijima ispred zgrade Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu, gdje su predati potpisi za registraciju.\nBroz je njihovu reakciju prokomentarisao riječima da ima ljudi koji se ne slažu sa formiranjem nove partije i koji će "vremenom shvatiti da se radi u njihovu korist".


Obilježen Dan sjećanja na nevino stradale civile u naselju Lozje\nU okviru programa obilježavanja Dana otpora u BPK Goražde, Udruženje logoraša „Goražde,“ uz podršku Ministarstva za socijalnu, politiku zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice, organizovalo je obilježavanje 23. godišnjice nevino stradalih civila u goraždanskom naselju Lozje.\nNa današnji dan 1992.godine pripadnici srpskih snaga prilikom ulaska u ovo naselje odveli su i ubili 40 civila, uglavnom žena, djece i staraca.\nTim povodom, rodbina i prijatelji ubijenih civila, delegacije zakonodavne i izvršne vlasti BPK-a, Udruženja logoraša „Goražde“, predstavnici Muftijstva goraždanskog, udruženja „Civilne žrtve rata“, „Žene žrtve rata“, Saveza logoraša BiH, Saveza udruženja logoraša Kantona Sarajevo, Udruženja logoraša općina Novi Grad, Centar, Ilidža i Udruženja “Sarajevo taksi” položile su cvijeće na spomen obilježje stradalim civilima.\nSa ovog mjesta ponovo je ukazano na činjenicu da nijedan zločinac nije odgovarao za počinjena nedjela.\n„Moramo stalno učiti o holokaustu i genocidu, ne samo o teškim historijskim činjenicama, već našu djecu moramo upozoriti o opasnostima bilo kojih primjera govora mržnje i netolerancije. Moramo učiti mlade naraštaje da cijene demokratiju i ljudska prava i ohrabriti ih da se odlučno odupiru etničkim konfliktima tako da se uzvik „nikad više“ ne priguši, da se zločin, kao što je bio u naselju Lozje, više ne dogodi – kazao je ovom prilikom predsjednik Udruženja logoraša „Goražde“ Muhamed Hećo.\nPrisutnima se obratio i premijer BPK-a Goražde Emir Oković koji je u svom govoru naglasio da je potrebno procesuirati sve predmete ratnih zločina, kako bi istina i pravda bile zadovoljene.\n„Ima pokušaja da se neke činjenice iskrive, ali smataram i duboko osjećam da je naš grad grad heroj. Kao premijer BPK Goražde želim pozvati sve institucije i sve pojedince da učine što je u njihovoj moći da ove žrtve konačno dobiju smiraj, da njihove porodice mogu klanjati dženazu i proučiti fatihu“ – istaknuo je on.\nU okviru obilježavanja proučen je i tevhid za ubijene civile, a svoj doprinos obilježavanju 22. maja – Dana sjećanja, dali su i Hor „Hanan“ i Osnovna muzička škola „Avdo Smailović.“


Domaći sokovi spremni za svjetsko tržište - Challenge 2 Change\nDomaći sokovi spremni za svjetsko tržište\nFirma “Voćar Piramida” d.o.o iz Visokog od 2007. godine bavi se proizvodnjom i preradom voća a svoje proizvode već plasiraju širom svijeta, od zemalja Evropske unije – Francuske, Austrije, Hrvatske, Njemačke, Češke, do Tajvana, Šri Lanke, Turske i daleke Australije.\nTrenutno su fokusirani na organsku proizvodnju maline, preradu šljive, proizvodnju prirodnih voćnih čajeva, džemova i pekmeza, kao i proizvodnju prirodnih voćnih sokova u 3L “Bag-in-Box” pod brendom “Our Nature” koju uz podršku C2C fonda usavršavaju i proširuju.\n„U BiH je malo prerađivačkih kapaciteta zbog čega je otežan plasman sirovina iz domaće proizvodnje. Naša poslovna ideja je da te domaće sirovine otkupimo i preradimo u proizvod koji još nije preplavio domaće i strano tržište. Svi naši proizvodi podliježu samo procesu pasterizacije i sušenja do 80 stepeni celzijusa čime zadržavaju sva zdrava i ljekovita svojstva. Trenutno plasiramo devet vrsta sokova u posebnom pakovanju, rađenom prema njemačkoj tehnologiji, velikom broju ugostiteljskih objekata kod nas. Dvije palete probno smo izvezli u Njemačku, a poslali smo uzorke i jednoj švedskoj firmi“, kažu u ovoj kompaniji.\nProširenje i usavršavanje proizvodnog procesa uticaće na povećanje prodaje, izvoza i prihoda, povećanje broja zaposlenih stalnih i sezonskih radnika, povećanje broja kooperanata, uvođenje nove tehnologije i međunarodnih standarda. Ukupna vrijednost projekta je 57.500,00 EUR od čega je C2C fond obezbijedio 28.500,00 EUR bespovratnih sredstava, a ostatak sama kompanija.\n„Realizacijom ovog projekta firma je uposlila dva nova radnika, proširen je broj kooperanata, sezonskih radnika među kojima je najviše žena romske populacije, a uveli smo certifikat za organsku proizvodnju i certifikovali 27 proizvođača“, ističu u „Voćar Piramida“.\nZahvalni su za podršku iz Challenge fonda i nadaju se da će ovakvih vidova podrške poljoprivrednim proizvođačima biti i ubuduće.\n„Ovo bi trebala da bude primarna obaveza državnih organa, no ona je nažalost izostala, pa je tim veća zahvalnost SERDI i donatorima da u okvirima svojih mogućnosti doprinose rješavanju ovih problema“, zaključuju u ovoj kompaniji.


Izvor: e-Novine arhiva vesti 06.05.2016 - Naslovi.net\nOgrada mi više ne izaziva mistični osećaj\nIskra ili zdravlje, odlučite sami: Kusturičin kolumnista Milan Ružić otupeo. Saradnja sa Kusturičinim portalom Iskra ostavlja pogubne posledice po ljudsku dušu. To je jedini logičan zaključak koji se može izvesti iz najnovije kolumne Milana… »\nUNS i NUNS predali medije tajkunima\nSindikat novinara Srbije. U otvorenom pismu generalnom direktoru RTS Draganu Bujoševiću povodom diskriminacije Sindikata novinara Srbije na javnom servisu, predsednica tog udruženja Dragana Čabarkapa je ukazala da su UNS i NUNS kao dva vodeća… »\nFK Lester: Od totalnog autsajdera do osvajača najjače lige na svetu. Najjaču ligu na svetu osvojio je tim koji je u taktičkom pogledu fokusiran prevashodno na defanzivu, iako itekako umeju da kvalitetno napadaju, pogotovo iz kontre. Ta činjenica me… »\n06.05.2016 e-Novine, kategorije


Tržni centri u Beogradu - omiljena prestonička mesta za šoping - TOB\nTržni centri u Beogradu vrve od posetilaca u svako doba dana i godine, kako zbog mogućnosti kvalitetne kupovine, tako i zbog bogatih zabavnih sadržaja koji animiraju sve generacije. Šoping centri u Beogradu su brojni, a svaki od njih može da se pohvali sjajnom ponudom domaćih i inostranih brendova i robom “za svačiji džep”, pa ne čudi što ova mesta važe za najposećenija u gradu.\nTržni centar više nije samo mesto za kupovinu – u bilo koji tržni centar u Beogradu možete da odete na kvalitetnu večeru, dobar film ili pak nastup neke muzičke zvezde. U svemu ponuđenom možete uživati sa porodicom, prijateljima, kolegama s posla ili sa jačom/lepšom polovinom, jer je koncept savremenom tržnog centra prilagođen apsolutno svima.\nU nastavku navodimo koij su to tržni centri u Beogradu sa najkvalitetnijom ponudom brendova, ali i zabavnih sadržaja koje ne bi trebalo da zaobiđete kada se nađete u ovom gradu.\nTC Delta City – prvi šoping mol u zemlji\nTržni centar Delta City je prvi šoping mol u Srbiji, otvoren 2007. godine kada je bio i jedan od najvećih tržnih centara na Balkanu. Vrlo brzo je postao glavno odredište svih onih koji žele malo razonode i uživanja, a do danas je zadržao reputaciju omiljenog mesta za šoping, iako su nakon njega otvoreni i mnogi drugi tržni centri u Beogradu.\nDelta City brendovi i kupovina\nDelta City ima vrlo moderan i komforan ambijent, uz niz sadržaja za raznovrsnu publiku. Pre svega, u ponudi je veliki broj svetskih brendova koji nude aktuelne modne kolekcije, a tu su i optika, apoteka, supermarket, banka, prodavnice kućnih aparata i drugih proizvoda za domaćinstvo.\nSaloni za ulepšavanje su takođe deo Delty City ponude, pa ovaj tržni centar pruža potpuni užitak kupovine i brige o sopstvenoj lepoti i izgledu. Najzvučniji brendovi Delta City-ja su Barbolini, Fashion&Friends, Esprit, Guess, H&M, Legend, Lacoste, Mango, Monsoon, Orsay, Tom Tailor, Timberland i mnogi drugi.\nAkcije i sniženja nisu retkost u ovom tržnom centru, pa oni koji ga redovno posećuju često imaju mogućnost kupovine po nižim cenama. Tu je i besplatan parking za sve posetioce, pa tokom boravka u ovom tržnom centru ne morate da brinete o svom automobilu.\nDelta City bioskop i zabava\nDelta City bioskop pruža odličnu zabavu za čitavu porodicu ili društvo. Cineplexx bioskop u ovom tržnom centru nudi najnovije projekcije uz veliko platno, udobne fotelje i ukusne zalogaje kojima se možete snabdeti pre ulaska u salu. Raspolaže sa šest moderno uređenih sala, u kojima ćete uvek naići na najveći ugođaj i najbolji doživljaj slike i zvuka sa platna.\nTC Ušće – omiljeno turističko mesto za kupovinu\nTC Ušće je jedan od najposećenijih tržnih centara u Beogradu, naročito od strane turista koji obožavaju da prođu kroz njegove radnje i restorane. Ovaj tržni centar je rasprostranjen na čak šest nivoa, a budući da može da pruži baš sve što je potrebno na jednom mestu, predstavlja pravi raj za šopingholičare.\nBesplatan parking je olakšavajuća okolnost za svakog posetioca, jer se u Ušće ne dolazi samo zbog kupovine, već i zbog treninga, rezrvisanja putovanja u turističkoj agenciji ili bioskopa.\nOpširna ponuda zadovoljava sve vrste posetilaca, pa čak i oni koji nisu ljubitelji gužve i šopinga, u Ušću nalaze svoj mir u nekoj od njegovih radnji, ugostiteljskih objekata, teretani ili salonu za ulepšavanje.\nUšće šoping centar prodavnice i kupovina\nZa posetioce su često rezervisani i brojni popusti, pa kupovina u ovom tržnom centru ume da bude pravo zadovoljstvo ukoliko pratite dešavanje u njegovim radnjama. Brendovi u kojima možete uživati u Ušću su Oysho, Pull&Bear, Parfois, Orsay, XYZ, Nike, Massimo Dutti, Calvin Klein, Tommy Hilfiger i mnogi drugi.\nUšće Cineplexx – uživanje u 11 bioskopskih sala\nU Ušću možete uživati i u jednom od najmodernijih bioskopa u regionu, u 11 digitalizovanih sala sa vrhunskom 3D tehnologijom, projekcijama u 4K rezoluciji i HFR tehnologiji. Redovi za bioskop nigde nisu duži nego u Ušću, ali doživljaj koji pruža je vredan svakog minuta čekanja!\nTržni centar Big Fashion – najkompletnija ponuda brendova\nTržni centar Big Fashion je nešto novija destinacija za hedoniste Beograda. Tržni centar na dva nivoa nudi preko 100 prodavnica najpoznatijih domaćih i svetskih brendova, dok je treći nivo posvećen gastronomiji i raznovrsnim specijalitetima domaće i internacionalne kuhinje.\nOsam bioskopskih sala i dečija igraonica garantuju odličan provod i za najmlađe, dok roditelji uživaju u obilasku prodavnica i prelepom pogledu na Dunav koji se pruža iz ovog tržnog centra.\nBig tržni centar ima u ponudi brendove kao što su Zara, Bata, Reserved, Luna, P.S Fashion, Inverno Caldo, Sephora, Bonatti, Pandora, Springfield i drugi, a na raspolaganju su i knjižare, optike, elektronika i supermarket.\nBeograđani vole Big Fashion zbog prostranog i modernog ambijenta u kome nikada nemate osećaj da je gužva, ali i zbog toga što sadrži najkompletniju ponudu brendova na jednom mestu.\nTržni centar Stadion – šoping i fudbal na jednom mestu\nTržni centar Stadion okuplja ljubitelje kvalitetnog šopinga i ni manje ni više nego – fudbala! Ovaj šoping centar je na jedinstven način spojio ove dve strasti, nudeći posetiocima niz radnji i popularnih brendova na prva dva nivoa, dok se na poslednjem nalazi fudbalski stadion čije tribine mogu da prime čak 5000 gledalaca.\nTržni centar Stadion je mesto utakmica, koncerata, kulturnih događaja i odličnog šopinga, pa svojim konceptom i ponudom potpuno prevazilazi klasične tržne centre. Brendovi u čijim kolekcijama možete uživati ovde su Deichman, Legend, Mona, Office Shoes, Takko Fashion, Extreme Intimo, Sportina i mnogi drugi.\nTržni centar Ada Mall – mesto sa najlepšim pogledom na grad\nAda Mall je pravo osveženje za ljubitelje šopinga, a za vrlo kratko vreme postao je najposećeniji tržni centar u gradu. Osim sjajnih brendova i mogućnosti za kupovinu, Ada Mall pruža i prostor za odmor i uživanje na ogromnoj terasi sa prelepim pogledom, pa je odlazak u ovaj tržni centar sa prijateljima ili porodicom pravo zadovoljstvo.\nProdavnice koje možete obići u ovom tržnom centru su Aldo, Alfaparf, Balašević, Bonatti, Carpisa, Buzz, Calliope, H&M, Jasmin, Lindex, N Fashion, Opposite Shoes&Bags, Ray Ban i mnoge druge.\nIz svega navedenog, čini se da tržni centri u Beogradu nude mnogo više od dobre kupovine. Restorani sa raznovrsnom kuhinjom su pogodni za poslovne, ali i prijateljske i porodične sastanke, dok kafići sa prijatnim pogledom i ljubaznom uslugom pružaju neophodan predah od šetnje po tržnom centru.\nBioskopske sale zabavljaju sve generacije, kao i raznovrsni saloni za ulepšavanje i prodavnice u kojima možete da nabavite i namirnice za kuću. Ono što je najvažnije, tržni centri u Beogradu vam dozvoljavaju da sve obaveze završite na jednom mestu, uz odličan provod i hedonizam karakterističan za ovakva mesta.


Benefiti „mini Šengena“ za privrede u regionu - Business Intelligence Institute\nBusiness Intelligence Institute, u saradnji sa Institutom za Evropske poslove je organizovao panel na temu Benefiti mini Šengena za privrede u regionu. Panelisti ove važne teme su bili: gospodin Uroš Momirović, CEO, Mona, gospodin Mihailo Vesović, direktor Sektora za strateške analize, usluge i internacionalizaciju, PKS i gospođa Andrea Hochhuber, Head of the Economic Section, delegacija EU u Srbiji. Moderator panela je bio gospodin Milan Ćulibrk, glavni i odgovorni urednik NIN-a.\nIako se dosta govori o mini Šengenu, čini se da realni sektor nije do kraja upućen o potencijalima koje on donosi. Inicijativa balkanski „mini Šengen“ stvorena je s ciljem eliminisanja prepreka slobodnom kretanju ljudi, roba, usluga i kapitala u regionu, odnosno sa ciljem kreiranja regionalnog tržišta. Nju su pokrenuli predsednik Srbije i premijeri Albanije i Severne Makedonije potpisivanjem zajedničke deklaracije o regionalnoj saradnji i smatra se da sve dok sve zemalje zapadnog Balkana ne budu aktivne u ovoj inicijativi, nije moguće videti njene pune efetke.\nO potencijalu ovog zajedničkog tržišta govori i činjenica da region Zapadnog Balkana broji 18 miliona stanovnika (slično broju stanovnika Holandije) i čine teritoriju nešto manje površine od Rumunije.\nIako je pandemija ovu inicijativu stavila u drugi plan, čini se da sa izazovima koje pandemija donosi, ova tema postaje još važnija u regionu.\nVažne činjenice o regionu Zapadnog Balkana i potencijalima koja ova inicijativa donosi:\nMini Šengen nadograđuje i intezivira inicijative sadržane u okviru CEFTA sporazuma i naknadnog Berlinskog procesa, usmerenog na potpunije sprovođenje Akcionog plana za zajedničko regionalno tržište, koji je usvojen na prošlogodišnjem samitu Zapadnog Balkana u Sofiji, u novembru;\nNa graničnim regionalnim prelazima prosečni transportni kamion se zadržava od 0 do 8h. Procene su da svaki sat čekanja košta oko 50 evra. Pored navedenog, usled nepredvidivosti, postoje i oportunitetni troškovi, kao što su: česta nemogućnost „just in time“ pristupa u proizvodnji. Ovde su više nego jasni benefiti koje bi dodatna liberalizacija omogućila;\nKao jedan od predloga privrednih komora, ističe se mogućnost izjednačenja cena poštanskih usluga, tako da se ceo region posmatra kao domaći saobraćaj (po uzoru na Sporazum o romingu koji je potpisan u Beogradu 2019. godine, na Digitalnom samitu). Iako na prvi pogled deluje da bi se smanjili prihodi poštanskih operatera, na srednji i duži rok ona vodi većem obimu saobraćaja, povezivanju tržišta i većoj regionalnoj trgovinskoj razmeni, naročito u segmentu elektronske trgovine. To bi takođe imalo pozitivan uticaj na konkurentnost kompanija koje se bave e-trgovinom u regionu, čime bi se naše kompanije pripremile za tržište EU.\nLokalna obrazovna struktura stanovništa je problematična, te potencijali u regionu omogućavaju veću mobilnost kadrova, a time potencijalno i veću zapošljivost, a sekundarno i manji odliv mozgova. Moguće je restruktuirati region da se određene oblasti u regionu specijalizuju za određene poslove. Ovo je jako važno sa aspekta demografije, koja ima svoje bitne ekonomske implikacije. Sa aspekta ljudskog kapitala, poseban aspekt ove inicijative se odnosi na ukidanje radnih dozvola u regionu, međusobno priznavanje licenci i sertifikata i završavanje kompletne administracije elektronskim putem, odnosno na veću radnu mobilnost;\nSa padom nezaposlenosti u Srbiji, za strane investicije više neće biti glavni motivator pogodnosti koje im država pruža, nego struktura dostupnog kadra. Pretpostavka je da će niža nezaposlenost uvećati obim visoko tehnoloških investicija. Privredne komore regiona tu takođe vide stvaranje regionalnog tržišta rada kao faktor koji ima pozitivan uticaj na razvoje svake pojedinačne ekonomije Zapadnog Balkana.\nStvaranje regionalnog digitalnog prostora, kako bi se Zapadni Balkan integrisao u panevropsko digitalno tržište, važan je segment plana. Sporazumom potpisanim na Digitalnom samitu u Beogradu 2019. godine je smanjena cena rominga u regionu, a u julu 2021. se očekuje da će se cena lokalnog i regionalnog poziva izjednačiti. Nakon toga, plan je da se radi na modelu da se na sličan način Zapadni Balkan integriše u EU zonu gde ne postoji roming među članicama. Postepeno ukidanje rominga za stanovnike Zapadnog Balkana bi bio jasan signal da nas Evropska unija vidi kao svoj budući deo, stvarajući merljive ekonomske benefite, kako za građane, tako i privredu.\nPored veće liberalizacije u regionu, važna je i dalja liberalizacija i lakši pristup tržištu kompanijama regiona u njihovom poslovanju sa EU, jer je EU i dalje ubedljivo najveći trgovinski partner Zapadnog Balkana, čineći 69,4% ukupne robne trgovine u 2019. godini (82,9% ukupnog izvoza i 61,8% ukupnog uvoza).\nIntegrisano regionalno tržište predstavlja korak bliže ka tržištu EU, koje otvara brojne mogućnosti svakoj pojedinačnoj zemlji u regionu, ali i regionu na nivou svih zemalja;\nPrivredne grane za koje se očekuje da će najviše profitirati kroz ovu inicijativu su prehrambena industrija i poljoprivreda, proizvodnja delova za automobilsku industriju, elektro i metalska industrija, IT i telekomunikacije i turizam. Na svim ovim poljima Srbija ima znatan potencijal za unapređenje svoje privrede.\nPrethodno navedeno ukazuje da je ekonomija najvažniji zajednički imenitelj za razvoj regiona, ali i kvalitetniju kulturnu i političku saradnju.\nDr Miloš Božović: Akademska tačka gledišta\nAleksandar Hangimana: Humana Digitalizacija


Vreme - Knjige: Ostrvo\nVREME 588, 11. april 2002. / KULTURA\n(Jovan Zivlak: Ostrvo, Beograd, Izdavačka kuća "Draganić", 2001)\nZivlakovo neizrecivo dolazi posle čitave avanture nebeskih poslanja i ovozemaljskih uskraćenja, pa i razmena koje su do nekada bile moguće. U svemu tome kao da neka posebna "sekira", ritualni instrument u korenu mita udara po stihovima u kojima se i sama spominje da bi čitavo Ostrvo bilo o tom izricanju nemogućeg, o saopštavanju negacije, o iskustvu jednog boljeg ne. Od prvog po poslednjeg stiha ove knjige traje konvulzija u kojoj su spleteni znanje, izraz i negacija. Takvo nagomilavanje stalnog negiranja, ništenja, odricanja, onemogućavanja odavno nije viđeno u tako ogoljenom i neposrednom obliku. Zivlak je zapravo u pukotine poetike koja više ne može da pruži bezbedno utočište pesničkoj volji za saopštavanjem smestio negativnost koja je najvažnije i ključno iskustvo savremenog sveta. Od toga kako i koliko ovo saopštava zavise vrlina i vrednost Zivlakovog pevanja – htenje da se stigne u predvorje onog najvažnijeg oduvek je krasilo velike pesnike.


EU oformila novo krizno telo za buduće pandemije, raspolagaće milijardama evra - 17.09.2021, Sputnik Srbija\nEU oformila novo krizno telo za buduće pandemije, raspolagaće milijardama evra\nEvropska komisija oformila je novo zdravstveno krizno telo koje će koordinirati sredstvima EU od skoro 30 milijardi evra namenjenih pripremama za buduće... 17.09.2021, Sputnik Srbija\nZdravstvena Agencija za pripremu i odgovor u hitnim slučajevima (HERA) će procenjivati potencijalne zdravstvene pretnje, promovisati istraživanja, obezbeđivati dostupnost vitalne proizvodnje i pomoći u obezbeđivanju zaliha, saopšteno je iz Evropske komisije, prenosi Rojters.Kako je navedeno, u slučaju nastupanja nova zdravstvene krize, ovo telo aktivira mehanizme za hitno finansiranje i pomaže u koordinaciji praćenja, nabavke i kupovine medicinske opreme ili tretmana lečenja.Nadležnost agencija je jednim delom osmišljena kako bi se izbeglo ponavljanje situacije kada su članice EU preduzimale pojedinačne mere na početku pandemije kovid 19, od kojih su neke bile neefikasne, a druge išle na račun drugih članica Unije.Novo telo će biti dopuna, uz ostale zdravstvene agencije EU - Evropsku agenciju za lekove i Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti.Potpredsednik Evropske komisije Margaritis Šinas saopštio je da su obe agencije ojačane, ali da samo to nije dovoljno.HERA, koja bi trebalo da bude u potpunosti operativna početkom 2022. godine, imaće 6 milijardi evra na raspolaganju iz budžeta EU za 2022.-2027., što će sa ostalim programima ukupnu potrošnju EU na zdravstvenu bezbednost povećati na gotovo 30 milijardi evra.\nsvet, virus korona, svet – politika, društvo\n08:17 17.09.2021 (Osveženo: 08:22 17.09.2021)\nEvropska komisija oformila je novo zdravstveno krizno telo koje će koordinirati sredstvima EU od skoro 30 milijardi evra namenjenih pripremama za buduće pandemije.\nZdravstvena Agencija za pripremu i odgovor u hitnim slučajevima (HERA) će procenjivati potencijalne zdravstvene pretnje, promovisati istraživanja, obezbeđivati dostupnost vitalne proizvodnje i pomoći u obezbeđivanju zaliha, saopšteno je iz Evropske komisije, prenosi Rojters.\nKako je navedeno, u slučaju nastupanja nova zdravstvene krize, ovo telo aktivira mehanizme za hitno finansiranje i pomaže u koordinaciji praćenja, nabavke i kupovine medicinske opreme ili tretmana lečenja.\nNadležnost agencija je jednim delom osmišljena kako bi se izbeglo ponavljanje situacije kada su članice EU preduzimale pojedinačne mere na početku pandemije kovid 19, od kojih su neke bile neefikasne, a druge išle na račun drugih članica Unije.\nNovo telo će biti dopuna, uz ostale zdravstvene agencije EU - Evropsku agenciju za lekove i Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti.\nHERA, koja bi trebalo da bude u potpunosti operativna početkom 2022. godine, imaće 6 milijardi evra na raspolaganju iz budžeta EU za 2022.-2027., što će sa ostalim programima ukupnu potrošnju EU na zdravstvenu bezbednost povećati na gotovo 30 milijardi evra.


Usluga eGrađanin deo je šireg projekta unapređenja elektronske dostave dokumenata, koji sprovodi NALED u saradnji sa Kancelarijom za IT i eUpravu i uz finansijsku podršku EBRD-a\nNakon uspešnog pokretanja usluge eGrađanin u Kragujevcu i Subotici, specijalizovani šalter za registraciju građana na Portalu eUprava otvoren je danas i u gradskoj opštini Stari grad. Podršku u kreiranju naloga moći će da zatraže svi Beograđani i tako se pridruže grupi od preko milion korisnika elektronskih usluga.\n- Nakon što postanete eGrađanin sva razmena papira, dokumentacije, bilo koja vrsta komunikacije odvijaće se elektronski. Nema razloga da tražite kad radi šalter, da putujete, odlazite da uplaćujete razne takse. I kao što smo uspeli da se prijavimo za vakcinaciju putem ePortala i ovo će postati naša svakodnevnica. Time postajete moderan građanin, koji štedi sebi vreme i novac - izjavila je ministarka državne uprave i lokalne samouprave Marija Obradović.\nDirektor Kancelarije za IT i eUpravu dr Mihailo Jovanović naveo je da su eBeba,eRecept i eKatastar samo neke od usluga putem kojih su građani najbolje uvideli prednosti elektronske uprave. „Krajem prošlog meseca ponovo je aktuelna usluga upisa dece u predškolske ustanove - eVrtić, a od ove godine i upis u srednje škole se odvija potpuno elektronski premo portala Moja srednja škoa www.mojasrednjaskola.gov.rs. Građani treba samo jednom da dođu na šalter, da dobiju svoju elektronsku identifikaciju kako bi na bezbedna način pristupali eUslugama uz pomoć mobilnog telefona i više ne moraju da dolaze na šaltere. Sve poslove sa javnom upravom nadalje rade preko interneta ili mobilnog telefona.“, rekao je Jovanović.\n- Opština Stari grad je kao jedan od svojih prioriteta pokrenula proces uvođenja euprave, jer je naša opština bila jedina u Beogradu koja nije bila u tom sistemu. Staro pravilo je da svaki građanin prvi utisak o državi stiče u susretu sa šalterskim službenikom, a od danas stereotipni pojam „administrativnog šaltera“ zauvek odlazi u birokratsku prošlost - izjavio je predsednik opštine Stari grad Radoslav Marjanović.\n- NALED je posebno ponosan na svoje učešće u kreiranju usluga i sistema kao što su eDozvole, eInspektor i eŠalter i nastavićemo da se zalažemo za automatizaciju procedura svuda gde je to moguće. U narednom periodu naš fokus biće na digitalizaciji pre svega u domenu zdravstva kroz uvođenje jedinstvenog elektronskog kartona, ali i na uspostavljanju eAgrara za onlajn registraciju poljoprivrednih gazdinstava i dodelu subvencija, kao i na razvoju sistema eProstor za digitalizaciju izrade prostornih i urbanističkih planova - rekla je izvršna direktorka NALED-a Violeta Jovanović.\nPodrška građanima u otvaranju naloga na Portalu eUprava na šalterima 106 gradova i opština\nViše od 100 gradova i opština u Srbiji imenovalo je administratore...Pročitaj vest


Poskupljenje se odnosi i na linije gradskog i prigradskog saobraćaja Javnog preduzeća „Subotica-trans”. Predlog za povećanje cene tek treba da usvoji Skupština Grada Subotice. Procenat poskupljenja još nije službeno objavljen.\nOni koji putuju na relaciji Subotica-Horgoš, moraju da plate umesto 260 dinara sada 310 dinara u jednom pravcu. Ali, i ostale međumesne linije su poskupele, te se od 1. maja primenjuje nova tarifa cena. U ovom slučaju radi se o prosečnom povećanju cena od 18 posto. Očekuje se da će i gradske i prigradske autobuske linije da poskupe, ali procenat povećanja još nije službeno objavljen.\nPrema neslužbenim informacijama, radilo bi se o povećanju od oko 23 posto. Ako to zaista bude tako i ako to i odbornici Skupštine Grada izglasaju, onda će od 1. jula, na primer, putnici morati da plaćaju 110 dinara umesto dosadašnjih 95 dinara.\nJavno preduzeće je poslednji put korigovalo cene svojih usluga 2018. godine. Kako bismo pokrili inflaciju i ostale nužne troškove, prinuđeni smo na izvršimo korekciju svojih usluga, rekao je našoj novinarskoj ekipi Čongor Erdedi, diplomirani saobraćajni inženjer u Javnom preduzeću „Subotica-trans".\n"Poskupljenje neće biti u onoj meri koliko to nalaže ova trenutna situacija koju možemo doživeti u svakodnevnom životu, pa će to biti ne tako velika korekcija cene. To je nužno jer vidimo da su cene dramatično porasle i za svakodnevne potrebštine. Takođe je bilo za nas neizbežno da pokušamo na neki način da ublažimo negativne učinke u putničkom saobraćaju."\nMesečne karte takođe će koštati proporcionalno skuplje, ali će dosadašnji popusti ostati isti, ističu nadležni. Nadležni u javnom preduzeću skreću pažnju da ako kupimo kartu putem elektronskog novčanika, odnosno ako kupimo autobusku kartu u pretprodaji, a ne u autobusu kod vozača, onda će i dalje da važi popust od 30 posto. Zbog toga će putnici možda manje osećati poskupljenje.