selektor – e-Magazin\nHome / Tag Archives: selektor\nKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine u petak će odigrati utakmicu trećeg kola drugog kruga kvalifikacija za SP, protiv Belgije. Na današnjoj press konferenciji, prisutnim se obratio selektor Duško Vujošević koji je ukratko najavio meč koji slijedi. “Zbog sistema takmičenja između ligaških utakmica, odredilo se da danas pričamo o predstojećim utakmicama. …\nSelektor rukometne reprezentacije Srbije Jovica Cvetković izazvao je dosta komentara izjavom da protiv Francuske očekuje “podršku od braće Hrvata s tribina”. Cvetković je u izjavi za Rukometni savez Srbije objasnio šta je mislio i pri tome dodao još gasa. Vidim da je moja izjava izazvala burne reakcije na svim stranama, …


KONCERTI ONLAJN: Večeras počinje 22. novosadski džez festival | Novosti.RS\nSastav "Ming" / Foto promo\nSastav "Ming" (na slici) nastupiće u 21 čas, a "Tril siking polimers" u 22 časa.\nDrugog festivalskog dana u istim terminima predstaviće se "Drama kvartet", zatim "Kurina trio" i kvartet vibrafoniste Miloša Branisavljevića. Poslednjeg dana manifestacije nastupiće Ivan Švager i "Ambir bend", sastav "Viktor Tumbas", i za kraj, beogradski sastav "Šime".\n- Koncertni program čine velika imena srpskog džeza i biće održan u Kulturom centru grada, na mestu gde je održano i prvo izdanje festivala - kaže Miljana Korazov iz organizacionog tima. - Takođe, prvi put u istoriji Novosadskog džez festivala, koncerte će imati priliku da prate ljubitelji džeza sa svih strana sveta, isključivo onlajn.\nonlajn džez festival džez festival Novi Sad Kulturni centar Novi Sad


Bečić - Trpkoski: Crna Gora će nastaviti da pruža podršku Sjevernoj Makedoniji\npetak, 27 novembar 2020 14:24\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić susreo se danas sa Nj.E. Mihajlom Trpkoskim, ambasadorom Republike Sjeverne Makedonije u Crnoj Gori.\nZahvalivši na čestitkama predsjednika Skupštine Republike Sjeverne Makedonije povodom izbora za predsjednika Skupštine, predsjednik Bečić razgovarao je sa ambasadorom Trpkoskim o regionalnoj saradnji, kao i o evropskoj perspektivi dvije susjedne i prijateljske zemlje. Ovom prilikom, predsjednik Skupštine konstatovao je da će Crna Gora nastaviti da pruža podršku Sjevernoj Makedoniji u procesu pristupanja Evropskoj uniji.\nAmbasador Trpkoski izrazio je zadovoljstvo činjenicom da dvije zemlje nemaju otvorenih pitanja i naglasio da bogata bilateralna saradnja predstavlja primjer dobrosusjedskih odnosa, uz uvjerenje da će takva saradnja rezultirati sa još boljim efektima na ekonomskom planu.\nNa sastanku je naročito istaknut značaj parlamentarne diplomatije, uz obostrano očekivanje da će dva parlamenta doprinijeti produbljivanju dosadašnje kvalitetne saradnje, u čemu će važnu ulogu imati buduća grupa prijateljstva sa Skupštinom Republike Sjeverne Makedonije.\nPredsjednik Bečić upoznao je ambasadora sa ključnim prioritetima novog saziva i iskazao uvjerenje da će svi politički subjekti pokazati privrženost evropskim vrijednostima.


Stranac pri ulasku u BiH mora imati 150 KM po danu - BIGportal.ba\nStranac pri ulasku u BiH mora imati 150 KM po danu\n23 Januara, 2020 23 Januara, 2020 0407\nSavjet ministara Bosne i Hercegovine na današnjoj, 2. sjednici, donio je Odluku o najmanjem iznosu sredstava potrebnom za izdržavanje stranca za vrijeme namjeravanog boravka u Bosni i Hercegovine.\nSavjet ministara BiH je, na prijedlog Ministarstva bezbjednosti, donio odluku da je najmanji iznos sredstava kojima stranac mora raspolagati prilikom ulaska u BiH za 2020. godinu 150 KM za svaki dan namjeravanog boravka u BiH ili protivvrijednost u stranoj konvertibilnoj valuti i nije mijenjan u odnosu na prethodnu godinu.\nTakođe, Savjet ministara je usvojio strategiju suprotstavljanja trgovini ljudima u BiH za period 2020 – 2023. godine.\nStrategija je usvojena na prijedlog Ministarstva bezbjednosti BiH, čime vlasti u državi definišu svoje politike suprotstavljanja trgovini ljudima u naredne četiri godine, usklađene s preporukama Evropske komisije.\nOpšti cilj strategije je obezbijediti stalan, sveobuhvatan i održiv odgovor društva na trgovanje ljudima putem jačanja sistema prevencije, gonjenja počinilaca krivičnih djela povezanih s trgovinom ljudima, zaštite i pomoći žrtvama, posebno ranjivim grupama, funkcionalnim povezivanjem i izgradnjom kapaciteta svih nadležnih institucija i organizacija.\nSavjet ministara BiH je takođe usvojio Inicijativu Ministarstva finansija i trezora i imenovao delegaciju za vođenje pregovora radi zaključivanja ugovora o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj u iznosu osam miliona evra za Projekat energetske efikasnosti u javnim objektima u Kantonu Sarajevo.\nProjekat uključuje realizaciju mjera za poboljšanje energetske efikasnosti u oko 40 javnih objekata i to u sektorima zdravstva, obrazovanja, rada, socijalne politike, kulture, sporta te unutrašnjih poslova u Sarajevu.\nOčekuje se smanjenje potrošnje energije ovim objektima, smanjenje emisije zagađujućih materija u vazduhu, a investicija bi mogla biti otplaćena iz ostvarenih ušteda za oko 10 godina. Praktično bi godišnje uštede trebalo da iznose više od 1,6 miliona KM.\nSavjet ministara BiH razmotrio je na današnjoj sjednici i obavijest Svjetske banke i dao saglasnost za pokretanje aktivnosti za realizovanje grant projekta pružanja usluga zapošljavanja u Bosni i Hercegovini.\nOve aktivnosti predstavljaju podršku reformama koje se sprovode u Bosni i Hercegovini s ciljem smanjenja neformalnog zaposlenja i jačanja pružanja usluga zapošljavanja fokusiranih na mlade i na one koji su manje povezani s tržištem rada.\nProjekat će biti finansiran grant sredstvima, a očekuje se da će biti okončan do 30. juna 2021. godine.\nSavjet ministara BiH upoznat je i s pojedinačnim informacijama Ministarstva bezbjednosti o stanju u oblasti migracija u Bosni i Hercegovini za period april – oktobar 2019. godine.\nSlužbi za poslove sa strancima u period od 1. januara do 30. septembra 2019. godine prijavljeno je 22.211 nezakonitih migranata.\nU istom periodu namjeru za podnošenje zahtjeva za azil iskazalo je 21.157 migranata, dok je zahtjev za azil podnijelo 455 osoba.\nNajviše migranata bili su državljani Pakistana (8.786 ili 39,6 posto), a slijede državljani Avganistana (2.359 ili 10,6 posto), Bangladeša (1.939 ili 8,7 posto), Iraka (1.843 ili 8,3 posto) i Sirije (1.390 ili 6,3 posto).\nU vrhu prioriteta su jačanje Granične policije BiH i intenziviranje borbe protiv krijumčarenja migrantima, ali i podrška lokalnim zajednicama u kojim su uspostavljeni privremeni prihvatni centri, saopšteno je iz Savjeta ministara BiH.\nHolanđanin uhapšen u Modriči


Nacrt strategije dočekan „na nož“\nAktuelno / Štampa / Nacrt strategije dočekan „na nož“\nTomić: „U dokumentu samo 20% strategije“; Živkov: „Nacrt ne daje odgovore na ključna i strateška pitanja: hoćemo li da prodajemo državno zemljište ili ne, da li ćemo da dozvolimo promet GMO ili ne, da li ćemo finansirati privatnu ili javnu savetodavnu službu, da li ćemo subvencionisati kredite za poljoprivredu“; Lovre: „Autori Strategije koriste netačne podatke i zato su projekcije i vizija razvoja poljoprivrede potpuno nelogični i besmisleni.“\nNacrt Strategije razvoja poljoprivrede je dočekao svetlost dana, a potom su usledile javne rasprave. Taj proces je de facto zaustavljen bar dok se ne završe izbori pošto su najznačajniji akteri – u kampanji. U međuvremenu, nakon nekoliko javnih rasprava i čitanja dokumenta stigli su i prvi „zvečeći“ komentari. U članku objavljenom u Politici sagovornici su kritički dočekali dokument. Prenosimo tekst u celini. U njemu ćete pročitati promišljanja Danila Tomića, Gorana Živkova i Koviljka Lovrea.


Prof. dr. Miloš Šolaja: Evropska unija i BiH - Malo napora za mnogo nade - Akta.ba\n08.02.2021. 09:39 / Izvor: Akta.ba\nBosna i Hercegovina je svoja nadanja da će postati kandidat za članstvo u Evropskoj uniji prenijela iz prethodne u 2021. godinu. Iako izabrani politički predstavnici uvjeravaju da je to praktično "gotova stvar", analiza stvarnosti ukazuje na relativno veliku udaljenost od članstva u EU kao glavnog spoljno-političkog cilja. Događaji mogu da se pokažu suprotni ovoj ocjeni, ali samo pod uslovom da se Bosni i Hercegovini dodijeli kandidatura kao politički ustupak, uslovljen ne toliko potrebom da ona uđe u članstvo, već vjerovatno kao odgovor na geopolitičku trku na jugoistoku Evrope čiji su učesnici ne samo Sjedinjene Američke Države, već Rusija, Kina i Turska, ali i druge, naročito susjedne, zemlje.\nZa Akta.ba piše: Prof. dr Miloš Šolaja, Univerzitet Banja Luka – Fakultet političkih nauka (i Centar za međunarodne odnose Banja Luka)\nSuština procesa određena je pitanjima: da li Bosna i Hercegovina zaista želi da postane članica Evropske unije i da li sama radi dovoljno da dostigne taj cilj? Odgovore treba analizirati u svjetlu kriterijuma iz Kopenhagena 1993. godine koji naglašavaju efikasnu pluralističku demokratiju, ekonomiju slobodnog tržišta i vladavinu prava uključujući zaštitu manjina. Ako se ti kriterijumi i ne spominju direktno, oni su definisani kao temeljni pravci postsocijalističkih tranzicionih promjena, ali i referentne tačke za ocjenu kvaliteta proevropskih procesa i dostignutih reformskih ciljeva.\nBiH je, kao i ostale bivše jugoslovenske republike, do danas ostala zatečena završetkom Hladnog rata i raspadom bipolarnog poretka zbog čega nikada nije definisala elelementarne pretpostavke, konceptualne i doktrinarne odrednice postsocijalističke tranzicije kao osnovu da svoju ustavnu strukturu i institucionlanu izgradnju fokusira ka EU kao primarnom cilju. Najveći kamen spoticanja je ustav koji bi bio usvojen od strane samih građana odnosno stanovnika Bosne i Hercegovine kao izraz njihovih potreba i interesa. Za to je potrebna otvorena, iskrena i poštena demokratska diskusija bez direktivnog i obavezujućeg učešća međunarodnih subjekata, kao i kultura konsenzusa pri odlučivanju za usklađena rješenja. Nije teško pretpostaviti, a to je pokazao i proces izmjena ustava u slučaju „Sejdić i Finci“, da je u ovoj fazi nemoguće očekivati takav put. Što je još gore, gotovo je nemoguće zamisliti uopšte postoje li politička hrabrost i politička volje da se takav proces uopšte pokrene. Dok stanovnici BiH ne donesu „svoj“ ustav, služiće se Anexom IV Dejtonskog mirovnog sporazuma koji će i dalje legitimisati isključivo mir i malo šta dalje od toga. Bez promjena BiH će ostati zarobljena postojećim unutrašnjim odnosima koji će davati prednost neposrazumima u odnosu na realne ekonomske, socijalne i političke potrebe koje zavise od stabinosti i bezbjednosti društva. Bez takve stabilizacije teško je govoriti o institucijama, normativnim promjenama i procesima koje treba implementiraju individaulističke i liberalne vrijednosti društava evropskog tipa i tradicije. Pokušaj donošenje ustava pod nazivom „Aprilski paket“ iz 2006. bio je na dobrom putu, ali je i pokazao da još ne postoji politička zrelost da se stvore uslovi za konsenzus tri kolektivna konstituenta Bosne i Hercegovine i uspostave elementarne pretpostavke dugoročne političke stabilnosti.\nŠta je u takvim uslovima moguće da se uradi u BiH na evropskom putu? Polazeći od činjenice da su ideja i konsenzus o inicijalnom pokretanju pristupa EU bili više rezultat međunarodnog prisustva i "tranzicione inercije" po ugledu na bivše članice "istočnog bloka", nego iskrenog uvjerenja, kao i da su se kasniji pokušaju dosljednijih i bržih reformi saplitali o komplikovane unutrašnje odnose, nije teško zaključiti da je u BiH potrebno uložiti proporcionalno mnogo više energije nego u ostalim ex-YU republikama. Dobra pozicija i zamah u vrijeme potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju 2008. godine nisu bili dovoljni da se održi pred-kandidacijska prednost u odnosu na susjede tako da je BiH ostala na začelju Balkana bez kandidatskog statusa.\nČlanstvo u Evropskoj uniji trebalo je da bude najsnažniji motiv za ulaganje maksimalne političke energije za provođenje reformi. Ključni pokretači i suštinski nosioci procesa trebalo je da budu političke partije kao najodgovorniji energenti za institucionalno ispunjavanje postavljenih uslova. Kondicionalizam EU, uspostavljen na bazi izraženog interesa za članstvo, u velikoj mjeri je neutralisan konfuzijom u međunarodnoj zajednici u kom pravcu usmjeriti izgradnju unutrašnjih institucija. „Bonska ovlašćenja“, koje je usvojio Savjet za implementacju mira 1997. omogućila su upotrebu Kancelarije visokog predstavnika (OHR), „ad hok“ međunarodnog subjekta u BiH, u pravcu usmjeravanja direktivne institucionalne i normativn izgradnje. Osjećanje nepovjerenja pojačavala je činjenica da su Specijalni predstavnika Evropske unije (EUSR) i Visoki predstavnik na čelu OHR-a simbiotizovani u jednoj osobi. Razdvajanje tih dviju funkcija 2005. godine trebalo je da znači „više Evropske unije“, a „manje OHR-a“, ali nije tako išlo. Autoritarni pristup međunarodne zajednice i nametanje institucija i rješenja u uslovima političke nezrelosti onemogućili su dosljednije pravce reformi koje bi vodile ka Evropskoj uniji. Suštinska dihotomija vezana ja za one koji tvrde da je vrijeme da međunarodna zajednica prenese inicijaive i odgovornost na unutrašnje nosioce procesa i one koji još očekuju da će ona uspostaviti takav institucionalni dizajn i odnose moći koji će ostvariti njihove partikularne ciljeve.\nU postojećim političkim uslovima u BiH članstvo u Evropskoj uniji se pokazuje kao sporedna i nevažna tema. To pokazuje već nekoliko predizbornih kampanja u kojima se EU spominje usput i površno, najviše kao ideološka platforma o dalekom cilju „kada će nam biti bolje i kada ćemo svi imati posao“, a do tada političkim predstavnicima ne treba da se postavljaju pitanja. Usko interesne liderske grupe u nedemokratizovanim političkim partijama nemaju namjeru ni da ponude alternativna rješenja niti raspravu o budućnosti društva iz čega se može zaključiti da je EU kao cilj samo manipulativno ideološki instrumentalizovana i ostao zarobljen kao isprazna pro-EU retorika čiji je cilj da pacifikuje zahtjeve njenih institucija usmjerene na implementaciju reformi. Političke elite nisu pokazale spremnost da pokrenu socijalni dijalog, ne kao institucionalni okvir, već kao suštinsku vrijednost kroz koju treba da se iskažu interesi, nastojanja i želje. Procesi su ostali zarobljeni i nekom kvazi-socijalističkom vrijednosnom sistemu apsolutno nekompatibilnom s pristupnim kriterijumima iz 1993. To podrazumijeva napor za reformsku transformaciju svake individue, za jasna očekivanja od procesa pristupanja EU i prihvatanje liberalnih vrijednosti za šta su se i građani BiH, praktično referedumski, izjasnili u nizu demokratskih izbora početkom devedesetih godina prošlog vijeka.\nAutoritarne, ali voluntarističke, inicijative da se prihvate i ostvare „strukturalni dijalozi“, „reformske agende“, „paketi reformi“ donosili su ograničen rezultat. Domaće klijentelističke i političke elite, interesno grupisane u političkim partijama, vješto su izbjegavale odgovornost za nesprovođenje reformi i prebacivale je na međunarodne predstavnike. U traženju nosilaca za odgovornu primjenu politika lutalo se od dijaloga sa institucijama političkog sistema prema liderima političkih partija i tako ukrug, uglavnom bez velikih efekata. To najbolje pokazuje nespremnost da se na vrijeme odgovori i na inicijalni, kao i na dodatni upitnik EU o reformskim procesima iako je upravo ta obaveza nosila najviše kredibiliteta u pravcu sticanja statusa kandidata.\nKarakteristika ekonomskih procesa od nestanka bivše Jugoslavije i kraja ratnog sukoba jeste ogroman nivo korupcije i organizovanog kriminala. Stara politička elita koja je, odbacivši komunističku ideološku matricu, u velikoj mjeri još na vlasti i nova tajkunska ekonomska elita uspostavile su simbiozu u sferi upravljanja ekonomskim resursima. Izvjestan ekonomski napredak predstavlja više rezultat ideja i inicijativa malog i srednjeg sloja preduzetnika koji su razumjeli i iskoristili liberalni razvoj društva, bez obzira na prepreke postavljane od strane političkih elita, i značajno doprinijeli poboljšanju ukupne ekonomnske situacije. Ohrabrujuća je činjenica da se ne mali broj inicijativnih ljudi opredijelio da investira ideje, znanje, rad i sredstva u BiH. To čini kvalitetnu osnovu za ubrzanje procesa pristupanja EU. Nekoliko negativnih strana umanjuje i slabi te napore. Prije svega, korupcija je postala modus vivendi društva. Njena usmjerenost prema sredstvima iz budžeta i drugih izvora javnih sredstava umanjuje potencijal za donošenje ostvarivih ekonomskih i drugih razvojnih politika, pojačava strah od investiranja u sopstvenoj sredini i obeshrabruje inicijative, projekte i programe. Ne može se tvrditi da je to lokalna već regionalna specifičnost, jer je visok nivo korupcije veći od prosjeka Regiona, ali baš zbog činjenice da potkopava temelje društva i ekonomije, ukazuje na potrebu da borba protiv korupcije dobije prioritetno mjestu u pro-evropskim politikama. To se naročito odnosi na kreiranje strategija koje bi, u cilju dostizanja evropskih vrijednosti i strategija što svakako uključuje i ekonomski napredak, maksimalno koristile predpristupne programe i razvojne fondove namijenjene Zapadnom Balkanu.\nProces pridruživanja Evropskoj uniji definiše se jasnim strategijama izgradnje institucionalne i normativne osnove djelovanja i uticaja nezavisnih regulativnih i kontrolnih mehanizama. Društvo, uspostavljeno na tradicionalnoj kulturi vertikalno postavljenih mehanizama upravljanja, još se ne snalazi s principima nezavisne regulacije i nadgledanja. Političke elite nastoje da pod kontrolu stave formalno nezavisne, a suštinski postavljene pod politički uticaj, agencije, savjete, revizije, odbore i druge oblike nezavisnog upravljanja uspostavljene kao iskustvo i inicijativa liberalnog shvatanja regulacije društva u EU za što još ne postoje dovoljne normativne, institucionalne, etičke i druge pretpostavke.\nNeodvojiv dio procesa pridruživanja Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji jeste i odnos prema evro-atlantskim integracijama. U političkom diskursu u BiH ne postavljaju se neka od važnih pitanja vezana za određenje prema odbrani i bezbjednosti društva koja nikako ne mogu da se posmatraju odvojeno od procesa pridruživanja EU. Pitanje koji pristupi, politike, strategije i doktrine čine bezbjednosni i odbrambeni sistem BiH, ne postavljaju se. Neke elementarne pretpostavke da Evropska unija gradi sopstvene sisteme u cilju izgradnje evropskog bezbjednosnog i odbrambenog identiteta, u kojem su 22 zemlje zajedničke za EU i NATO, ne uzimaju se u obzir. Obaveze iz Akcionog plana za članstvo u najvećem dijelu obaveza kompatibilne su sa reformskim procesima postavljenim kao politike prilagođavanja EU.\nStabilnost i bezbjednost predstavljaju ključne pretpostavke investiranja u BiH, ne samo domaćeg, već još više stranog. Iz tih razloga opšta diskusija na svim nivoima o rješenjima koja daju najviše mogućnosti za brzi razvoj tek treba da bude otvorena u Bosni i Hercegovini. Samo suštinski, a ne deklarativni, društveni dijalog i opšta društvena saglasnost o evropskom putu može da predstavlja osnovu za efikasno i svrsishodno provođenje reformi čiji dio neće biti samo institucije, već Bosna i Hercegovina u cjelini do posljednjeg stanovnika.\nBiH očekuje da EU nastavi kurs proširenja\nZelenim svjetlom Brisel smiruje tenzije u BiH\nEU gubi volju za BiH?\nBiH neće moći nastaviti proces evropskih integracija\nZa novu zgradu FPN-a u Banjaluci 6,15 mil KM\nEvropski put BiH nije ugrožen\nFPN Banja Luka\nBulevar vojvode Petra Vojovića 1A 78000 Banja Luka\nIve Andrića 33 78000 Banja Luka


U akciji "Predator" uhapšen Bišćanin zbog dječije pornografije\nARHIV UŽASA Pripadnici Federalne uprave policije nastavili ranije aktivnosti\nAkcija se nastavila\nPripadnici Federalne uprave policije (FUP) su nastavili aktivnosti na realizaciji akcije „Predator“, koja je započeta 19. maja ove godine na području Federacije Bosne i Hercegovine, pod nadzorom nadležnih kantonalnih tužilaštava, vezano za dokumentiranje osoba koja se dovode u vezu s krivičnim djelom iskorištavanje djeteta ili maloljetnika radi pornografije.\nTako je jučer, pod nadzorom Tužilaštva Unsko-sanskog kantona, uhapšena jedna osoba iz Bihaća A. C. (44), koji se sumnjiči da je u do sada neutvrđenom vremenskom periodu putem interneta pribavljao i pohranjivao na ličnom računaru, fotografije i videosadržaje, seksualno eksplicitne tematike u kojima su glavni akteri djeca, a radi zadovoljavanja vlastitih seksualnih potreba.\nNa osnovu naredbe Općinskog suda u Bihaću, izvršen je i pretres stambenog objekta koji koristi osumnjičeni, kojom prilikom je pronađen i oduzet računar, elektronski i optički mediji za pohranu podataka u digitalnom obliku, na kojima je pohranjeno više hiljada fajlova s pornografskim sadržajem, te drugi predmeti koji potiču ili se dovode u vezu s krivičnim djelom.\nUhapšeni će biti saslušan i predat u Tužilaštvo Unsko-sanskog kantona. Asistenciju prilikom današnjih aktivnosti pružaju pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona.\n"Avaz" saznaje / Mahmutović i Halilagić tražili 200.000 maraka\nUhapšeni u akciji „Tower“ predati Tužilaštvu KS\nAkcija „Tower “: FUP Halilagića i Mahmutovića uhapsio s označenim novčanicama


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: BS: O VDT kada bude na dnevnom redu\nMUSTAFIĆ PORUČUJE 12. 06. 2013. 12:55 >> 13:04 1\nBS: O VDT kada bude na dnevnom redu\nBošnjačka stranka će se izjasniti u vezi predloženog vrhovnog državnog tužioca, kada taj izbor bude na dnevnom redu Skupštine, saopštio je potpredsjednik Skupštine Suljo Mustafić.\nTužilački savjet je predložio da se za tu funkciju ponovo izabera Ranka Čarapić, a zaključcima parlamenta je predviđeno da se bira kvalifikovanom većinom.\nMustafić je rekao da će pri donošenju odluke imati u vidu rezultate, koje je Tužilaštvo ostvarilo u vezi aktuelnih problema u Crnoj Gori. »Prije svega problem korupcije, kao i rezultati koje je Tužilaštvo imalo u vidu sakupljanja dokaza kada su u pitanju zločini koji se tiču deportovanja bošnjačkih izbjeglica iz Crne Gore, slučajevi Bukovica, Kaluđerski laz«, pojasnio je Mustafić.\nOn smatra da rad Tužilaštva treba posmatrati u kontekstu ukupnog sudstva i tužilaštva u Crnoj Gori. »To je prilično usko povezano, i ako se posmatraju rezultati unutar tužilaštva, moraju se u taj kontekst staviti i rezultati koje je ostvarilo sudstvo u Crnoj Gori«, ocijenio je Mustafić.\nOn je kazao da "postoji činjenica da je Tužilaštvo nezadovoljno zbog sudstva, ali da su oni dio ukupnog pravosudnog sistema, i da ih ne treba razdvajati". »Skupština što prije treba da donese rješenje ukoliko želimo da savladamo prvu fazu pridruživanja Evropskoj uniji«, zaključio je on.\nBudućim preduzetnicima 3,5 miliona eura pomoći\nZa samozapošljavanje od tri do 7,5 hiljada eura


Radnja novog Džejmsa Bonda odvija se u Srbiji : Crveni tepih\nRadnja novog Džejmsa Bonda odvija se u Srbiji\nNovi roman o legendarnom agentu 007, Džejmsu Bondu, „Carte blanche” danas je u Londonu pušten u prodaju nakon jučerašnje spektakularne promocije. Pisac trilera Džefri Diver, kome je povereno da osmisli najnovije avanture britanskog tajnog agenta, smestio je ovog akcionog junaka i njegove tajne misije u Srbiju, gde su Bondu „potpuno odrešene ruke u cilju da spase živote hiljada ljudi”.\nDiver, poznat po romanu „Skupljači kostiju”, smestio je Bonda u današnjicu, podmladio ga i smanjio mu upotrebu „gedžeta”, a pored Srbije, agent 007 će misije za spas čovečanstva obavljati i u Dubaiju. Bond je crnokos, sa prepoznatljivim razdeljkom gde mu deo kose prekriva desno oko ispod kojeg se duž obraza „prostire” ožiljak od oko 7 centimetara.\nPrva dva poglavlja Diver je postavio na svom sajtu, pa saznajemo da se Bond vraća iz Avganistana i regrutovan je u novoj tajnoj agenciji. Tako se, na početku prvog poglavlja, opisuje voz na putu od Beograda do Novog Sada, kao deo nekadašnje slavne „orijent ekspres” pruge, dok Bond kroz dvogled iz visoke trave posmatra svoju „metu” – Irca koji jede ćevape sa „čovekom slovenskih crta lica” u restoranu „Roštilj”, omiljenom među meštanima, zaključuje Bond po parkiranima „zastavama” i „fijatima”. Bond je dobro upoznat sa istorijom Novog Sada pa svoju misiju spasavanja hiljade života upoređuje sa Racijom iz 1942, sa drugačijom prirodom, ali „jednakim i još fatalnijim događajem u svojoj veličini”. Na tom putu treba da mu pomognu i pripadnici srpske tajne policije BIA, koji su se pojavili u staroj „džeti” punoj „kalašnjikova“ i „uzija”, vole da zapale cigaretu, popiju „Jelen” pivo, a brat od jednog je bio i u Arkanovim „Tigrovima”. „Meta” beži, a Bond kreće u poteru…\nDiver je, u skladu sa tematikom romana o najpoznatijem agentu na svetu, na promociju stigao u „bentliju” u pratnji „bond devojke”, a knjigu su mu uručili kraljevski marinci spuštajući se sa zgrade u pravom „bondovskom” maniru.\nNovi roman izašao je uoči rođendana Ijana Fleminga, „oca” Džejmsa Bonda, koji bi ovih dana napunio 103 godine, a njegova nećaka Lusi Fleming rekla je da je zadovoljna „Džejmsom Bondom 21. veka”.


Vesti online / Svet / / Druženje uz zvuke i ukuse Balkana\nDruženje uz zvuke i ukuse Balkana\nČlanovi Serbian siti kluba u Berlinu se tradicionalno okupljaju četiri puta godišnje da bi razmenili poslovne informacije i iskustva, upoznali nove članove, a na nedavnom susretu uživali su u balkanskim zvucima i ukusima.\nSvi prisutni su bili oduševljeni atmosferom\nDruženje uz prijatnu domaću muziku i trpezu u restoranu Stari most bilo je prema oceni svih idealan spoj lepog i korisnog. Svi prisutni oduševljeni su atmosferom, a članovi grupe Balkan boem nisu žalili da se dobro oznoje kako bi goste razveselili probranom narodnom i starogradskom muzikom.\nMilan Asenov, IT inženjer i član kluba koji je bio zadužen za rezervaciju mesta, ovo okupljanje ocenjuje kao pun pogodak, a raspoloženje prisutnih ga motiviše da se još više angažuje u klubu.\nTu je već četiri i po godine i radi kao administrator u jednoj nemačkoj firmi. Kao razlog dolaska ne navodi finansije, već je jednostavno želeo da izađe u susret svojim širim interesovanjima.\nPomoć Serbian siti kluba u snalaženju i zapošljavanju u Berlinu smatra nemerljivim.\nMilan Popović iz Hamburga, službeno je boravio jedan dan u Berlinu i na internetu slučajno naišao na najavu ovog druženja. Posle dogovora sa Milanom Asenovim, lako se našao u društvu članova Serbian siti kluba, koje do tada nije poznavao. Iako prezadovoljan druženjem, zbog povratka kući morao je da krene pre ponoći, uz konstataciju da za ovakav događaj vredi doći iz Hamburga.\nMihajlo Simonović, trener FK Srbija Berlin, slučajno se tu zadesio po nagovoru prijatelja.\n- Sada sam uveren da je organizacija Serbian siti kluba odlična i da večeri uz ovako fenomenalnu hranu, muziku i atmosferu ne treba propuštati - kaže Simonović.\nSerbian siti klub deluje u okviru Centralnog saveta Srba u Nemačkoj. Menadžeri kluba, Dragana Nikolić i Dušan Stanišić uložili su puno vremena, energije i dobre volje da se i u Berlinu formira ovaj klub koji okuplja naše zemljake u drugim svetskim metropolama. Dušan naglašava da je sve na dobrovoljnoj bazi i da njih dvoje za organizatorske poslove u klubu odvajaju slobodno vreme, do koga je u Berlinu sve teže doći. Prezadovoljan atmosferom i muzikom Stanišić nastavlja:\n- Večeras se okupilo nas tridesetak, akcenat je pre svega da kroz druženje razmenimo korisne informacije i iskustva. To je ono na čemu se ja angažujem, dok se Dragana više bavi projektima.\nOna je nedavno organizovala besplatan seminar na srpskom za naše ljude, kako da se samostalno upuste u vode privatnog biznisa, osnuju sopstvenu firmu i da saznaju koji dokumenti su im za to potrebni. Naša je želja da iniciramo saradnju među našim ljudima kroz druženje.\nOsim toga nastojimo da Nemcima prikažemo drugu stranu Srbije, onu koja je nekoliko decenija u senci negativnih medijskih priča - ističe Stanišić.\nPrema njegovim rečima u Berlin su u prethodnih desetak godina pristigli mnogi inženjeri, lekari i drugi visoko obrazovani stručnjaci iz Srbije koji vode miran život i posvećeni su poslu.\n- Želimo da takve ljude izvučemo iz anonimnosti, okupimo oko projekata kojima se prevashodno bavi Dragana Nikolić i predstavimo novo lice Srbije i njenih građana.\nKao primarne funkcije kluba, Dušan navodi pomoć našim ljudima oko viza, radnih dozvola, dobijanja plavih karata.\n- Oni kad dođu teško se snalaze ne baš jednostavnom nemačkom birokratijom. Nama se obraćaju i učestvuju u projektima uglavnom ljudi koji su došli u skorije vreme. Ne viđamo se tako često, ali je najbitnije da smo uvek tu kada treba da pomognemo jedni drugima. Većina tih naših ljudi su zaposleni u firmama, mada ima i puno onih koji su pokrenuli svoje startapove. Paleta zanimanja nije široka, obično su to ili IT stručnjaci ili lekari, dok ljudi ostalih struka teško prolaze u Berlinu. Mi pokušavamo i njih da okupimo i kroz projekte im pomognemo da se lakše orijentišu na tržištu rada u Nemačkoj - kaže Dušan, koji je od 2011. u Berlinu, gde se kao diplomirani pravnik preorijentisao na IT sektor.\nDaniel bi da igra\nMeđu gostima se našao i jedan Nemac, Daniel Šen. Posle neuspelog pokušaja da Danielu obratimo na nemačkom, ispostavilo se da on odlično govori srpski i da u ovakvoj atmosferi ne vidi razlog da se služi maternjim jezikom. Srpskom jeziku naučila ga je supruga Ana Zatezalo, a oboje su uživali u ovoj večeri prijateljstva sa ostalim članovima Serbian siti kluba i zajedno otpevali mnoge srpske pesme. Pored neskrivenog oduševljenja, Daniel je imao i predlog.\n- Sledeći put mogli bi da sklone stolove kako bi bilo manje sedenja, a više prostora za igru.\nNEMAČKA Cela sala pevala proti\nNEMAČKA Od Soluna do Vida


Katar ima deset dana da ispuni zahteve arapskih zemalja\nSjedište Al Džazire u Dohi, Katar\nGašenje televizije Al Džazira (Al Jazeera), smanjivanje nivoa diplomatskih odnosa s Iranom i zatvaranje turske vojne baze neki su od 13 zahteva koje su arapske zemlje uputile Kataru.\nSaudijska Arabija, Egipat, Ujedinjeni Arapski Emirati i Bahrein poslali su Kataru spisak zahteva koje mora da ispuni u roku od deset dana ako želi da mu budu ukinute diplomatske i ekonomske sankcije uvedene pre dve sedmice.\nNije bilo zvaničnog odgovora iz Katara, ali je ministar spoljnih poslova Muhamed bin Abdulrahman al Tani ranije rekao da neće pregovarati dok ne budu ukinute kaznene mere.\nMeđu zahtevima su, takođe, neki uslovi koje je Katar rekao da nikada neće ispuniti, kao što je gašenje Al Džazire. Pored Al Džazire, zahteva se gašenje medija koje Katar direktno ili indirektno finansira, uključujući Arabi21, Rasd (Rassd), Al Arabi Al-Džadid (Al Araby Al-Jadeed ) i Midle ist aj (Middle East Eye).


„Inkluzija je raditi sa, a ne raditi za“ - DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nU okviru projekta temom „Značaj dnevnih usluga u zajednici“ bavili su se stručnjaci različitih profila i predstavnici institucija od javnog značaja uzimanjem učešća na skupu, označenom kao okrugli sto, u organizaciji pomenute neformalne grupe. Cilj skupa bio je uspostavljanje otvorenog dijaloga na lokalnom nivou o značaju dnevnih usluga u zajednici u procesu deinstitucionalizacije.\nAkcenat izlaganja bio je na usluzi dnevnog boravka za decu, omladinu i odrasle osobe sa invaliditetom i smetnjama u razvoju. Svrha ove usluge je da omogući osobama sa invaliditetom da ostanu u porodici i da svoje potrebe zadovolje u sredini u kojoj žive, u svom prirodnom okruženju. Uslugom se obezbeđuju struktuirane aktivnosti, usmerene na razvoj praktičnih veština za svakodnevni život koje u najvećoj meri omogućavaju samostalnost, razvoj i održavanje socijalnih, kognitivnih i fizičkih funkcija. Usluga je dostupna korisnicima najmanje osam sati dnevno, a pružalac usluge usklađuje radno vreme sa potrebama korisnika i sopstvenim mogućnostima.\nLokalna samouprava je odgovorna za obezbeđivanje usluge u lokalnoj zajednici, što podrazumeva da određenu uslugu socijalne zaštite naručuje i finansira.\nDa bi došlo do uspostavljanja usluge važno je da su u lokalnoj zajednici obavljene određene pripremne radnje kao što je analiza potreba i definisanje prioriteta u oblasti socijalne zaštite koji bi trebalo da čine sadžaj strateškog dokumenta ili akcionog plana.\nLokalna samouprava donosi odluku o tome koja usluga i za koju ciljnu grupu korisnika treba da se uspostavi u lokalnoj zajednici. Nakon toga se odvajaju određena budžetska sredstva i raspisuje konkurs za organizacije, koje bi tu uslugu mogle da pružaju.\nUdruženje dece sa smetnjama u razvoju ima licencu za pružanje usluge lični pratilac deteta, ali ova usluga na lokalnom nivou nije razvijena. Učesnici skupa složili su se u tome da je neophodno razvijati nove usluge i prioritet u tome dali usluzi Predah i usluzi Lični pratilac deteta.\nIzlaganja učesnika ovog skupa bila su utemeljena na isticanju potrebe svakog pojedinca da boravi u svom prirodnom okruženju. Osvrtom na raspoložive usluge socijalne zaštite i obuhvaćenost korisnika naše opštine, potrebom za uspostavljanjem novih i održavanjem postojećih usluga kao i isticanjem doprinosa multisektorske saradnje svih institucija koje se brinu o deci stavljen je akcenat na pozitivne promene u nivou politike i prakse u ostvarivanju prava na socijalnu inkluziju osoba sa smetnjama u razvoju. Unapređenje društvene solidarnosti i prihvatanje osoba sa smetnjama u intelektualnom razvoju i autizmom počiva na uspostavljanju i održavanju usluga socijalne zaštite u zajednici u kojoj živimo. S toga, treba još jednom napomenuti da socijalne usluge svojim postojanjem doprinose ne samo poboljšanju kvaliteta života osoba sa smetnjama u razvoju i njihovih porodica već omogućavaju usvajanje pozitivnih društvenih vrednosti svih članova društva. Nedostatak usluga socijalne zaštite i saradnje različitih sektora zaduženih za njihovu održivost predstvaljaju veliku barijeru u sprovođenju socijalne inkluzije i deinstitucionalizacije. Zahvaljujući uslugama koje podržavaju sprečavanje odlaska i smeštaj korisnika u institucije doprinosi se očuvanju porodice kao osnovne društvene zajednice.\nBajina BastaBritish CouncilAktiv defektologaBajina BaštaPodrinjePodrška građanskom aktivizmu u zajedniciTrag fondacija\nPosebni brojevi telefona domova zdravlja


STEFANEK STIGAO NA AERODROM: Drago mi je sto sam pokrenuo lavinu medalja! – NAJNOVIJE VESTI\nSTEFANEK STIGAO NA AERODROM: Drago mi je sto sam pokrenuo lavinu medalja!\n18th August 2016 , 15:40 RTS\nŠTEFANEK STIGAO NA AERODROM: Drago mi je što sam pokrenuo lavinu medalja!\nOlimpijski šampion u rvanju Davor Štefanek stigao je u Srbiju, a pripređen mu je svečani doček na beogradskom aerodromu “Nikola Tesla”\n– Drago mi je što sam pokrenuo lavinu medalja. Kada sam sleteo u Pariz odmah sam pogledao kako su ostali srpski takmičari prošli i jako sam se obradovao kada sam video da smo osvojili još odličja – rekao je Štefanek i dodao:\n– Žao mi je Tijane jer mislim da je zaslužila zlato, ali mlada je vreme je pred njom. Biće sigurno još medalja, bar još 5-6 – poručio je olimpijski šampion.\nŠtefanek je osvojio zlatnu medalju u kategoriji do 66 kilograma grčko-rimskim stilom, posle pobede u finalu nad Jermenom Migrana Arutunjana. To je prva medalja za srpsko rvanje posle 32 godine, odnosno prvo zlato posle 40 godina.


FMNEBO: Obućina podneo ostavku, ukinut „Dnevnik Radio Valjeva“\nObućina podneo ostavku, ukinut „Dnevnik Radio Valjeva“\nVALJEVO- Direktor i glavni i odgovorni urednik Radio Valjeva Predrag Obućina podneo je neopozivu ostavku na te dve funkcije, a posle skoro 50 godina, 19. januara je prestao da se emituje „Dnevnik Radio Valjeva“, centralna informativna emisija ove najstarije medijske kuće u Valjevu. Obućina je za nedeljnik Napred izjavio da je od 30. decembra sve je krenulo u smeru koji nije želeo. „Mnogi poslovni i uredjivački potezi povučeni su mimo mog znanja, iako sam bio na fukciji direktora i glavnog i odgovornog urednika. Prvih mesec dana sam imao korektan odnos sa novim vlasnicima, a onda je od 30. decembra sve krenulo u smeru koji nisam želeo i zbog toga sam odlučio da podnesem ostavku“, naveo je Obućina.\nObućina je formalno dužnosti razrešen 19. januara, a istog dana je ukinut „Dnevnik Radio Valjeva“, koji se godinama emitovao. Za novog glavnog i odgovornog urednika je postavljen Zoran Majdak iz Beograda, a za direktora Radio Valjeva Goran Pejković, takođe iz Beograda. Radio Valjevo je formalno kupila Doris Aćimović iz Beograda.\n- субота, јануар 23, 2016


Pripreme za sezonu 2020/2021 uveliko traju. Sa nadom da će se cela situacija vezana za globalnu padnemiju virusa korona poboljšati kao i da će sezona koja je pred nama moći neometano da se odigra, Savez hokeja na ledu Srbije kreirao je predlog propozicija. One su kreirane na osnovu informacija o igračima i njihovom broju po starosnim kategorijama koje su klubovi dostavili u prethodne tri nedelje (kompletnu bazu igrača možete pronaći OVDE).\nU sredu 15.07.2020. organizovan je radni sastanak za koji je kancelarija Saveza uputila poziv svim klubovima sa idejom da se pokrene diskusija vezana za ponuđene predloge i čuje mišljenje klubiva. Na sastanku su u ime klubova prisustvovali: Jovica Rus i Ivan Savićević (Crvena Zvezda i Red Tim), Igor Kosović, Dragan Komazec, Per Aleksandar Jakovljević i Ana Čolić (Partizan i Marbo), Vladan Drozdik (Vojvodina) Ljubomir Maksimov (NS Stars) i Uroš Brestovac (Spartak), dok su od predstavnika Saveza učešće uzeli Bogdan Dabović (direktor takmičenja) i Danilo Vukotić (generalni sekretar saveza).\nIako selekcije U8 i U10 nisu takmičarske i ne bi trebalo da dolazi do većih razlika u stavovima po pitanju propozicija za ove uzrastne kategorije, ali najduža diskusija se povela baš oko njih. Par ključnih pitanja vezanih za ove selekcije bila su: smanjenje minimalnog broja igrača koji je potreban kako bi ekipa imala pravo nastupa u selekciji U8 i pravno nastupa starijih igrača u mlađim kategorijama.\n– Svesni smo da je celokupna situacija veoma teška i neizvesna, ali sa druge strane moramo se pripremati za prvenstvo kao da će se odigrati regularno pod normalinim okolnostima. Smanjenje broja igrača u selekciji U8 sa predloženih 12 (3 postave po 4 igrača) na osam može veoma loše da se odrazi na starije selekcije U12, U14 i tako dalje, u narednim godinama, tačnije da igrača uopšte i ne bude dovoljno za odigravanje utakmica. Verujemo da je broj od 12 igrača minimalan i lako dostižan za svaki klub koji vodi računa o polaznicima i regrutaciji novih članova. Naš cilj je da se sa svakom narednom, ili na dve sezone, minimalni broj igrača u svim kategorijama povećeva i na taj način podstaknu klubovi da rade na regrutaciji i promociji što bi kroz višegodišnju praksu dovelo do omasovljenja sporta – kaže Bogdan Dabović, direktor takmičenja i dodaje:\n– Što se tiče pitanja vezanog za pravo nastupa strijih igrača u ovim selekcija, diskusija je vođena oko zabrane prava nastupa devojčica u mlađim selekcijam. Stav saveza je da svaka starija devojčica koja bi i pored utakmica u svojoj kategoriji kojih ima dovoljno, nastupala i za mlađu kategoriju, automatski bi zauzela mesto u timu nekom mlađem igraču ili igračici i na taj način onemogućila njima da odigraju dovoljan broj utakmica i da se hokejaški razvijaju. Moramo voditi računa o svakom segmentu takmičenja i propozicija i sagledati sliku iz više uglova. Zato su ovakvi sastanci veoma važni – predneo je svoje utiske i razmišljanja stručnog saveta, Bogradn Dabović direktor takmičenja.\nPored ovih pitanja delegati klubova su pokrenuli i diskusija o Stručnom savetu, ne znajući ko ga čini i kako se odluke donose. Ove informacije su javno dostupne na sajtu Saveza, a takođe su poslate i svim klubovima prošle godine nakon izborne skupštine. Nakon pojašnjenja ovog pitanja i iznošenja imena Danijela Džejkoba, Freda Perouna i Dragana Kapidžića od strane predstavnika Saveza, naišlo se na nezadovoljstvo i negodovanje pojedinih predstavnika klubova. Njihov predlog da članovi Stručnog saveta budu stručne osobe, odnosno treneri klubova iz različitih takmičarskih selekcija, nažalost nije ostvariv jer u tom slučaju dolazi do povrede zakona po pitanju sukoba interesa. Kako bi svima približili ovu situaciju daćemo sledeće obajšnjenje; Svaka stručna osoba ili trener kluba koji je član Saveza hokeja na ledu Srbije morao bi da prestane sa obavaljanjem funkcije i bilo kog drugog posla u svom klubu kako bi mogao da bude član Stručnog saveta.\nNakon sumiranja utisaka, veoma kvalitetne diskusije i iznošenja mišljenja svih učesnika sastanka vezano za selekcije U8 i U10 prešlo se na teme vezano za propozicije takmičarskih selekcija.\nJasno je da moraju biti načinjene izmene pojedninh stavki u propozicijama takmičarskih kategorija prema predlogu i mišljenju klubova, a kao glavna tema diskusije nametnuo se broj igrača po klubovima u selekcijama, poćeviši od selekcija U8 i U10, pa preko U12, U14 i U17 koji bi učestvovali u sezoni koja nam dolazi. Ispostavilo se da brojevi igrača i informacije vezane za igrače koje su klubovi dostavili nisu potpuni i skroz tačni, pa samim tim i predlog propozicija nije odgovarajući baš zbog spomenutih razlika i nedostataka. Od klubva su u više navrata u periodu od tri nedelje tražene detaljne informacije (godišta igrača, pol, pozicije, posebne napomene) baš iz razloga da propozicije budu podređene realnom stanju i mogućnostima. Na žalost od strane Vojvodine dobijena je infromacija da u određenoj selekciji prema bazi i podacima koje su sami dostavili imaju 26 igrača, od kojih mogu da računaju samo na 8 do 10 kada su u pitanju utakmice, što predstavalja veliku prepreku kada su u pitanju propozicije koje zahtevaju minimun od 12 ili 15 igrača po selekciji. Verujemo da ćemo u narednom periodu dobiti detaljnije informacije od klubova o broju igrača ali i o tome na koje igrače računaju kao na takmičare, ko su početnici u takmičarskim kategorijama, a ko rekreativni igrači kako je to iznešeno na sastanku, kako bi na osnovu tih detaljnih informacija ponovo mogao da se kreira predlog propozicija koji bi odgovarao svim klubovima.\nJedna veoma teška i svakako nepovoljna stvar za srpski hokej jeste odluka ekipe „HK Spartak“ iz Subotice, da ne nastupi u domaćem prvenstvu ni sa jednom takmičarskom selekcijom i pored dovoljnog broja igrača prema evidenciji u postojećoj bazi. Na žalost, ovakvom odlukom smanjuje se broj utakmica domaćeg prvenstva i mogućnost za jačanjem i napredovanjem domaće lige što je u zajedničkom interesu svih klubova i Saveza. Takođe, pored navedenih gubitaka sa kojima se surećemo ovakvom odlukom čelnika ekipa iz Subotice, nemanjem ni jedne takmičarske kategorije, ekipa „HK Spartak“ gubi status aktivnog člana Saveza hokeja na ledu Srbije.\nKod selekcija U18, U20 kao i seniora imamo veoma tešku situaciju. U ovim takmičarskim kategorijama jedino Crvena zvezda ima registrovane igrače u selekcijama U18 i U20, a u selekciji seniora i ekipa Vojvodine koja planira da nastupi u regionalnoj IHL Ligi. Informacija koji su delegati Crvene zvezde koji su učestvovali na sastanku izneli, jeste da zbog trenutne situacije u klubu postoji mogućnost da ne uzmu učeće u regionalnoj ligi ni sa jednom od pomenutih selekcija u narednoj sezoni, več da su samo zainteresovani za domaće prvenstvo. Svesni trenutne situacije, ostavljen je prostor za sastanak i diskusiju direktno između čelnika Crvene zvezde i predstavnika Saveza, kao i rukovodsta Vojvodine, gde će se potegnuti sva pitanja i modeli na koji način Savez može da pomogne pri nastupu pomenutih selekcija u nekoj regionalnoj ligi.\nZa kraj ovog rezimea, ostavili smo jednu veoma pozitivnu diskusiju o planovima i razvoju ženskog hokeja u Srbiji. Koordinator projekta Uroš Brestovac u saradnji sa SHLS-om, predstavio je svim prisutnima model po kom bi se naše devojčice takmičile u sezoni 2020/2021. U pitanju je turnirski sistem 4 ekipe, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, tima Angels iz Mađarske i ekipe Srbije. Naše devojčice bi se takmičile u selekcijama U14 i U15+. Svi detalji vezano za ovaj projekat biće dostupni i objavljeni nakon održanog sastanka predstavnika ekipa koje bi činile pomenuto takmičenje.\nNadamo se da će situacija sa virusom korona dozvoliti regularno odigravanje sezone i uskoro očekujemo nastavak diskusije i zajedničke saradnje na kreiranju propozicija i modela takmičenja koji će odgovarati svim klubovima, a isto tako podstaknuti i razvoj hokeja u Srbiji.


drugo kolo – Страна 3 – Novak Đoković\nŠampion Pariza iz 2016. godine plasirao se među 32 najboljih na drugom gren slemu sezone. Novak je bez izgubljenog seta nadigrao Španca Đaumea Munara rezultatom 7:6 (7:1), 6:4, 6:4 u okviru susreta drugog kola Rolan Garosa.\nSlovački teniser Martin Kližan (kvalifikacije, ATP #140) trijumfovao je nad Novakom rezultatom 2:1, po setovima 6:2, 1:6, 6:3. Za nešto manje od dve nedelje Novak će učestvovati na Mastersu u Madridu. Biće to njegovo jedanaesto učešće u prestonici Španije, gde je 2011. i 2016. godine osvojio titulu\nNovak nije uspeo da zabeleži pobedu u svom povratničkom meču nakon mesec i po dana odsustva sa terena. Najbolji srpski teniser poražen je u drugom kolu Masters turnira u Indijen Velsu posle dvoipočasnovne borbe od Tara Daniela (Japan, ATP #109) rezultatom 1:2, po setovima 6:7 (3:7), 6:4, 1:6.


Stigle mašine za italijansku fabriku u Bijelim Vodama! (video) - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nFudbaleri Novog Pazara i Gurnjika iz Lečne odigrali bez golova u…\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Stigle mašine za italijansku fabriku u Bijelim Vodama! (video)\nStigle mašine za italijansku fabriku u Bijelim Vodama! (video)\nNovi Pazar – Prve mšine italijanske firme ‘’Moda kampanja’’, stigle su u Novi Pazar. Na taj način nastupila je poslednja pripremna faza za pokretanje proizvodnje u novopazarskom pogonu ove italijanske firme. Savremene mašine poslednjih generacija i predstavnike italijanske firme na carini u Novom Pazaru dočekali su predstavnici Uprave grada. Kako je najavljeno, proizvodnja bi trebalo da počne krajem aprila.\nNa ovim mašinama, i onim koje tek treba da stignu, u novopazarskom pogonu italijanske firme Moda Kampanja radiće se odevni predmeti, za početak, pantalone od keper platna.\nPredstavnik firme ‘’Moda kampanja’’, Nihad Smajović ističe da za kvalitetnu radnu snagu koju Novi Pazar ima, obuka za rad na ovim savremenim mašinama biće brza i jednostavna. On kaže da će u prvoj fazi, do kraja maja, biti upošljeno do 115 ljudi, do kraja godine predviđa se još 100 radnika, dok će ukupan broj zaposlenih do kraja 2016.godine iznositi 320.\nZa proizvode novopazarskog pogona italijanske firme Moda kampanja obezbeđeno je tržište za period od naredne četiri godine.\n‘’Sve što bude odavde u Novom Pazaru proizvedeno, sto posto sve ide u izvoz’’, ističe Smajović i dodaje, da će planirana mesečna proizvodnja, u pogonu u Novom Pazaru koji se otvara krajem aprila, biti 40 hiljada odevnih predmeta.


Fudbalski savez Albanije se bori protiv izručenja Ismaila Morinaja Srbiji – NovostiDana.rs\nFudbalski savez Albanije se bori protiv izručenja Ismaila Morinaja Srbiji\nFudbalski savez Albanije pozvao je danas albanske vlasti da zaustave izručenje Srbiji Ismaila Morinaja osumnjičenog da je upravljao dronom sa zastavom „velike Albanije“ na utakmici izmedju Srbije i Albanije, posle čega je izbilo navijačko nasilje.\nSavez je u saopštenju pozvao albansku vladu da „pravno interveniše i spreči izručenje Ismaila Morinaja Srbiji“ i naveo da je „potpuno posvećen korišćenju svih institucionalnih i diplomatskih puteva“ to postigne.\n„Pozivamo Albaniju da interveniše i spreči izručenje. Mi, kao porodica, bismo učinili nešto veoma radikalno što bi sve iznenadilo“, rekao je Ismailov brat Dževair i dodao da veruje da bi „život njegovog brata u Srbiji bio ugrožen“.\nMorinaj (35) je u junu uhapšen u Hrvatskoj na osnovu srpske poternice, a sud u Dubrovniku je ove nedelje odlučio da ga izruči Srbiji.


Policija identifikovala muškarca koji je brutalno pretukao mladića - Izazov\nNovi magazin 12. septembra 2020. 14:23\nNa snimku koji se juče pojavio u pojedinim medijima vidi se muška osoba koja nekoliko minuta udara rukama u glavu mladića koji na platou leži bez svesti. Na kraju mu lomi obe ruke u predelu podlaktica.\nNačelnik Policijske uprave Novi Sad Milorad Šušnjić potvrdio je u pisanoj izjavi za medije da je osumnjičeni muškarac identifikovan i „da po nalogu nadležnog tužilaštva policija radi na rasvetljavanju svih činjenica i okolnosti ovog događaja, kao i na pronalasku i hapšenju osumnjičenog“.\n„Intenzivno tragamo za I. K. (30) zbog sumnje da je dvadesetosmogodišnjem mladiću zadao više udaraca u predelu glave i tela, usled čega je on izgubio svest, a nakon toga je oštećenom polomio obe podlaktice“, rekao je Šušnjić i dodao da se sve odigralo u Jevrejskoj ulici, veoma prometnoj ulici u centru grada.\nU veoma potresnom snimku može se videti mladić koji je pokušao da odbrani mladića bez svesti, ali ga neidentifikovana osoba odvodi sa lica mesta, posle čega je osumnjičeni nastavio da udara bespomoćnog mladića.\nMediji su preneli da se incident desio tokom dana na očigled prolaznika, ali policija taj detalj nije komentarisala.


Sutra počinje beogradski Sajam etno hrane i pića › Made-in-Germany.rs\nSutra na Beogradskom sajmu počinje 10. Sajam etno hrane i pića, na kome će se do 28. novembra predstaviti oko 400 izlagača sa više od 2.000 različitih tradicionalnih prehrambenih proizvoda, većinom pravljenih ručno od organski gajenih sastojaka.\nOrganizatori najavljuju da će se na na ovogodišnjem Sajmu etno hrane i pića, čiji je slogan “Utemeljenje robne marke etno proizvoda”, predstaviti proizvođači iz Srbije, Indije, Grčke, Makedonije i Republike Srpske, a preko svojih zastupnika i proizvođači iz Italije. Takođe će se predstaviti i proizvođači opreme za čuvanje i pakovanje tradicionalnih proizvoda, kao i laboratorije za kontrolu kvaliteta hrane.\nTokom sva četiri dana trajanja manifestacije biće organizovani brojni stručni prateći programi iz oblasti zaštite geografskog porekla proizvoda, receptura, uvođenja sistema kvaliteta, pravne zaštite, unapređenja pakovanja i metoda prodaje, a najavljeno je i održavanje Izložbe rukotvorina i Revije torti, prenosi agencija „Beta“.\nNajavljujući predstojeći sajam, predstavnik Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije, Branislav Raketić, istakao je da hrana proizvedena na tradicionalan način dobija sve više značaja, zbog čega u toj proizvodnji Srbija može biti velikim proizvođačima konkurent sa cenom i kvalitetom.\nRadno vreme sajma je od 10 do 19 sati, a u subotu, poslednjeg dana, do 17 sati. Za poslovne posetioce ulaz je besplatan, uz popunjavanje registracionog lista. Za sve ostale zainteresovane ulaznica košta 250 dinara, dok za grupne posete cena iznosi 150 dinara.\nOd MiG na 24/11/2015 / Ekologija, Investicije, Poljoprivreda, Prehranbena industrija, Proizvodnja, Zanatstvo, Zdravstvo / Ostavite komentar\n"Prvi partizan" proširio proizvodnju\nFolksvagen smanjio investicije za milijardu eura


I Zorana ranije govorila da auto-put košta 500 miliona evra - Ozonpress :: internet portal\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je 27. novembra 2016. godine za agenciju Tanjug da izgradnja Moravskog koridora košta blizu 500 miliona evra.\n– Postoje tri deonice, kao i studija izvodljivosti i naravno generalni projekat za celu deonicu od 109 km. Procena je da to košta blizu 500 miliona evra, za delove se završavaju idejni projekat i do kraja godine će biti gotovi – kazala je ministarka 27. novembra 2016.goidne.\nIzjava 27. novembra 2016. godine\nKako se u međuvremenu došlo do cene od čak 800 miliona evra za sada ostaje bez odgovora. U Skupštini Srbije to pitanje su postavljali i opozicioni poslanici ali nisu dobili jasan odgovor.\nМушко 01/07/2019 u 14:24 Odgovorite\nЗОРАНА ЈЕ ПРАВА ГОСПОЂА.


Članovi legendarnog britanskog rok benda Led Cepelin (Led Zeppelin), gitarista Džimi Pejdž i pevač Robert Plant, pojaviće se u utorak pred sudom u Los Andjelesu kako bi negirali optužbe da je njihova pesma „Stairway to Heaven“ plagijat.\nRok grupa Spirit, psihodelični bend iz Los Andjelesa koji je postigao zapažen uspeh, ali ne i internacionalnu slavu Led Cepelina, tvrdi da je uvodna, melanholična gitarska melodija u pesmi „Stairway to Heaven“ uzeta iz njihovog instrumentalnog komada „Taurus“, objavljenog 1968. godine.\n„Ako poslušate te dve pesme, sami možete prosuditi da je u pitanju kradja. Ti tipovi su zaradili milione dolara i nikada nisu rekli ‘hvala’ niti ponudili da plate, a to je veoma bolno“, izjavio je Rendi Kalifornija za jedan časopis neposredno pre smrti.\nFederalni sud ni posle dve godine nije presudio da li je „Stairway to Heaven“ plagijat, ali je procenio da ima dovoljno činjenica za otvaranje postupka.\nSudija Gari Klausner naveo je da se dve strane sukobljavaju oko ključnog pitanja – da li je Led Cepelin mogao imati pristup „Taurusu“ pre nego što je snimio „Stairway to Heaven“ 1971. godine.\nU tužbi, podnetoj sudu u Pensilvaniji, takodje se navodi da je Led Cepelin u svojim pesmama više puta koristio kompozicije bluz autora i da za to nikada nije platio, a kao sporni, pominju se hitovi „Whole Lotta Love“ i „Babe I’m Gonna Leave You“.\nSud je odbacio tvrdnje Led Cepelina da su optužbe zastarele, navodeći da je nova, remasterizovana verzija pesme „Stairway to Heaven“ izašla 2014. godine.


Gvozdev: Vlada ozbiljna zabrinutost u pogledu budućeg statusa Kosova\nU kom se pravcu kreću diplomatska nastojanja na relaciji Brisel-Vašington-Moskva u pogledu budućeg statusa Kosova, a nakon potpisivanja Njujorške deklaracije, upitao je naš saradnik Branko Mikašinović urednika vašingtonskog spoljnopolitičkog časopisa “The National Interst”, Nikolasa Gvozdeva.\nGvozdev: Vašington je u specifičnoj dilemi pošto mu je preko potrebna pomoć Evropske unije da bi se osigurala održiva i bezbedna situacija nakon postizanja odluke o budućem statusu Kosova. SAD su preokupirane drugde u svetu, posebno u Iraku i Avganistanu, a tu je i problem sa Iranom. Stoga Vašington nastoji da ubedi Evropu da Brisel treba da podrži stav Vašingtona, ukoliko Rusija nastavi da blokira nezavisnost Kosova u UN. Medjutim, to nije izvesno pošto je EU podeljena o tom pitanju. Vlada ozbiljna zabrinutost u pogledu budućeg statusa Kosova -- onakvog kako ga zastupa Vašington -- jer bi time mogao da uspostavi loš presedan za druge regione u Evropi, za oblast Crnog mora, pa i druge delove sveta. Evropljani takodje izražavaju zabrinutost u vezi sa Helsinškom konvencijom, kojom se ne predvidja menjanje granica jedne suverene države. Što se tiče ruskog prilaza, Moskva stvarno ne smatra neophodnim da podrži maksimalističke zahteve Beograda, ali želi da se postigne prihvatljivio i efikasno rešenje kako bi se izbegao presedan za rešavanje drugih zamrznutih konflikata na teritoriji bivšeg Sovjetskog Saveza, a i drugde. Rusija sada nastoji da privoli Evropsku uniju da se pronadje pravično i prihvatljivo rešenje za Kosovo, možda ”evropsko rešenje“, koje bi se, manje više konačno upakovano, moglo prezentirati i Vašingtonu.\nGlas Amerike: Ako bilateralni pregovori Beograda i Prištine ne pokažu rezultate do 10. decembra, kakav dalji razvoj dogadjaja očekujete?\nGvozdev: SAD će vršiti veliki pritisak da se prihvati unilateralno proglašenje nezavisnosti i priznavanje nezavisnog Kosova u okviru sadašnjih granica. U medjuvremenu, Evropska unija i Rusija traže izlaz iz sadašnje situacije koja ima u fokusu samo dve opcije: nezavisnost ili visoki stepen autonomije. Jedna od formula koje se razmatraju jeste da Evropa prizna nezavisno Kosovo, ali ne nužno u okviru sadašnjih granica, što znači podelu pokarajine, tako da biste imali dva entiteta, albanski i srpski, a srpski bi bio povezan sa Srbijom. Takodje se govori i o distanciranju od maksimalističkih pozicija, kao što je, recimo, isključivo nezavisnost -- a to je već nagovestio Volfgana Išinger. Razmmotrilo bi se pitanje kompetentnosti, pošto bi Kosovo u nekim regionima moglo da fukcioniše kao nezavisna država, a u drugima -- sa većinskim srpskim stanovništvom -- postojala bi povezanost sa Srbijom, čime bi se na neki način izbeglo pitanje kršenja teritorijalnog integriteta Srbije. Postoje razne kreativne solucije koje bi trebalo razmotriti. Ali pitanje je sada da li će SAD, nakon što su zauzele jasnu pozicije, biti spremne da modifikuju svoj stav da bi se postiglo kompromisno rešenje.\nGlas Amerike: Kakva bi mogla da bude konstruktivna uloga Rusije u rešavanju kosovskog problema?\nGvozdev: Evropska unija je jasno dala do znanja da želi da dva uslova budu ispunjena. Jedan je da se ispune uslovi za nezavisno Kosovo, ali preko rezolucije UN, što znači da će biti potrebno saradjivati sa Rusijom da bi se pronašlo rešenje, a ne da se Rusiji nametne solucija od strane Brisela i Vašingtona. Isto tako, parlamentarni izbori u Rusiji će biti završeni pre 10. decembra, tako da Kosovo neće biti predizborno pitanje, što će Putinu dati slobodnije ruke u pogledu budućeg statusa Kosova. Rusija će nastojati da pronadje zajedničko rešenje sa Nemačkom i Francuskom. Naime, te zemlje će pokušati da pronadju pragmnatično, odnosno kompromisno, rešenje za kosovsko pitanje, što se posebno ogleda u novonastalim odnosima izmedju Moskve, Pariza i Berlina, posebno u odnosu na odbramebeni raketni sistem u Evropi, energetska pitanja, itd, da bi te zemlje zajedno sa Rusijom pronašle novu poziciju o budućem statusu Kosova koja bi bila prezentirana medjunarodnoj zajednici, uključujući SAD.


5 grešaka koje štete reputaciji inženjera tokom regrutacije i selekcije (i kako ih izbeći) | OROOK Construction Careers\nKada su u pitanju poslovni odnosi i prilike za zaposlenje, način na koji inženjeri komuniciraju sa menadžerima ljudskih resursa igra važnu ulogu u tome kakav će utisak ostaviti o sebi.\nOdgovarajuća stručna sprema, potrebne licence, veštine i godine iskustva svakako su prvi korak u predstavljanju sebe kao kandidata vrednog razmatranja, ali sve ove stavke lako mogu ostati u drugom planu ako se tokom procesa regrutacije ne postavite na pravi način.\nKako izbeći propuste koji Vas predstavljaju u lošem svetlu i prete da ugroze Vašu karijeru u građevinarstvu? Pred Vama je skup saveta prikupljenih iz iskustava OROOK partnera, velikih građevinskih kompanija sa dugogodišnjim iskustvom u domenu zapošljavanja.\nGreška broj 1: Nedostatak profesionalne lojalnosti\nVremena kada su inženjeri, arhitekte, i drugi stručnjaci u građevinarstvu u firmama ostajali godinama, decenijama, a neki i po čitav radni vek, danas se čine veoma dalekim. Poslovi se u savremeno doba češće menjaju, a svaki stručnjak koji drži do sebe trudi se da stalno uči i napreduje. Kada rast u određenoj firmi više nije moguć, mnogi nastavljaju potragu za mestom koje će im omogućiti da ostvare svoje potencijale i zarade kakve smatraju da zaslužuju.\nOpisana situacija poslodavcima je veoma dobro poznata i razumljiva. Ipak, izvesne stavke u Vašoj radnoj biografiji mogu biti viđene kao “signal za uzbunu”.\nKandidat koji je za do pet godina radnog staža posao promenio osam puta, prebacujući se svaki put u novu kompaniju, često se percipira kao neko ko “ispituje teren” i lako odlučuje da napusti radno mesto. Za regrutere ovo može biti signal da je kandidat nestrpljiv i nespreman na kompromise, što predstavlja veliki rizik za poslodavca.\nAko ste u dosadašnjoj karijeri posao menjali u periodima kraćim od dve godine, to ipak ne znači da ćete za regrutere biti i ostati persona non grata. Iskoristite propratno pismo kao prostor u kome možete navesti razloge promena prethodnih poslova, kao i to šta Vas motiviše da date svoj maksimum i na novom poslu ostanete duže nego na bilo kom do tada.\nGreška broj 2: Nepažnja pri prijavi za posao\nU izvesnim situacijama, trenutni previd od strane kandidata za regrutera može značiti sate utrošenog vremena koje je nemoguće nadoknaditi. Iako većina inženjera pažljivo čita oglase i prijavljuje se samo za poslove koji im zvuče odgovarajuće, greške se dešavaju, a poslodavce mogu skupo koštati.\nKada aplicirate za poziciju koja Vas je zainteresovala, najverovatnije ste fokusirani na kriterijume i uslove koje kao kandidat morate da ispunite, kao i pogodnosti koje se uz poziciju nude. U ovoj praksi nema ničeg lošeg niti neočekivanog. Ipak, pre slanja prijave i propratnog pisma, proverite opis firme, njenu delatnost, tip angažmana i mesto rada navedeno u oglasu.\nZa kandidata koji odustaje od poslednje runde pregovora za posao jer sa zakašnjenjem u oglasu uočava da je u pitanju terenski posao, ili da je aplicirao/-la za poziciju u Novom Sadu, a ne Beogradu, ovaj previd možda nije tako tragičan. Za regrutere, s druge strane, utrošeno vreme je nepovratno izgubljeno, a utisak koji o kandidatu stiču od pozitivnog postaje negativan.\nGreška broj 3: Odbijanje test zadataka u fazi evaluacije\nIako test zadaci nisu zastupljeni u procesima zapošljavanja u svim građevinskim firmama, neke od njih neguju ovu praksu. Kompanije ovakve testove uvode da bolje upoznaju kandidate pre zapošljavanja: da saznaju kako razmišljaju i rešavaju konkretne probleme.\nKada su u igri kandidati bez ili sa malo iskustva, test zadaci mogu biti faktor koji presuđuje koji od dva mlada inženjera predstavlja bolji izbor za poziciju koja se nudi.\nOdbijanje ovakvih zadataka, ili “nestajanje” iz pregovora nakon što se zadatak dobije ostavljaju veoma loš utisak na regrutere.\nZadaci najčešće nisu i ne bi trebalo da budu obimni, ali ako smarate da ste za dobijeni zadatak dobili premalo vremena, budite slobodni da učtivo zatražite produženje datog roka, kao i objašnjenja vezana za test, ukoliko su potrebna. Ukoliko ocenite da je zadatak preobiman, predložite koji aspekt biste mogli da dostavite, sa obrazloženjem zašto ste odabrali baš njega.\nGreška broj 4: Nagli prekid komunikacije\nBez obzira na fazu regrutacije i Vaše izglede da dobijete posao za koji ste se prijavili, prekid komunikacije bez objašnjenja i pozdrava smatra se veoma neumesnim: ovakav potez o Vama kao profesionalcu neće poručiti ništa dobro.\nAko ste zbog brojnih obaveza propustili da odgovorite na neki od mejlova, i dalje nije kasno da situaciju popravite. Pošaljite odgovor prvom slobodnom prilikom, uz izvinjenje za pauzu u komunikaciji. Time ćete jasno pokazati da poštujete i svoje i tuđe vreme, što je jedna od najvažnijih osobina vezanih za poslovne odnose.\nAko ste, pak, odlučili da se povučete sa konkursa, budite slobodni da to jasno kažete. Nemojte čekati da tišina sa Vaše strane “prenese poruku” regruterima ili odlučiti da se jednostavno ne pojavite u dogovorenom terminu za intervju.\nGreška broj 5: Povlačenje u poslednjem koraku (bez opravdanog razloga)\nProces regrutacije razlikuje se od firme do firme: svaka ima svoje procedure i korake koje inženjer i kadrovska služba treba da prođu do odabira najboljeg kandidata. Poslednja od svih faza, kada je kandidatu zvanično ponuđen posao, svakako je najuzbudljivija za profesionalce sa obe strane pregovaračkog stola.\nOvo je korak u kom poslodavac, kao i odabrani kandidat, može da “odahne”: odnos je uspostavljen i saradnja može da počne. Nažalost, čak i u ovom koraku mogu se desiti neplanirane promene i kandidat može povući svoj pristanak iz privatnih ili poslovnih razloga.\nNeretko se dešava i da kandidati u pregovore sa novom firmom uđu kako bi dobili ponudu i ojačali svoju poziciju i u trenutnoj firmi dobili veće plate, bez namere da zapravo menjaju posao.\nPremda je pravo svakog profesionalca da iz procesa regrutacije izađe u bilo kom trenutku, potrudite se da izvagate sve faktore i razmotrite druge ponude pre nego što prihvatite bilo koji posao. U suprotnom, izneverili ste novog poslodavca i pre nego što ste kročili u kancelariju, dovodeći regrutere u veoma neprijatan položaj.\nIzbegavajte da prihvaćen posao pred početak rada ipak odbijete jer “ste se predomislili”. Negativan utisak koji ovim potezom napravite ostaviće nepotrebnu mrlju na Vašoj poslovnoj reputaciji.\nPlata: čest "kamen spoticanja" u poslednjoj fazi regrutacije\nRazlog zbog kog mnogi inženjeri odustaju od ponuđenog posla u samom finišu selekcije predstavlja i nemogućnost dogovora oko visine novčane naknade.\nUstaljena praksa da se o plati pregovara na samom kraju procesa regrutacije je, s jedne strane, opravdana i razumljiva. Ipak, ukoliko se očekivanja kompanije i kandidata od početka drastično razlikuju, a nisu jasno iskazana do samog kraja, obe strane mogu potrošiti dragoceno vreme bez mogućnosti za konstruktivan dogovor.\nVažno je da rukovodioci kompanija oko ovog pitanja budu što transparentniji i fleksibilniji, a isto se savetuje i profesionalcima koji su u potrazi za poslom. Pitanje o (okvirnom) očekivanom iznosu plate treba da bude postavljeno što ranije: ukoliko dođe do nejasnoća ili neslaganja, bilo koja od strana treba da svoj stav izrazi otvoreno i na vreme.\nStručnost i profesionalan pristup regrutaciji su uvek na ceni\nU nemalom broju slučajeva, utisci koje o sebi ostavljate prilikom apliciranja mogu biti veoma bitni za Vašu karijeru – često i bitniji od toga da li ste neki posao za koji ste se prijavili dobili ili ne.\nZašto je utisak o kandidatu tako važan, bez obzira na konačne ishode pojedinačnih konkursa? Zato što se dobar glas daleko čuje, a loš, kako kažu, još dalje.\nUkoliko Vas regruteri zapamte kao stručnog, profesionalnog i kolegijalnog kandidata, šanse da Vas pozovu prilikom upražnjavanja neke druge pozicije znatno se uvećavaju.\nNažalost, isto se ne može reći za kandidate koji su načinili neku (ili neke) od pomenutih grešaka “u koracima” pomenutih u ovom tekstu.\nOtvorena komunikacija, iskrenost i uvažavanje tuđeg vremena krucijalni su za procese regrutacije. Iz tog razloga, rad na unapređivanju profesionalnih odnosa mora postati i ostati prioritet svih učesnika na tržištu rada: kako predstavnika kompanija, tako i inženjera i drugih stručnjaka u potrazi za (boljim) poslovnim prilikama u građevinarstvu.\n# Metode zapošljavanja Pristupi zapošljavanju\nMetode zapošljavanja Pristupi zapošljavanju


Svet Autor:Vijesti14. okt. 202119:15\nPrilikom susreta u Beogradu prošle nedelje, srpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik je od ruskog ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova zatražio vojnu pomoć ukoliko bi u skorom periodu došlo do oružanog sukoba u BiH.\nTo je objavio bosanskohercegovački portal Istraga.ba, pozivajući se na informacije bezbednosnih agencija u BiH, prenose Vijesti.\nDodik je za Radio-televiziju Republike Srpske (RTRS) izjavio da Republika Srpska za svoje ciljeve namerava da se bori političkim sredstvima, ali da je spremna i na oružane sukobe ako bude potrebno, kao i da će tražiti pomoć „prijatelja“.\n„Ukoliko bude potrebno, branićemo se i našim snagama. Ako dođe do toga da kažu da će NATO intervenisati, mi ćemo zatražiti pomoć naših prijatelja koji su nam jasno i glasno rekli da oni svoje prijatelje nikada ne ostavljaju na cedilu“, rekao je Dodik, ali nije precizirao ko su „prijatelji“.\nLavrov: Vreme je da se ispune odluke donete u Briselu\nOn je naveo da bi intervencije NATO na teritoriji Republike Srpske bila „agresija“ i tada bi ona, kako je kazao, imala pravo da pozove svoje prijatelje da ih zaštite, prenela je Beta.\n„Mi ne želimo nikakvu eskalaciju problema. Ovo je političko pitanje i politička borba. Ovde se donose političke, a ne ratne odluke“, rekao je Dodik, govoreći o svojoj inicijativi da RS povuče saglasnost o formiranju institucija na državnom nivou, poput Oružanih snaga BiH, Uprave za indirektno oporezivanje i Visokog sudskog i tužilačkog saveta.\nTe tri institucije su stubovi zajedničkog sistema bezbednosti, vladavine prava i ekonomije u BiH.\nOn je na kraju intervjua kazao da je o “stvarima o kojima je pričao na RTRS-u” razgovarao i sa ruskim ministrom spoljnih poslova, preneo je portal Istraga.\n“Razgovarao sam sa Lavrovim, noć pre. Razgovarali smo o svim pitanjima pa i ovim o kojima smo razgovarali Vi i ja”, rekao je Dodik.\nAmbasada Ruske Federacije u Sarajevu u martu zapretila je BiH da će Rusija reagovati ukoliko ta država preduzme korake ka članstvu u NATO-u jer će Moskva to protumačiti kao neprijateljski čin.\nAmbasadori zemalja članica Upravnog odbora (UO) Saveta za sprovođenje mira u BiH (PIC) ukazali su danas da je za građane te zemlje od ključne važnosti da institucije funkcionišu na svim nivoima vlasti, uključujući Oružane snage BiH. U saopštenju posle sednice UO PIC-a, u kojem se navodi da se Rusija nije saglasila sa tekstom zajedničke izjave, piše da svi politički predstavnici imaju odgovornost da učestvuju u radu institucija na svim nivoima vlasti kako bi služili onima koji su ih izabrali, prenela je agencija Beta. „Bez zalaganja i saradnje nema preko potrebnih reformi, posebno onih koje se odnose na vladavinu prava, a koje su od ključne važnosti kako bi BiH mogla da krene dalje na putu ka EU. Građani BiH bez toga neće moći u potpunosti da ostvare pravo na mirnu, demokratsku i prosperitetnu budućnost“, navedeno je u saopštenju.\nAmbasadori su naveli da očekuju od svih čelnika da odbace retoriku koja vodi destabilizaciji i podelama i da prekinu sve aktivnosti u tom pogledu, uključujući pretnje otcepljenjem i osporavanje postojanja BiH kao jedinstvene, suverene države koja se sastoji od dva entiteta.\n„Uporni smo u podršci suverenitetu, teritorijalnom integritetu i ustavnom poretku BiH. Pokušaji da se poništi 26 godina teško stečenog napretka i mira suprotni su onome na šta su se svi politički lideri obavezali i ka čemu BiH treba da ide“, piše u saopštenju.\nDodik predvodi mere za opstrukciju centralne vlade otkad je bivši međunarodni predstavnik u BiH Valentin Incko nametnuo zakon koji zabranjuje poricanje genocida i ratnih zločina.\nDodik je prošle nedelje rekao da nekoliko ekspertskih grupa radi na sastavljanju novog ustava RS i zakona o odbrani, pravosuđu i finansijama tog entiteta.\nBosna i HercegovinaMilorad DodikRepublika SrpskaRusijaSergej Lavrov


Ninamedia proslavila 17. rođendan\nPress clipping / media monitoring\nAnalize medijskog sadržaja\nIstraživanja tržišta i ispitivanje javnog mnjenja\nIsečci iz novina (1) /media/794237/20190510_slika3.jpg\nKompanija Ninamedia proslavila je 17 godina postojanja i uspešnog poslovanja u event centru "Just&Lobby" u Beogradu 29. novembra. U protekloj poslovnoj godini, ova kompanija potvrdila je svoj status lidera u praćenju i distribuciji medijskih sadržaja u Srbiji i regionu, a osim konstantnog ulaganja u ljudske resurse, razvoj i primenu novih tehnologija, kompanija Ninamedia uselila se i u novi poslovni prostor.\nTradicionalna proslava organizovana je tematski, u znaku laboratorije, što je simbolično trebalo da obeleži rađanje jedne ideje, stvaranje uspešnog poslovnog tima i novih formula uspeha iz čega je formiran NIMMA HUB - jedinstveno poslovno čvorište, nastalo u saradnji sa partnerskim kompanijama, koje nudi inovativan, integrisan i zaokružen pristup tržištu informacija i komunikacija. Tokom 17 godina, kompanija Ninamedia nije posustala po pitanju napredovanja, inovacija i ulaganja - te svih ovih godina, a posebno 2018. može da se pohvali značajnim poslovnim promenama.\n"Ro sedamnaesti put, Ninamedia svečano proslavlja stvaranje jednog uspešnog tima, koji iz godine u godinu dokazuje da je svaki ostvareni cilj samo novi start. Novi poslovni centar je osnova na kojoj se temelji značajan deo razvojnih planova kompanije", rekao je Slavko Beleslin, najavljujući domaćina proslave, direktora Ninamedije Dragana Radića.\nOsvrćući se na proteklu poslovnu godinu direktor kompanije Ninamedia, Dragan Radić, istakao je da je ona po mnogo čemu bila godina značajnih i uspešnih promena.\n"Nismo mi prethodnih 17 godina u našoj laboratoriji pravili ništa drugo osim što smo sakupljali recepte i proizvodili nove formule uspeha, zadovoljstva, medijskog eksponiranja, istraživanja i sve ostale formule koje su nas dovele do toga da slavimo 17 godina uspešnog poslovanja. Na novoj adresi napravili smo i novu formulu komunikacije u kojoj smo objedinili sve ono što proizvodimo u našem neraskidivom krugu - od klipinga, analiza, istraživanja i komunikacija kao i strateškog povezivanja", rekao je Radić.\nNekoliko stotina gostiju uživalo je uz pesme Marinka Rokvića i Feeling benda, a rođendanska proslava trajala je do ranih jutarnjih sati.


Opširnije: Za vaš uspeh na izložbama: Pravilno postavljanje psa u ringu (2)\nAutor Toma Živkov, odgajivač\nOpširnije: Čistokrvnost kao imperativ\nOpširnije: Intervju: Zoran Ćurčić - Zoća Ledinjar, međunarodni kinološki sudija\nU Društvu za zaštitu životinja Srbije apeluju na humanost onih koji se nehumano ponašaju prema nedužnim životinjama. Ali, osim apela i višeg stepena svesti svih nas, da bi se naši četvoronožni napušteni prijatelji zbilja zbrinuli, potrebno je još mnogo ljubavi, truda, odricanja... Naravno, i novca.\nObjavljeno 18 maj 2009\nOpširnije: Azila mora biti više\nSAVETI ISKUSNIH ODGAJIVAČA\nZašto pseći mozak više brine o čulima i prepoznavanju okoline nego o sintezi misli? I znate li koliko, ustvari, pozitivnih funkcija ima pseći rep - odgovara naša stalna saradnica, odgajivač kolija.\nAutor Vesna Marković, odgajivač kolija\nObjavljeno 03 maj 2009\nOpširnije: Zanimljivosti iz psećeg sveta\nOpširnije: Iz kinološke istorije: Stara Grčka


Konahs Ki - Druids\nUtorak, 10/09 - Fudbal, Vels, Premier League\n10/09Connah's Quay vs Cefn DruidsUkupno pogodaka - iznad/ispodtip: Manje 3.50\nU zaostaloj utakmici petog kola Premijer lige Velsa, letošni poznanik Partizana, Konahs Ki, igra sa timom Cefn Druids.\nLetos su fudbaleri Konahsa bili prava senzacija pošto su u prvom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope izbacili škotski Kilmarnok. Žreb ih je zatim namerio na beogradski Partizan i tu nisu imali nikakve šanse. Ipak, prošlogodišnji uspeh u prvenstvu Velsa obavezuje ih da i ove godine ne budu lošiji. Osvojili su vicešampionsku titulu, a igrali su i u finalu Kupa. U oba takmičenja na kraju je trijumfovao neprikosnoveni TNS. U prva četiri kola novog prvenstva nisu osetili gorčinu poraza, krenuli su sa tri uzastopna remija, a u prošlom kolu su pobedili Bala Taun u gostima. Interesantno je da ni na jednom meču nije palo više od dva gola, te je njihova ukupna gol razlika posle četiri kola 3:2.\nCefn Druids, ma koliko bio nepoznat u fudbalskim krugovima, jedan je od najstarijih klubova na svetu. Ipak, radi se o poluprofesionalnom klubu i jednog malog mesta blizu Reksama. U domaćem prvenstvu nemaju veće uspehe, a u Premijer ligu Velsa ušli su ponovo pre nekoliko sezona, tačnije 2014. godine. Prošle godine su igrali u plej-autu i sovojili četvrto mesto u toj grupi, poslednje koje je donosilo opstanak. Novu sezonu su otvorili odlično sa dva remija i jednom pobedom, a prvi put su poraženi u prethodnom kolu, na svom terenu.\nDomaćin je favorit u ovoj utakmici, ali nas pomalo "zabrinjava" neefikasnost Konahs kija na startu sezone. Zato izbegavamo konačan ishod i igramo na mali broj golova, a da bi bilo sigurnije, granica nam je na 3,5 golova. Dakle, naš predlog je 0-3 gola na ovom meču, a koeficijent za ovu igru u kladionici 1xbet iznosi 1.81.


Berlin sabotira američki plan za Kosovo: Merkelova pismom minira Trampa - alo.rs\nAUTOR: Republika/D.S. DATUM I VREME: 25.05.2020. 09:26\nOvo je pokušaj odgovora na činjenicu da je uloga EU u opadanju\nTramp i Merkelova, Foto: AP/Patrik Stollarz\nAngela Merkel pokušava na sve načine da zaustavi Trampovu kosovsku ofanzivu. To je, kako ocenjuju analitičari i sagovornici našeg lista, jedini cilj zajedničkog pisma koje su uputili ministri spoljnih poslova Nemačke i Francuske. U tom pismu Hajko Mas i Žan-Iv le Drijan pozivaju na brzo ponovno uspostavljanje dijaloga između Beograda i Prištine, ali ne pominjući zašto su razgovori uopšte i prekinuti (uvođenje takse na robu iz centralne Srbije).\nOvo pismo, razumljivo, naišlo je na oduševljenje u Prištini, pre svega u taboru odlazećeg premijera Aljbina Kurtija, što dovoljno govori samo za sebe.\nPodsetimo, američki predsednik Donald Tramp preuzeo je na direktan i pomalo brutalan način razrešavanje kosovskog problema od Evropske unije, što se, pre svega, odnosi na Berlin. To Angela Merkel nije mogla da podnese, a dodatni trn u oku bilo je to što je Tramp ovaj zadatak poverio Ričardu Grenelu, čoveku koji je, kao ambasador u Nemačkoj, maltene postao persona non grata.\nKao što je pisano, upravo da bi se minirali Trampovi napori, nemački, pa i francuski zvaničnici, počeli su učestalo da se oglašavaju, baš kao i lobisti Prištine koji, poput Danijela Servera, bukvalno zakukavaju što je Srbija, kako on kaže, postala ljubimac Vašingtona\nPredsednik skupštinskog odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun izjavio je da je Nemačka vrlo energično protiv stava administracije američkog predsednika Donalda Trampa da ipak bude otvorena mogućnost za postizanje nekog kompromisnog rešenja za Kosovo i Metohiju. Govoreći o pismu u kom ministri spoljnih poslova Nemačke i Francuske pozivaju na momentalno obnavljanje razgovora Beograda i Prištine, Drecun je ocenio da je takozvana meka moć Evropske unije pala na ispitu.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić pre nekoliko dana je govorio o tome šta bi nam eventualno moglo biti ponuđeno kao rešenje za Kosovo.\n- Ne znam šta je to što bi mogli da ponude. Nazirem šta bi moglo da bude, a ako to bude, onda će odgovor biti ne - naglasio je on.\n- Nemačka ima krajnje rigidan politički stav, a to je da preko pravno-obavezujućeg sporazuma treba da se prizna samoproglašena nezavisnost Kosova, što Srbija neće ni po koju cenu prihvatiti - poručio je Drecun.\n- Nemačka mora da bude svesna situacije da je Srbija sada dovoljno ojačala da ne mogu da joj se diktiraju i nameću rešenja za Kosmet - kaže Drecun.\nDrecun: Nemačka mora da bude svesna da je Srbija dovoljno ojačala da joj se ne mogu nametati rešenja\nDejan Miletić, direktor Centra za proučavanje globalizacije, takođe konstatuje da je uloga EU u opadanju kada je u pitanju kosovski problem.\n- Angela Merkel preuzimanje inicijative SAD vidi kao udarac na ugled EU. Nemačka kancelarka je procenila da mešanje Trampa nije dobro i po svaku cenu želi da zadrži inicijativu. Njen najveći problem jeste činjenica da je prošlo više od sedam godina od Briselskog sporazuma, koji je postignut pod pokroviteljstvom EU, a da ništa nisu uradili kako bi se on i implementirao. Ukoliko zaista želi da povrati ugled i ulogu EU, Merkelova mora da natera Prištinu da potpisani sporazum primeni u praksi. Tek tada može da se ide u neku novu etapu dogovora - kaže Miletić.\nSagovornik ističe da njemu sve ovo više liči na praznu marketinšku priču nemačke kancelarke i kupovinu vremena:\n- Odnos EU prema Prištini postao je pokroviteljski umesto da ih pritisnu da se pridržavaju dogovorenog. Ovo sada je neka vrsta inverzije, EU dobija na vremenu, ali suštinski ozbiljne pomake ne može da napravi dok ne promeni ugao gledanja na problem.\nNikola Kalinić ponovo progovorio o Kosovu i Metohiji\nPotpukovnik Dragutin Dimčevski o dolasku albanskih vojnika na KiM\nGospodine Drecun, zašto samo ukidanje taksi? Zašto ste tako brzo zaboravili na obavezu formiranja ZSO?\nKAKO PROMENA VREMENA UTIČE NA NAŠE ZDRAVLJE "Kada je ovakvo leto, ljudi se češće ubijaju"


GRAĐEVINSKI NEDELJNIK: Gde Srbi najviše grade, problemi domaćih privrednika, upozorenje APR-a - GRENEF\nSrbi grade po svetu\nOpšte je poznato da Srbi odlaze u Zapadnu Evropu kako bi svoj rad barem trostruko više naplatili nego u svojoj zemlji. Naime, građevinari iz Srbije prošle godine su u inostranstvu izveli radove vredne 17,5 milijardi dinara, od čega je 8,6 milijardi izvedenih radova na zgradama, objavio je Republički zavod za statistiku.\nKada bismo klasifikovali prema državama, najveća građevinska aktivnost zabeležena je, sasvim očekivano, u Nemačkoj, tačnije 18,5 odsto od ukupne vrednosti izvedenih radova, zatim sledi Ruskoj Federacija 16,6, Crna Gora sa 13,9 i Peru sa 10,7 odsto.\nMaterijal i oprema iz Srbije ugrađivani su pretežno u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori, dok je najveći broj od prosečnih 1.726 srpskih građevinara u inostranstvu radio u Nemačkoj, Crnoj Gori, Ruskoj Federaciji i Bosni i Hercegovini. Tokom prošle godine u inostranstvu su ugovoreni radovi u ukupnoj vrednosti od 23,9 milijardi dinara i to najviše u Crnoj Gori, a slede Ruska Federacija, Nemačka, Uganda i Bugarska.\nGrađevinska komora traži da 50% radova na izgradnji infrastrukture pripadne domaćim firmama\nBorba sa strancima za izgradnju infrastrukture jedan je od problema na koji nailaze domaći privrednici, sada već dugi niz godina. U skladu sa tim potpredsednik Građevinske komore Srbije Goran Rodić rekao je da stranim kompanijama ne treba političkim dogovorima i bez tendera poveravati izgradnju infrastrukturnih objekata u Srbiji i dodao da će to potpuno uništiti domaću građevinsku operativu, kao i da domaće građevinske firme traže da 50% radova na izgradnji infrastrukture pripadne njima i da se obezbede uslovi tendera da na njima mogu da konkurišu.\nRodić je povodom polemike u javnosti oko izgradnje Moravskog koridora od Pojata do Preljine, dužine 110 kilometara, koji bi trebalo da radi američka firma Behtel, podsetio da je ta praksa dovođenja stranih firmi uvedena 2000. godine.\nNa pitanje postavljeno ministarki građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorani Mihajlović zašto se to radi bez tendera ona je dala odgovor da Srbija ima strateške ugovore sa više zemalja, na osnovu kojih je do sada izgrađeno mnogo pruga i puteva. Rodić je rekao da se, čak i kada se raspišu tenderi za izgradnju nekih infrastrukturnih objekata, traže uslovi koje domaće firme ne mogu da ispune, a odnose se na milionske prihode. On je dodao da „stranci neće da zabodu lopatu, a da na realnu cenu ne zaračunaju još 25% do 30%“.- Te firme, kao glavni izvođači radova, tako čuvaju licencu, a za radove angažuju naše firme i radnike plaćaju 2,5 EUR, a strance 24 EUR do 28 EUR – rekao je Rodić. Ono što je još primetno, prema Rodićevim rečima, je to da strane firme angažuju i domaće institute kao projektante, ali da nadzor poveravaju strancima. Domaće firme kao podizvođači ne mogu, kako je naveo, da dobiju licencu za glavne izvođače i tako obezbede uslov za rad u inostranstvu.\nFoto: www.pixabay.com/Michael Gaida\nUpozorenje Agencije za privredne registre\nAgencija za privredne registre upozorila je građane i privredne subjekte da koverte sa uplatnicom za „upis promene u PrivredniRegistar.rs“ ne potiču od ove Agencije, već da je u pitanju komercijalna ponuda koja nema nikakve veze sa ovim državnim organom, niti sa Registrom privrednih subjekata koji se vodi u Agenciji, u skladu sa zakonom.\nKako se navodi u obaveštenju pomenute agencije, APR-u se obratio veliki broj građana koji su primili koverte sa uplatnicama na kojima su štampani iznosi od 2.000, 3.000, 6.000 i više hiljada dinara, čija je svrha „upis promena u Privredni registar“, uz koje su priloženi opšti uslovi na osnovu kojih se može uvideti da je reč o informativnoj ili reklamnoj usluzi, odnosno upisu u svojevrsni imenik koji ima komercijalnu prirodu.\nOdređeni broj privrednih subjekata obavestio je Agenciju da su im navedenu uslugu telefonom ponudila lica koja su se predstavila kao zaposleni u Agenciji. Agencija je u svom saopštenju navela da telefonskim putem ne nudi usluge, već sa korisnicima komunicira isključivo na osnovu registracionih prijava koje primi na način propisan zakonom.\nProzori sa izuzetnom estetikom – SMARTIA S67 PHOS | Nova verzija\nEnergetska efikasnost5 sati ranije\nDizajner projektom „miri“ Severnu i Južnu Koreju!\nDiplomirani dizajnerski akademik Eindhoven Soioun Kim želi da podstakne veću …\nSigurnosna vrata- šta sve treba zaštititi?\nSigurnosna vrata i rešetke imaju veoma široku upotrebu, koriste se …\nSkinite slojeve tapeta- vreme je!\nZnam da je zima. I pretpostavljam da ćete o renoviranju …\nSUDBINSKI spoj stakla i metala u arhitekturi\nSvaka epoha sa sobom nosi karakteristična obeležja po kojima je …


Predsjednik SPKD “Prosvjeta” Bileća Gajo Parežanin uručio je večeras profesoru Bogdanu Tomanoviću Vidovdansku povelju koja se dodjeljuje zaslužnim prosvjetnim radnicima za izvanredne rezultate u obrazovanju i vaspitanju mladih generacija, za čuvanje i napredak kulture grada i srpskog naroda uopšte.\nU obrazloženju Vidovdanske povelje navedeno je da je profesor istorije u bilećkoj gimnaziji Bogdan Tomanović jedan od najznačajnijih u njenoj istoriji, te da je nastavu istorije podigao na najviši akademski nivo.\n“NJegova predavanja karakterisali su originalna retorička vještina, ozbiljan naučni pristup istorijskoj materiji, poznavanje čak i efemernih istorijskih činjenica, temeljno i kompetentno razumijevanje svih istorijskih oblasti i perioda”, navedeno je u obrazloženju.\nOsim prosvjetno-pedagoškog rada u užem smislu, profesor Tomanović je aktivni učesnik u društvenom i političkom životu Bileće, odbornik u Skupštini opštine Bileća u više mandata, član Skupštine SPKD “Prosvjeta” Bileća i nosilac\nvelikog dijela kulturnog života Bileće.\nVečeras su uručene diplome SPKD “Prosvjeta” učenicima generacije, a ove godine to su Dušanka Bjeletić u Srednjoškolskom centru, Ivana Tomanović u Osnovnoj školi “Petar Petrović NJegoš” i Kasja Zurović u Osnovnoj školi “Sveti Sava”.


Užički osnovci posetili arheološki park u Tuzli - Užicka Republika Press\n25 učenika osnovnih škola iz Užica posetilo je arheološki park „Neolitsko sojeničko naselje” u okviru lokaliteta „Panonska jezera” u Tuzli . Jednodnevna poseta organizovana je kao deo aktivnosti projekta NeoLIFE kroz program prekogranične saradnje između Srbije i Bosne i Hercegovine.\nNakon uspostavljanja arheološkog parka u klisuri Đetinje u Užicu i animacijskog sadržaja za decu, grad Užice će biti domaćin učenicima osnovnih škola iz Tuzle. Posete dece se realizuju sa ciljem unapređenja kulturnih navika mladih i jačanjа interkulturnih veza kroz prekograničnu saradnju između Srbije i Bosne i Hercegovine.\nPodsećamo, arheološki park na otvorenom iz doba neolita gradiće se u klisuri Đetinje u blizini Staparske gradine, gde su otkriveni ostaci neolitskih građevina i lekovite Staparske banje, pokraj uređenog šetališta nekadašnjom trasom uske “ćirine” pruge koje je proglašeno “evropskom zelenom stazom”. Otvaranje parka planirano je za prvu polovinu naredne godine, a ideja je da ovo mesto vremenom postane jedinstvena turistička atrakcija: s replikama kuća i zemunica iz doba neolita, radionicama pradavnih umeća, stalnim izložbenim postavkama, u dve srodne celine koje oslikavaju život praistorijskog čoveka.


Omar Abdulrahman: Arapski Mesi, najbolji fudbaler za koga ostatak svijeta nije čuo - Vijesti.me\nZVIJEZDA NA SREDNJEM ISTOKU\nOmar Abdulrahman: Arapski Mesi, najbolji fudbaler za koga ostatak svijeta nije čuo\nLuis Suares je tražio od njega da zamjene dresove, a Rajan Gigs je bukvalno trčao za njim da bi dobio njegovu majicu, navodi BBC\nFoto: www.thenational.ae Autori: BBC, Vijesti sport\nIma preko milion pratilaca na Instagramu, nalazi se na omotu najpoznatije fudbalske video igrice na svijetu, sa Nejmarom, bio je na probi u Mančester sitiju.\nZovu ga arapski Mesi, ima frizuru koju „kopiraju“ ljubitelji fudbala širom arapskog svijeta.\nDa li je Omar Abdulrahman najbolji fudbaler za koga ostatak svijeta nikada nije čuo, pita se BBC.\nAbdulrahman je 26-godišnji ofanzivni vezni Al Aina, kluba iz Ujedinjenih arapskih emirata i reprezentativac te zemlje.\nProšle godine, magazin “FourFourTwo” ga je proglasio najboljim azijskim fudbalerom, ispred Sona Hjonga Mina iz Totenhema i Šinđija Okazakija iz Lestera.\nZvanično, bio je najbolji azijski igrač 2016, a 2017. zauzeo je drugo mjesto iza Sirijca Omara Kribina.\nEvropa ga je upoznala prije pet godina, na Olimpijskim igrama u Londonu, kada je Danijel Staridž, golgeter Liverpula, rekao da je riječ o fudbaleru, koji, bez sumnje, može da igra u Evropi, na visokom nivou, navodi BBC.\nLuis Suares je tražio od njega da zamjene dresove, a Rajan Gigs je bukvalno trčao za njim da bi dobio njegovu majicu, navodi BBC.\nU Ujedinjenim arapskim emiratima njegov lik nalazi se na brojnim bilbordima reklamne kampanje kompanije “Nike”, a na omotu verziji popularne video igrice “Pro Evolution Soccer 2016” za Srednji istok, nalazi se njegova i Nejmarova fotografija.\nPrije godinu je na prijateljskom meču u Dohi, kada je, kao gost, nastupao za Al Ahli iz Saudijske arabije, pogodio gol za Barselone – “panjenkom” iz penala.\n“Po mom mišljenju on može da igra bilo gdje u Evropi. Sve što uradi sa loptom je fantastično, uvijek može da riješi situaciju, da uradi nešto nepredvidivo”, kazao je Henk ten Kate, koji je nekada vodio Ajaks, Barselonu i Čelsi, koji je sada trener šampiona UAE Al Džazire, gdje je nekada igrao Mirko Vučinić.\n“Al Ain ima apsolutno najboljeg fudbalera u Aziji. On je nevjerovatan”, rekao je Sabri Lamuši, bivši fudbaler Intera i Parme, a sada trener katarskog Al Džaiša.\nZašto onda Abdulrahman nikada nije igrao u Evropi?\nOn je 2012. godine bio na testiranjima u Mančester sitiju, uspješno ih prošao, ali je prepreka bila radna dozvola, javljali su tada engleski mediji.\n“Kolo Ture mi je rekao da ću potpisati ugovor, da ne sumnja u to”, kazao je Abdulrahman.\nIste godine je odbio ponudu Benfike, dok je prošlog ljeta imao mogućnost da ode u Nicu, ali se transfer nije realizovao.\nNjegova situacija je, međutim, na neki način komplikovana i kompleksna.\nAl Ain, kao i svi klubovi u UAE, funkcionišu pod patronatom bogatih porodica, kojima je fudbal stvar prestiža i koji žele da imaju najbolje fudbalere.\nVrlo je teško dobiti dozvolu za odlazak, novac za obeštećenje je apsolutno bezvrijedan za šeike…\n“Al Ain je uvijek radio sve da me zadrži i ja osjećam obavezu da budem dio kluba”, rekao je Abdulrahman.\nNijedan fudbaler iz UAE nije igrao u Evropi, a Ćavi, legenda Barselone, koji igra u Kataru, smatra da bi Abdulrahman to mogao da promijeni.\n“Bilo bi veoma važno za njega, za sve arapske igrače, za zemlju takođe, da ode u Evropu, da osjeti pravi takmičarski fudbal. Omar je spreman za to odavno, mogao bi da bude pionir, čiji će primjer slijediti ostali”, rekao je Ćavi za BBC.\nGluposti pišete. Dobar žongler nije isto šta i dobar fudbaler. Momak prije svega nije fizički dorastao zahtijevima vrhunskih evropskih liga. Šta bi on sa tim tankim nožicama mogao uraditi onim zvijerima iz španske i engleske lige ??


„Žaba“ oduševila Austrijance i Čehe – Sud prachu\nUnaprijed rasprodate ulaznice za popularnu sarajevsku predstavu\nIzvedbom predstave na sceni teatra „Casa Gelmi“ u Pragu preksinoć je okončana uspješna turneja sarajevskog Kamernog teatra 55 s predstavom „Žaba“ Dubravka Mihanovića u režiji Elmira Jukića. U okviru ove evropske turneje popularna predstava odigrana je pet puta u Srbiji, Austriji i Češkoj.\nPublika u punoj dvorani praškog pozorišta preksinoć je gledala glumačke kreacije Emira Hadžihafizbegovića, Aleksandra Seksana, Mirsada Tuke i Moamera Kasumovića te ih sa scene ispratila dugim aplauzom.\nMeđu onima koji nisu propustili priliku pogledati sarajevsku predstavu bili su, između ostalih, ambasador BiH u Češkoj Nediljko Bilić i bivši ambasador Češke u našoj zemlji Jirži Kudela (Jiri).\nKolika je bila zainteresiranost za našu predstavu u Češkoj govori podatak da su rezervacije za ulaznice stizale i na adresu Kamernog teatra. Inače, nastup u Češkoj podržalo je Ministarstvo kulture i sporta FBiH.\nOsim Češke, naši glumci izazvali su oduševljenje i kod publike u bečkom teatru „Akzent“, gdje ih je gledalo 500 ljudi.\n– Interesovanje publike bilo je izuzetno veliko pa je oko 500 ulaznica rasprodato sedam dana prije predstave. Inače, ovaj regionalni teatarski hit je za godinu i po od premijere imao 78 izvođenja i to uvijek pred punim gledalištem. Sa ovakvim tempom, ubrzo ćemo izvesti „Žabu“ 100. put. Zaista, ova predstava nam je unijela puno radosti u živote – istakao je direktor Kamernog teatra 55 Zlatko Topčić.\nTreba podsjetiti da je posebno uspješna ova turneja bila za glumca Emira Hadžihafizbegovića koji se kući vratio sa dvije nagrade, za najboljeg protagonistu večeri i najboljeg glumca Festivala „Dani Zorana Radmilovića“ u Zaječaru.\n„Interesovanje publike bilo je izuzetno veliko pa je oko 500 ulaznica rasprodato sedam dana prije predstave. Inače, ovaj regionalni teatarski hit je za godinu i po od premijere imao 78 izvođenja i to uvijek pred punim gledalištem. Sa ovakvim tempom, ubrzo ćemo izvesti „Žabu“ 100. put. Zaista, ova predstava nam je unijela puno radosti u živote,“ istakao je direktor Kamernog teatra 55 Zlatko Topčić.\nPrevious Article← INTERVJU Akademik Rešid Hafizović: Nema novih i starih muslimana, ali ima vehabija\nNext ArticlePOZVÁNKA: Prezentace knihy →


Vučić: Đukanović želi Crnu Goru bez Srba – Sandžačke Novine\nVučić: Đukanović želi Crnu Goru bez Srba\nReakcija je to na izjavu crnogorskog predsjednika koji je rekao da Srbija želi Kosovo bez Albanaca i Crnu Goru bez Crnogoraca.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas, reagujući na izjavu crnogorskog predsjednika Mila Ðukanovića da bi Srbija Kosovo bez Albanaca i Crnu Goru bez Crnogoraca, da se iza te izjave krije Ðukanovićeva podsvijest, jer je on zapravo taj koji želi Crnu Goru bez Srba, prenosi Tanjug.\n“Niti želim, niti je moguće Kosovo bez Albanaca, niti Crna Gora bez onih koji se izjašnjavaju kao Crnogorci. To je nemoguće i nikada mi nije bio cilj”, izjavio je Vučić u Kraljevu, odgovarajući na pitanja novinara.\nKako kaže, iza te izjave leži podsvijest Mila Ðukanovića, koji želi i, dodaje, uvijek je želio i sve što je radio, radio je da postoji Crna Gora bez Srba.\nNa Kosovu živi 93 posto Albanaca\n“Želim Crnu Goru u kojoj će da žive Crnogorci, Srbi, Albanci, Bošnjaci i svi ostali, samo da svi imaju pravo da budu ono što jesu. Samo nemojte da se služite trikovima… On želi da stvaranjem Crnogorske pravoslavne crkve, pokaže da tamo nema SPC… Upravo ste autoprojekcijom pokazali da je to tako”, rekao je predsjednik Srbije.\nPodsjetio je da na Kosovu živi 93 posto Albanaca, te ponovio da ne razumije kako neko misli da on želi da na Kosovu ne bude te nacije.\n“Izmišljate da biste sakrili prave namere prema Srbima u Crnoj Gori”, poručio je Vučić.\nPod sumnjom za ratni zločin Srbija u Priboju uhapsila Edina Vranja, bivšeg načelnika MUP-a BiH


EU traži dodatne podatke o korupciji i finansiranju stranaka | EurActiv Srbija\nEU traži dodatne podatke o korupciji i finansiranju stranaka\nJedno od dodatnih pitanja Evropske komisije odnosi se na finansiranje političkih stranaka, što je oblast koja je, prema Akcionom planu Vlade Srbije za sticanje statusa kandidata, trebalo da bude uređena novim zakonom u prvom tromesečju ove godine, ali to još nije učinjeno.\nEvropska komisija zatražila je podatak o tome koji procenat budžeta se odvaja za političke stranke, prema kojoj metodologiji Agencija za borbu protiv korupcije proverava izveštaje, koliko ljudi na tome radi i da li su obučeni i koje su posledice u slučaju nedostavljanja izveštaja ili kršenja propisa na drugi način.\nTražene su i informacije o ograničenjima i propisima u vezi sa donacijama političkim partijama.\nJedno od dodatnih pitanja odnosi se na porez na imovinu koji naplaćuju lokalne samouprave - kako se procenjuje vrednost imovine i koliko je efikasna naplata.\nVlada Srbije je napravila Akcioni plan za ispunjavanje uslova za sticanje statusa kandidata. Od Srbije se, između ostalog, traži da pojača borbu protiv korupcije, uspostavi funkcionalno tržište, poboljša saradnju sa Haškim tribunalom i dovrši reformu pravosuđa.\nMišljenje komisije očekuje se u oktobru. Srpski zvaničnici očekuju da će mišljenje biti pozitivno, a nadaju se da će lideri zemalja članica tokom 2011. Srbiji odobriti i status kandidata. Ukoliko se to dogodi, Srbija u isto vreme može dobiti i datum početka pregovora sa EU, ili se odluka o početku pregovora može odložiti.\nU pitanju o borbi protiv korupcije, jednom od gorućih pitanja za unapređenja društva u Srbiji, tražene su informacije o konkretnim rezultatima i planovima - rokovima u strategiji za borbu protiv korupcije, kao i o konkretnim merama koje ministarstva pravde i unutrašnjih poslova preduzimaju, osim obuka i uspostavljanja ekspertskih grupa.\nPitanje o Telekomu Srbije nalazi se u odeljku o konkurenciji, a Komisiju je zanimalo kakav je tok prodaje dela tog preduzeća.\nU oblasti javnih nabavki, Srbija je dobila novo pitanje o tome da li postoje propisi o borbi protiv korupcije u domenu javnih nabavki. Tražena je i informacija da li Srbija planira da, u svetlu potencijalnog dobijanja statusa kandidata, ukine preferencijalni status domaće privrede u javnim nabavkama.\nEvrospka komisija je tražila i informacije o tome da li u Srbiji postoje propisi o ograničenju takozvane "kratke prodaje" (short selling) hartija od vrednosti, koju često primenjuju špekulatori na tržištu i za koji se veruje da je doprinela finansijskoj krizi u svetu.\nU oblasti elektronskih komunikacija Srbiji je postavljeno novo pitanje o preduzetim koracima da se cene budu zasnovane na troškovima, kao i planovi za poboljšanje situacije u tom domenu.\nDodatna pitanja su, kao što se vidi iz iskustva Crne Gore, Hrvatske i Makedonije, uobičajena stvar, a kako je najavila Kancelarija za pridruživanje, odgovori će biti poslati u Brisel u aprilu.\nApril 2011: Srpske vlasti će predati odgovore na dodatna pitanja\nOktobar 2011: Očekuje se mišljenje Evropske komisije o spremnosti Srbije za status kandidata\n: Treća ekspertska misija EK u Srbiji\n: Druga ekspertska misija EK u Srbiji\n: Eksperti Evropske komisije u Srbiji 21-25. februara\n: Upitnik: Povećan nadzor nad osobama povezanim sa Haškim beguncima\nKancelarija za evropske integracije: Dodatna pitanja iz Upitnika Evropske komisije