STANKOVIĆ PRED RENDŽERS: Ništa nije nemoguće na "Marakani"\n16.03.2022. • 12:41\nCrveno-beli najavljuju veliku borbu protiv Škota u nadi da je njihova prednost dostižna\nCrvena zvezda sutra od 18.45 (TV Arena 1 Premium) dočekuje u revanš meču osmine finala Lige Evrope Glazgov Rendžers i pokušaće da nadoknadi 0:3 sa "Ajbroksa".\nTrener crveno-beli Dejan Stanković uvek je zračio optimizmom. Svestan prednosti rivala, ali i svega viđenog pre sedam dana, najavio je borbu do poslednjeg daha.\n"Nisam promenio mišljenje posle Glazgova. Zvezda je odigrala dobru utakmicu, falilo je koncentracije, efikasnosti. Bilo je egal, izgubili smo 3:0, ali trebalo je da se vratimo u Beograd sa boljim rezultatom. Nada umire poslednja, znamo kakvu ćemo podršku imati ovde. Jedan rani gol može da promeni mnogo, videćemo kako će reagovati Rendžers pod pritiskom pod kakvim smo mi bili u Glazgovu", rekao je Stanković.\nRendžers nikad nije ispustio 3:0 u evropskim mečevima.\n"Bilo je utakmica i sa teškim porazima u mojoj karijeri. Sećanje me ne vara, retko kad sam uspeo da se vratim posle velikog poraza. Vraćao sam se tokom utakmice, kao protiv Rome od 0:3 do 4:3. Međutim, pitanje je i kakvo je psiho-fizičko stanje ekipe. Mi smo u ovom trenutku dobri, rastemo iz meča u meć. Nije nemoguće, izaći ćemo dosta jako, pokušaćemo da izvršimo pritisak protiv Rendžersa. Nadamo se da će oni napraviti kiks kao mi u prvom meču."\nMorelos je svakako najveća opasnost po gol Milana Borjana, a Kent je čini se pravio više problema odbrani.\n"Morelos je dobar igrač, sigurno najveća pretnja po nas. Nadam se da će Dragović uspeti da ga limitira, da ga zadrži. On je jedan od najvećih pretnji po nas. Kent je bio opasnost i protiv Dortmunda. I tamo je pravio problema, nad njim je napravljen penal. Videli smo gde su bile greške, pokrićemo ga više nego što smo to pokušali da uradimo u Glazgovu".\nAtmosfera na "Marakani" je nešto posebno i može da bude "X" faktor u meču.\n"Ovaj stadion šalje igrače Crvene zvezde dva puta jače nego što su obično. Taj adrenalin, taj huk koji dolazi sa tribina, to su isti oni koji su bili u Glazgovu. Neće to uplašiti Rendžers koji je navikao da igra u ovoj atmosferi, ali oni će imati dva puta jačeg protivnika. To je Marakana".\nPrihvatio bi Dejan vođstvo od 1:0 u 60. minutu, ali pobeda od četiri razlike je krupan zalogaj u današnjem fudbalu.\n"Danas je teže napraviti takve iskorake, ali nije nemoguće. Igra se danas brži, jači fudbal. Ekipe su spremnije. Barsa je nadoknadila četiri gola protiv PSŽ, Liverpul je okrenuo Barsu 4:0, ali to je haj-fudbal. Imamo mi hemiju između igrača i nemamo šta da izgubimo. Ali, to ne znači da ćemo ići grlom u jagode. Napravićemo delimičan, ali konretan rizik, pokušaćemo da okrenemo meč u našu korist. Ako nam se posreći da damo gol iz prve-druge šanse može stadion da se "upali". Došli smo do proleća u Evropi, pre pet godina je sve počelo od Vlade Milojevića, ja sam se samo naslonio. Našao sam hemiju sa igračima što je neprocenjiva stvar za uspehe. Izaći ćemo hrabro. Igra iz Glazgova uliva mi poverenje u momke i verujem da možemo".\nSvi igrači su spremni za meč, a prisustvo Milana Pavkova na konferenciji je i najava da će Zvezda igrati sa dva špica.\n"Nijedan trener nije doveo igrača koji neće početi utakmicu. Odgovor je jasan."\nRendžers će biti opušten koliko mu Zvezda to dozvoli\n"Ako budemo agresivni i vršili opritisak na nosioce lopte, skratili im prostor oni ne mogu da budu opušteni. Oni menjaju formaciju tokom meča, nisu velika iznenađenja i ne mogu da nas iznenade sa postvakom. Adaptiraćemo se odmah. Sve zavisi nas, da prizovemo sreću na našu starnu. Kažem, mi verujemo", zaključio je šef struke crveno-belih.\nAko je suditi po Pavkovu, Zvezda bi sutra mogla da izaže u sastavu: Borjan - Pićini, Eraković, Dragović, Rodić - Katai, Sanogo, Kanga, Ivanić - Pavkov, Ohi.


Vi ste ovde: Home O nama Osnovne informacije\nUniverzitetski klinički centar Srbije - vrhunska ustanova zdravstvene zaštite\nUniverzitetski klinički centar Srbije, sa sedištem u Beogradu, jedinstvena je zdravstvena ustanova, nastala udruživanjem klinika i instituta Medicinskog fakulteta u Beogradu. Formirana je kao nova organizacija: Klinički centar Medicinskog fakulteta, prvog januara 1983. godine. U svom sastavu KCS ima ukupno 41 organizacionu jedinicu: 23 klinike, devet centara, polikliniku i devet službi za uslužne delatnosti.\nU Univerzitetskom kliničkom centru Srbije leče se najteži pacijenti, na raspolaganju je građanima za neodložno zbrinjavanje životno ugroženih povređenih i hitnih pacijenata 365 dana u godini 24 sata dnevno. Kao referentna ustanova zdravstva, UKCS sprovodi visokospecijalizovanu dijagnostiku, lečenje i konsultativne specijalističke i subspecijalističke preglede najtežih bolesnika. UKCS je takođe i medicinski naučno-istraživački centar i nastavna baza Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu za dodiplomsko i poslediplomsko akademsko obrazovanje i stručno obrazovanje za lekare na stažu i specijalizaciji, kao i obrazovna baza za studente fakulteta zdravstvene struke. U dugoj tradiciji ove ustanove, urađeno je mnogo na unapređenju zdravlja i primeni novih tehnologija, novih medicinskih procedura u dijagnostici i lečenju.\nKao referentna ustanova za medicinsku edukaciju, UKCS posebnu pažnju posvećuje akademskom obrazovanju zaposlenih. U ovoj ustanovi radi nekoliko akademika, takođe veliki broj doktora medicinskih nauka, magistara, subspecijalizanata i specijalista iz svih grana medicine. Sa više od sedam hiljada zaposlenih, UKCS je najveći je pružalac zdravstvenih usluga u Srbiji i jedan od najvećih u Evropi, u kojem se godišnje zbrine više od milion pacijenata. U stacionarnoj delatnosti UKCS godišnje se leči više od 90 000 bolesnika, ostvari se više od 950 000 bolesničkih dana lečenja, obavi preko 50 000 operacija i više od 7.000 porođaja. U dnevnim bolnicama godišnje se leči 25 000 bolesnika i obavi preko 5.000 operacija. Kompleks UKCS smešten je na površini od 34 hektara u širem centru Beogradu, na opštini Savski venac. U njegvom sastavu je više od 50 odvojenih zgrada paviljonskog tipa, površine oko 280 000 m2, od kojih su četiri objekta (plastična hirurgija, urologija, ortopedska hirurgija i psihijatrijska bolnica na Avali) izvan centra bolničkog kompleksa.


Borelj: Svesni smo bliskih veza sa Rusijom, ali od Srbije očekujemo postepeno usklađivanje sa EU - Sputnjik Srbija\n00:03 23 Januar 2021\nBorelj: Svesni smo bliskih veza sa Rusijom, ali od Srbije očekujemo postepeno usklađivanje sa EU\n15:59 10.09.2020 (osveženo 16:01 10.09.2020) Preuzmite kraći link\nŠef diplomatije EU Đozep Borelj kaže da je Evropska komisija svesna bliskih veza između Srbije i Ruske Federacije, ali i da se od Srbije očekuje da deluje u skladu sa svojim strateškim ciljem članstva u EU i obavezama koje proizilaze iz procesa pristupanja.\nŠef diplomatije EU je odgovarajući na pitanje dva poslanika iz grupe Evropskih konzervativaca i reformista o uplitanju trećih zemlja na dešavanja na Zapadnom Balkanu, a posebno Rusije u Srbiji, poručio da Srbija treba da se postepeno usklađuje sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU u periodu do pristupanja Uniji, prenosi RTS.\n„To pitanje se redovno pokreće sa Srbijom, na neformalnim sastancima političkog dijaloga i drugim sastancima u okviru Procesa stabilizacije i pridruživanja“, rekao je Borelj.\nU pisanom odgovoru na poslaničko pitanje, šef diplomatije EU dodaje da su i Rusija i Kina, tokom pandemioje kovida 19, učestvovale u ciljanim operacijama uticaja i kampanjama dezinformacija u EU, njenom susedstvu i širom sveta.\n„EU finansira programe koji promovišu kritičko razmišljanje i medijsku pismenost kako bi se izgradila otpornost na dezinformacije i nudi na zahtev hibridna istraživanja rizika partnerima sa Zapadnog Balkana kako bi se identifikovale njihove kritične ranjivosti“, zaključuje Đozep Borelj.\nSrbija u EU, Đozep Borelj


Sutra podela novogodišnjih paketića deci u opštini Babušnica – IN info\nSutra podela novogodišnjih paketića deci u opštini Babušnica\nU Domu kulture u Babušnici sutra, u utorak 28. decembara, će biti organizovana podela novogodišnjih paketića koje je za svu decu sa teritorije opštine Babušnica, starosti do 7 godina, nabavila Opština Babušnica.\nPodela novogodišnjih paketića kojima lokalna samouprava daruje svoje namlađe sugrađane povodom novogodišnjih i božićnih praznika vršiće se u sledećim terminima:\n– Od 10.00 do 13.00 časova vršiće se podela paketića za decu koja ne pohađaju Predškolsku ustanovu „Dečja radost“ u Babušnici;\n– Od 13.00 do 14.00 časova biće obavljena podela paketića za polaznike Predškolske ustanove „Dečja radost“ u Babušnici;\n– Od 14.00 do 16.00 časova biće obavljena podela paketića za svu ostalu decu do 7 godina starosti.\nDeca i roditelji koji svoje novogodišnje paketiće ne preuzmu sutra, mogu to učiniti u Domu kulture u sredu, 29. decembra od 7.00 do 14.00 časova, u četvrtak, 30. decembra od 7.00 do 15.00 časova kao i u petak, 31. decembra u vremenu od 7.00 do 12.00 časova.\nNakon podele paketića, u sali Doma kulture u Babušnici sa početkom u 16.00 časova, dečji novogodišnji koncert održaće Leontina. Ulaz na koncert je slobodan.\nKoncert Leontine Vukomanović, kao poklon deci za predstojeće praznike, organizuju Opština Babušnica i Dom kulture.\nprethodnaNa Trgu u Nišu i Milica Pavlović\nsledećaUručene stipendije i nagrade talentima Komisije Sveta Petka


Đoši: Aljbin Kurti sprovodi viziju Srbije o novoj Jugoslaviji - Kosovo Online\n21. Maj 2021. • 22:49\nPortparol Demokratske partije Kosova Betim Đoši je izjavio da je odobrenje vlade za balkanski Mini-Šengen u prilog viziji Srbije za novu Jugoslaviju.\nĐoši je na Fejsbuku prokomentarisao današnju odluku Vlade da odobri inicijativu za zaključivanje sporazuma između Kosova, Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Severne Makedonije i Srbije o slobodi kretanja građana trećih lica.\n"Aljbin Kurti sprovodi viziju Srbije za stvaranje nove Jugoslavije. Danas je Aljbin Kurti "presekao vrpcu balkanskog Mini-Šengena ili kako ga je nazvao četvrte Jugoslavije, koju želi Srbija. Aljbin Kurti, koji je i sam rekao da je "Mini-Šengen vizija Srbije za Novu Jugoslaviju", danas je postao deo ove inicijative. Aljbin Kurti je realizator vizije Srbije. Ovo je šokantna vest za njegove i pristalice Samoopredeljenja, ali i šteta za državu Kosovo", smatra Đoši.\nDPK Aljbin Kurti Mini-Šengen\nVlada Kosova odobrila zaključivanje sporazuma o slobodi kretanja i sa Srbijom\nVlada Kosova odobrila je inicijativu za zaključivanje sporazuma između Kosova, Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Severne Makedonije i Srbije o slobodi kretanja građana trećih lica, prenosi Ekonomija onlajn.\nRama: Inicijativa "mini-Šengen" nije nova Jugoslavija


Dodik i Beglov dogovorili saradnju “Ljekari iz Srpske će ići na specijalizaciju u Sankt Peterburg”\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je na sastanku sa gubernatorom Sankt Peterburga Aleksandrom Beglovom da je dogovoreno da ljekari iz Republike Srpske dolaze na specijalizacije u ovaj grad.\n"U vom vremenu, a i još i ranije, kada je trajala pandemija virusa korona, imali smo ovdje razumjevanje i adresu koju smo mogli da pozovemo da nam pomognu. Oni su slali svoje ljekare u Univerzitetski klinički centar Republike Srpske", rekao je Dodik.\nOn je naglasio da ga raduje i to što će Srpska svoje najbolje maturante iz cijele Republike slati da upoznaju ovj grad i podneblje.\nDodik je naveo i da je razgovarano i o ekonomskim temama.\n– Nama je važno da imamo razumijevanje u vezi sa energentima i to što oni stoje na tome da nam pomognu u svemu, da u tome nema nikakvih zastoja – naveo je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i gubernator Sankt Peterburga Aleksandar Beglov dogovorili su da bude organizovan i zajednički forum Republike Srpske i Sankt Peterburga o nastavku saradnje.


Turistička zajednica grada Tuzla - Aerodrom u Tuzli širi kapacitete, gradi se novi gejt - Turistička zajednica grada Tuzla\nAerodrom u Tuzli širi kapacitete, gradi se novi gejt\nU cilju proširenja kapaciteta i povećanja broja putnika JP Međuanarodni aerodrom Tuzla je 11. novembra raspisao tender za izgradnju trećeg izlaznog gejta.\nUrađen je idejni projekat za izgradnju novog parkinga sa oko 300 parking mjesta.\nPotpisan je ugovor o PCN proračunu i atestiranju poletno slijetne staze kako bi se utvrdila, i na viši nivo podigla kategorija nosivosti. U vezi s tim je potpisan i ugovor za sanaciju i asfaltiranje rulnice Alfa dionice.\nU toku je proces eksproprijacije zemljišta radi ugradnje dodatnih prilaznih svjetala dužine 900 metara, čime će se znatno podići nivo sigurnosti i omogućiti letenje u uslovima smanjene vidljivosti.\n– Potpisani su ugovori i odobren je angažman instruktora našeg nastavnog centra na drugim aerodromima, kao i edukacije kadrova koji dolaze iz drugih javnih i privatnih preduzeća na našem aerodromu i drugim lokacijama. Ovaj angažaman naših instruktora predstavlja još jedan od izvora finansiranja JP Međunarodni aerodrom Tuzla – rekao je za RTV Slon v.d. direktora Međunarodnog aerodroma Tuzla Halid Ahmetbegović.\nS obzirom na naslijeđenu veoma tešku finansijsku situaciju i ogromna dugovanja, poslani su prijedlozi sporazuma za obročnu otplatu dugovanja prema svim dobavljačima. Poslana je aplikacija za pristupanje Transeuropskoj prometnoj mreži što je jedan od preduslova za apliciranje na značajna sredstva iz Euro fondova.\n– Imajući u vidu da prostor sjeveroistočne Bosne ima preko milion stanovnika i ubjedljivo najrazvijeniju industriju u zemlji, plan razvoja JP Međuanrodni aerodrom Tuzla je udvostručiti broj putnika iduće godine, a godinu dana kasnije preći brojku od milion putnika – rekao je.\nZnačajno povećanje broja putnika za aerodrom Tuzla predstavlja osnovni preduslov za rentabilnost dok za državu BiH znači unos nekoliko stotina miliona deviznih sredstava.\nU toku su pregovori sa aviokompanijama za uvođenje novih linija kako bi se povećao broj putnika a samim tim i očekivani rast prihoda kako za JP Međunarodni aerodrom Tuzla tako i za lokalnu zajednicu, TK i državu BiH.


RTS :: Stoltenberg: Žao mi je, ali to su bili ruski obaveštajci\nSvet Stoltenberg: Žao mi je, ali to su bili ruski obaveštajci\nsreda, 20. okt 2021, 15:19 -> 21:53\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg poručio je da su odnosi NATO-a i Rusije na najnižem nivou još od Hladnog rata. Povodom najave šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova da će suspendovati diplomatsku misiju pri Severnoatlantskoj alijansi, Stoltenberg je rekao da u njoj nisu radile diplomate već obaveštajci.\nŠef NATO-a smatra da je Rusija postala sve opresivnija kako kod kuće, tako i u inostranstvu. Jens Stoltenberg je rekao i da mu je žao što je Rusija donela odluku da suspenduje svoju misiju u NATO-u.\nNaveo je da Rusi koji su radili u toj misiji u NATO-u nisu bili diplomate već obaveštajci.\nStoltenberg je ocenio i da su odnosi između Rusije i NATO-a na najnižem nivou od Hladnog rata.\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov rekao je prethodno da će ta zemlja povući svoju diplomatsku misiju, kao i da će ruske vlasti ukinuti akreditacije osoblju kancelarije NATO-a u Moskvi.\nNATO je prethodno proterao osam ruskih diplomata, navodeći da su radili kao obaveštajci.\nMoskva neće nastaviti da se pretvara da su moguće bilo kakve promene u njenim odnosima sa NATO alijansom u skorijoj budućnosti, upozorio je Lavrov.\nEvropski parlament dodelio nagradu Navaljnom\nJens Stoltenberg pozdravio je to što je Evropski parlament dodelio nagradu za snažan glas za demokratiju kritičaru Kremlja Alekseju Navaljnom.\nU obrazloženju Evropskog parlamenta navodi se da je neumorna borba protivnika Putinovog režima koštala Navaljnog njegove slobode, a zamalo i života.\nDanašnja nagrada priznaje njegovu ogromnu hrabrost i ponavljamo svoj poziv za njegovo puštanje na slobodu", navodi Evropski parlament na Tviteru.\nNagrada vredna 50.000 evra dobila je naziv po sovjetskom disidentu Andreju Saharovu. Među dobitnicima bili su i južnoafrički predsednik Nelson Mandela, venecuelska demokratska opozicija, kao i pakistanska aktivistkinja Malala Jusufzai.\nDa podsetimo, Aleksej Navaljni se nalazi u zatvoru zbog kršenja pravila uslovne kazne u slučaju pronevere, za koju tvrdi da je izmišljena. Evropska unija je uvela sankcije ruskim zvaničnicima zbog navodnog trovanja Navaljnog u avgustu prošle godine, kao i zbog njegovog zadržavanja u zatvoru.\nMoskva negira odgovornost i optužuje Evropsku uniju da se meša u unutrašnje stvari Rusije. Kremlj negira i da je Navaljni zatvoren zbog svojih političkih aktivnosti, i tvrdi da je prekršio zakon.\nProšlog meseca Rusija je pokrenula još jedan slučaj protiv Navaljnog, a u slučaju osude mogao bi u zatvoru da provede čitavu deceniju.


Izvor: BKTV News, 14.Jun.2018, 18:30\nNovi format razgovora o napretku Srbije u evrointegracijama.\nPremijerka je danas održala sastanak >> Pročitaj celu vest na sajtu BKTV News << sa šefom delegacije EU Semom Fabricijem i ambasadorima zemalja EU u Srbiji, koji je, kako kaže, inicirala jer je želela da napravi novi format u kojem će se razgovarati o napretku Srbije u evrointegracijama.\nFabrici: Vladavina prava od osnovnog značaja za EU integracije\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici istakao je da je današnji sastanak ambasadora zemalja članica EU sa premijerkom Srbije Anom Brnabić i ministrom za evropske integracije Jadrankom Joksimović bio dobar, te da je fokus razgovora bio na vladavini prava, odnosno na poglavljima 23 i 24.\n"Veoma smo ohrabreni spremnošću Vlade da razgovara o ovim pitanjima i time što je spremna da preduzima vrlo značajne akcije", kazao je Fabrici i dodao da je prerano reći koliko će poglavlja biti otvoreno u julu.\n“Mi smo se fokusirali na vladavinu prava kao na nešto što je od osnovnog značaja za Srbiju u evrointegracijama, za reforme i benefite koje će reforme doneti građanima, njihovoj bezbednosti i prosperitetu”, kazao je Fabrici i dodao da je ta oblast veoma složena, te da se zato poglavlja koja se bavi vladavinom prava otvaraju među prvima.\nNaveo je da su razgovarali o tome šta je Srbija u smislu progresa postigla od kada je usvojen Izveštaju EK u aprilu, pa do sada, te šta je to što je potrebno uraditi kada su reforme sudstva u pitanju, zatim borba protiv korupcije, poboljšanja situacije u slobodi izražavanja, te ponašanje prema nacionalnim manjinama.\nNavodeći da se očekuje da Venecijanska komisija da svoje mišljenje Srbiji na predlog ustavnih promena, Fabrici je kazao da će te reforme obezbediti nezavisnost sudskog sistema.\n“Zbog toga su bile potrebne ustavne reforme”, kazao je Fabrici.\nUpitan kada bi mogao da se očekuje nastavak dijalog Beograda i Prištine, Fabrici je kazao da je EU "fasilijato" i da pokušava da pomogne punu normalizaciju odnosa između Prištine i Beograda.\n“Nadamo se da ćemo uskoro imati datum za sledeći sastanak i to pokazuje opredeljenost EU i da EU shvata to kao veoma važan elemenat u pregovorima Srbije sa EU”, naveo je Fabrici.\nIstakao je da Briselski sporazum i sve ono što je njime dogovoreno mora da se primeni.\nSrbijaDanas.com: Premijerka Brnabić izjavila: Očekujem da EU i SAD utiču na Prištinu da primeni Briselski sporazum\nFabrici: Vladavina prava ključna za EU integracije\nPredsednica Vlade Ana Brnabić rekla je da je Srbija na polju vladavine prava učinila dosta, a šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici istakao je da je sastanak ambasadora zemalja članica EU sa premijerkom i ministarkom za evropske integracije Jadrankom Joksimović bio dobar, te da je fokus...\nBrnabić: Veliki smo napredak postigli u vladavini prava\nBeograd -- Premijerka Ana Brnabić izjavila je da je Srbija postigla veliki napredak u vladavini prava, navodeći da su poglavlja 23. i 24 koja se time bave među najtežim...Brnabić je rekla na sastanku sa šefom Delegacije EU u Srbiji Semom Fabricijem i ambasadorima članica Unije da je želela otvoren...


Najnoviji incident u Zrenjaninu, Čanak traži da se odgovorni kazne - RTV Santos\nNajnoviji incident u Zrenjaninu, Čanak traži da se odgovorni kazne\nLiga socijaldemokrata Vojvodine saopštila je danas da je u subotu popodne u Zrenjaninu tokom protesta podrške Srbima u Crnoj Gori zapaljena fotografija predsednika Crne Gore Mila Đukanovića, kao i da su nošene i uzvikivane parole „šovinističke i rasističke“ sadržine i zatražila od nadležnih da privedu pravdi vinovnike tog incidenta.\nLSV u saopštenju, koje je potpisao predsednik Nenad Čanak, navodi i da posle paljenja zastave Crne Gore pred ambasadom ove države u Beogradu, najnoviji incident „samo je još jedan dokaz da nacionalističke i ekstremno desne grupacije slobodno deluju i da otvoreno krše Ustav i zakone naše zemlje“.\nLSV očekuje da Srbija spreči delovanje ekstremista i sankcioniše počinioce krivičnih dela u Beogradu i Zrenjaninu, ocenjujući da bi „ćutanje države, koje najčešće znači odobravanje, bilo opasnije od ludila ekstremista koji pale fotografije i zastave“.\nPozvali su predstavnike vlasti i kako kažu, samozvane prave opozicije, da obuzdaju svoju „huškačku retoriku i svakodnevni govor mržnje prema Crnoj Gori“.\n„U vremenima kriza uvek iznova se pokazuje kako Srbiji nedostaje prava evropska alternativa“, zaključuje se u saopštenju.\nPrethodnoPredsednica i članovi PO Štimlje obišli raseljene porodice sa teritorije ove opštine\nSledećeUhapšen Ninoslav Jovanović nakon 17 dana skrivanja


Šainović da se izvini za zločine za koje je odgovoran, ne da promoviše zločinačku politiku | YIHR.rs\nTakođe, Nikola Šainović je gostovao na javnoj tribini u subotu 23. marta „U predvečerje rata, 20 godina kasnije“ u Muzeju vazduhoplovstva, javnoj ustanovi u vlasništvu Republike Srbije, gde je narativom o odbrani od agresije zemlje relativizovana njegova uloga u ratnim zločinima na Kosovu, što se može videti na snimku tribine. Osim toga, Odbor Socijalističke partije Srbije u Vrbasu je najavio putem svoje Fejsbuk stranice da će Nikola Šainović u tom gradu, u bioskopu “Jugoslavija” održati predavanje na temu “Slobodan Milošević i izazovi jugoslovenske krize” u četvrtak 28. marta od 18h.\nPodsetimo, Nikola Šainović je bivši potpredsednik Vlade SRJ, koga je Haški tribunal pravosnažno osudio za zločine protiv čovečnosti i kršenje zakona i običaja ratovanja na Kosovu tokom 1999. godine. Među navodima optužnice na osnovu koje je osuđen su deportacija i druga nehumana dela, ubistvo i progoni na političkoj, rasnoj ili verskoj osnovi s namerom da prisilno raseli deo kosovskih Albanaca i promeni etnička ravnoteža Kosova, gde bi ponovo bila uspostavljena kontrola Srbije. Šainović je osuđen na 18 godina zatvora. Posle odslužene dve trećine kazne, on se vratio 2015. godine u Beograd gde je ekspresno imenovan za člana Glavnog odbora SPS-a, a danas je na funkciji člana predsedništva ove partije.\nNajviši predstavnici vlasti, političke partije i pokreti, državni organi, javne institucije i javni servis, mediji i izdavačke kuće u vlasništvu države, udruženi su poslednjih meseci u intenziviranoj kampanji promocije i legitimacije ratnih zločinaca u javnom prostoru u Srbiji.\nPodrška i slavljenje ratnih zločinaca podrazumeva podršku zločinačkoj politici, i pravdanje i slavljenje počinjenih zločina.\nRatni zločinci nisu naši heroji, i moraju da zaćute, da bi se progovorilo o žrtvama.\nU ponedeljak 11. marta hodnik zgrade ispred kancelarije Inicijative mladih za ljudska prava (Inicijativa) je izgrafitiran porukama “Ratko Mladić” i “Nema podele”, a vrata kancelarije Inicijative su išarana sprejem uz nalepnice “Ovo je ponos i srbska žena, a ti nisi ni senka njena” na kojima su slike 8 znamenitih žena iz srpske istorije.


Poziv na konkurs za Evropsku jezičku oznaku – jezici.obrazovanje.rs\nNalazite se ovde: Početna / novosti Fondacije Tempus / Poziv na konkurs za Evropsku jezičku oznaku...\nPoziv na konkurs za Evropsku jezičku oznaku\n16 juna, 2021 /0 Comments/u novosti Fondacije Tempus /by kvop\nSa posebnim zadovoljstvom Vas obaveštavamo da Fondacija Tempus raspisuje konkurs za takmičenje za Evropsku jezičku oznaku (engl. European Language Label (ELL)).\nEvropska jezička oznaka je priznanje čiji je cilj da istakne i nagradi inovativne i kreativne projekte/inicijative u oblasti nastave i učenja jezika širom Evrope. Ona služi i kao podsticaj za predstavljanje i širenje rezultata ovih projekata/inicijativa i za promovisanje javnog interesa za unapređenje jezičkih veština. U ovoj inicijativi učestvuju države koje imaju status programske zemlje u Erazmus+ programu. Oznaka se dodeljuje u sklopu konkursa jednom u dve godine, a više o rezultatima poslednjeg konkursa možete pročitati ovde.\nZa Jezičku oznaku mogu se prijaviti projekti/inicijative koji su završeni ili se nalaze u završnoj fazi i imaju konkretne vidljive rezultate, a koji su sprovedeni u Republici Srbiji. Na konkurs je moguće prijaviti projekte/inicijative koji su završeni najviše 12 meseci pre roka za podnošenje prijava. Takođe, na konkurs je moguće prijaviti projekte/inicijative koji se odnose na nastavu jednog od sledećih stranih jezika koji se izučavaju u školama: engleski, nemački, francuski, ruski, španski ili italijanski.\nUsled prijavljenih tehničkih problema prilikom prijave, rok za podnošenje prijava je produžen do 5. septembra 2021. godine do kraja dana.\nZa učešće na konkursu potrebno je popuniti prijavni formular (https://kvop.tempus.ac.rs/prijavni-formular-evropska-jezicka-oznaka-2021/), a u tekstu konkursa koji s nalazi ovde, možete naći detaljnije smernice i uputstva za prijavu kao i kriterijume za dodelu Evropske jezičke oznake za 2021. godinu. Neki od kriterijuma za dodelu Evropske jezičke oznake odnose se na sveobuhvatnost, kreativnost, originalnost i evropsku dimenziju projekta/inicijative, prilagodljivost različitim kontekstima, kao i usklađenost sa tematskim prioritetima koji su definisani aktuelnim pozivom o čemu možete čitati više u samom tekstu konkursa.\nNapomena: Tekst konkursa je u delu „Podnosioci prijava koji imaju pravo učešća” dopunjen 2. avgusta 2021. godine kako bi se dodatno pojasnilo ko može prijaviti projekte i inicijative na Konkurs.\nNakon pristizanja prijava i ocena komisije, rezultati konkursa za Evropsku jezičku oznaku biće objavljeni i biće prilike da nagrađeni učesnici budu svečano proglašeni u sklopu događaja kojim se obeležava Evropski dan jezika 26. septembra. Više informacija o ovom događaju uslediće u narednom periodu.\nPored ovog konkursa, Fondacija Tempus raspisala je i konkurs za Bazu jezičkih praksi o kojem više detalja možete naći ovde. Aktivnosti/inicijative koje prijavljujete na konkurs za Evropsku jezičku oznaku možete istovremeno da prijavite i za Bazu jezičkih praksi tako što ćete datu opciju obeležiti u samom prijavnom formularu. Konkurs za Evropsku jezičku oznaku namenjen je aktivnostima koje su završne ili u završnim fazama i koje imaju vidljive rezultate, dok na konkurs za Bazu jezičkih praksi možete prijaviti i aktivnosti koje nisu nužno završene i nemaju jasno vidljive rezultate već mogu predstavljati dobro razrađenu i osmišljenu ideju za neku konkretnu jezičku aktivnost.\nUkoliko želite da se detaljnije upoznate sa konkursima, pozivamo Vas da se prijavite na vebinar koji organizujemo 11. 08. 2021. od 16 do 17 časova. Više informacija o vebinaru možete pronaći ovde.\nUkoliko imate pitanja u vezi sa konkursom možete nam pisati na imejl office@tempus.ac.rs.\nProsledite elektronskom poštom\nhttps://jezici.obrazovanje.rs/wp-content/uploads/2021/06/Jo-1.png 296 297 kvop https://jezici.obrazovanje.rs/wp-content/uploads/2020/02/Jezičke-politike-300-01.png kvop2021-06-16 12:30:532021-09-03 12:18:20Poziv na konkurs za Evropsku jezičku oznaku\nPriključite se obeležavanju 20. rođendana Evropskog dana jezika23 septembra, 2021 - 11:58 am\nUoči proslave 20. rođendana Evropskog dana jezika, inicijative čiji je cilj promovisanje učenja jezika a koju je u saradnji sa Evropskom komisijom pokrenuo Savet Evrope 2001. godine, sa Vama sa zadovoljstvom delimo još predloga događaja i aktivnosti koje možete organizovati i u kojima možete učestvovati kako biste sa što više uživanja obeležili ovaj dan.Sada možete […]\nRuže Jovanović 27a (ulaz iz Žabljačke ulice)\nPoziv za nastavnike da prijave nastavne i... Vebinar: Kako se prijaviti za Evropsku jezičku...


Zenicatrans vozni red, rute i informacije o kartama\nzenicatrans@bih.net.ba +387 32 24 12 53 Bulevar Kralja Tvrtka I\nKako biste ocijenili svoje najnovije putničko iskustvo sa kompanijom Zenicatrans?\nPutujte sa kompanijom Zenicatrans\nZenicatrans je kompanija sa sjedištem u Bosna i Hercegovina. Upravlja značajnim brojem ruta dok u isto vrijeme održava najvišu razinu kvalitete usluge koju nudi putnicima. Zenicatrans temelji svoje poslovanje na pouzdanosti i točnosti vremena polaska, visokoj razini održavanja flote vozila i naravno na zadovoljstvu njihovih putnika sa uslugom koju im pružaju na svakodnevnoj razini.\nNa GetByBus-u možete pregledavati polaske kompanije Zenicatrans da biste pronašli najpovoljnije cijene i vrijeme putovanja koja odgovaraju Vašim potrebama i planovima putovanja. Ako imate dodatnih pitanja ili nedoumica u vezi s informacijama o rutama, polascima i cijenama kompanije Zenicatrans, slobodno kontaktirajte našu službu za korisnike koja će Vam odgovoriti u roku od nekoliko minuta od prijema Vašeg upita.\nČesto postavljana pitanja o kompaniji Zenicatrans\nPostoje li dodatne naknade za skladištenje prtljage na rutama kojima upravlja Zenicatrans?\nDa li autobusi kompanije Zenicatrans dozvoljavaju kućne ljubimce?\nDa li je WiFi dostupan na Zenicatrans autobusima?\nMoram li ispisati svoju autobusku kartu za polaske Zenicatrans?\nIma li dovoljno pauza na polascima kojima upravlja Zenicatrans?\nKako mogu da rezervišem kartu za polaske kojima upravlja kompanija Zenicatrans?


Kada je tadašnji predsednik Nigerije Sani Abača (vladao od 1993. do svoje smrti 1998.) ukrao milijarde dolara i umro pre nego što je potrošio taj novac, krenula je potraga za blagom međunarodnih razmera. Švajcarski advokat, koga je angažovala nigerijska vlada Enriko Monfrini, u potrazi za Abačovim plenom potrošio je veliki deo svog života, a, kako…\nAdvokat Aleksej Navaljni (44) uhapšen je na moskovskom aerodromu „Šeremetjevo“ po sletanju iz Berlina, 17. januara. Vraćao se sa petomosečnog lečenja zbog navodnog trovanja hemijskim otrovom „novičekom“. Uhvaćen je i odveden u zatvor jer je, po moskovskim zvaničnicima, prekršio uslovnu kaznu od tri i po godine koju je zaslužio zbog pronevera.Dva dana potom, Navaljnijev Fond…\nTako se i grupa novinara iz Srbije, kao gosti iranskog Ministarstva kulture i islamskog usmeravanja, približavala u rano avgustovsko jutro 2017. godine istorijskom centru umetnosti, pisane reči i politike u nekadašnjoj Persiji, sada Islamskoj Republici. Domaćini su bili zadovoljni što smo leteli prvim novim „erbas- 320“ avionom nacionalne kompanije „Iran er“, kupljenim posle mnogo godina.…\nJoš od pre godinu dana govori se o porastu cena nekretnina u Srbiji, Beogradu prvenstveno, kao najvećem i najdinamičnijem tržištu, ne samo u našoj zemlji već i u čitavom regionu. Srpska prestonica, čini se, diktira cene stambenog i poslovnog prostora na teritoriji bivše Jugoslavije, smatraju stručnjaci sa kojima smo razgovarali. Tržište kao da ne prati…\nNoć je bila kada se u prodavnici Hranislava Dimitrijevića, iz sela Progorelice, kod Kraljeva oglasio alarm. Bunovni vlasnik radnje uzeo je pištolj i pošao da vidi šta se događa. Kada se približio prodavnici, video je dvojicu lopova kako izlaze iz obijene radnje.– Jedan je odmah pobegao, a ovaj drugi što je u naručju nosio ukradene…


Svetski dan Roma obeležava se danas - Radio Kontakt Plus\nSvetski dan Roma obeležava se danas\n11:35, 08.04.2020Izvor: RTV Kim\n"Ove godine neće biti mogućnosti da se ukaže na sve probleme romske zajednice i sve ono sa čime se kao narod susreću, a razlog je pandemija korona virusa i borba koju vodi ceo svet", smatra Gazmen Salijević, predstavnik romske zajednice na Kosovu.\nRadio Kontakt Plus/arhiva\nSalijević u autorskom tekstu dostavljenom redakciji RTV Kim, navodi da se "do danas nijedna institucija, bila politička, socijalna ili kulturna, nije ozbiljno bavila rešavanjem problema koje imaju Romi na Kosovu".\nDodao je, da je trenutni položaj Roma na Kosovu veoma težak, kako u političkom, tako i u ekonomskom, socijalnom i kulturnom pogledu.\nOn apeluje na međunarodne i domaće istitucije da se ne sete Roma samo na današnji dan, već da se kontinuirano zalažu za "promenu njihovog stanja i pozicije".\n”Mi živimo na marginama društva i to ne našom voljom, nego voljom sistema koji nas je konstantno diskriminisao i stavio na kraj. I pored naše dobre volje za integracijom, za suživotom, ni politički ni društveni sistem nisu bili spremni da nam pomognu i nisu bili iskreni u želji da zajedničkim snagama prebrodimo stereotipe i sve ono čime nas većinska zajednica etiketira”, napisao je Salijević.\nDodaje da Romima nedostaje istinsko i programsko investiranje u obrazovanje, bez koga je nemoguće imati zdravu naciju koja ima budućnost.\n“Dragi prijatelji, da ne bi Romi u vašem peru ili na ekranima vaših računara bili samo ulični pevači, prosjaci, perači šoferšajbni na glavnim putevima vaših gradova, priđite i upoznajte nas! Dajte nam istinsku i pravu šansu, ne onu koju morate da date, zarad kojekakvih standarda ili nekih međunarodnih uslova, već čoveka radi”, zaključuje Salijević svoj autorski tekst.


RTS :: Holandija preuzima predsedavanje EU\nSvet Holandija preuzima predsedavanje EU\npetak, 01. jan 2016, 09:12 -> 09:18\nHolandija preuzima predsedavanje EU\nHolandija preuzima predsedavanje Evropskom unijom, a Srbija očekuje da tokom tih šest meseci budu otvorena bar još dva pregovaračka poglavlja u procesu pristupanja EU. Rotirajuće predsedavanje EU Holandija preuzima od Luksemburga, a 1. jula predaće ga Slovačkoj, koju će potom naslediti Malta.\nHag 12. put dolazi na čelo Unije, ali ovog puta u trenutku kada je Evropa suočena sa velikim bezbednosnim izazovima, ali i najgorom izbegličkom krizom od Drugog svetskog rata.\nNajavljujući principe predsedavanja Savetom EU, šef holandske diplomatije Bert Kenders je rekao da će se Hag posvetiti suštinskim pitanjima EU, ekonomskom rastu i povećanju zaposlenosti, a težište će biti i na većem povezivanju građana i civilnog društva sa Briselom.\n"Holandija preuzima predsedavanje u trenutku kada javnost više ne izražava bezrezervnu podršku odlukama Unije. Nakon napada u Francuskoj i sa prilivom izbeglica i migranta, EU se našla na ozbiljnom testu", rekao je Kenders.\nHolandija će, kako je naveo, imati važan zadatak da pomogne da EU pronađe zajednička rešenja za brojna pitanja.\nNa vrhu briselske agende u prvoj polovini 2016. svakako će se naći i pitanje "Breksita" koje se tiče redefinisanja odnosa Velike Britanije i EU, ali i pitanje klimatskih promena i energetske politike, očuvanja zdravih javnih finansija Evrozone, jačanja uloge EU u svetu.\nIpak, očekuje se da će dominantna tema biti izbeglička kriza, pre svega dogovor o preraspodeli izbeglica unutar Evrope i borba protiv terorizma.\nVeć krajem januara trebalo bi da se održi prvi od šest sastanaka ministara pravde i unutrašnjih poslova, a sredinom februara sledi samit o migraciji na najvišem nivou.\n"EU je zasnovana na osnovnim vrednostima slobode, demokratije, vladavine prava, jednakosti i solidarnosti. Holandija obećava da će posvetiti veću pažnju sveobuhvatnom pristupu problema migracija i međunarodne bezbednosti", naveo je Kenders.\nČlanice, prema njegovim rečima, imaju kolektivnu odgovornost da upotrebe svoje kapacitete da pomognu smanjivanje ljudskih nedaća izazvanih ratom i siromaštvom.\nMigraciona kriza je, kako je ocenio, razotkrila različite nedostatke u evropskoj oblasti slobode, bezbednosti i pravde i potreban je zajednički pristup koji uključuje rešavanje političkih i ekonomskih uzroka migracije, poboljšanje granične kontrole, uslova prihvata izbeglica.\n"Unija od 28 članica nije savršena, ali ona pruža ključno oruđe za hvatanje u koštac sa izazovma današnjice", rekao je Kenders.\nKada je reč o proširenju EU na zemlje Zapadnog Balkana i Tursku, ono nije prioritet holandskog predsedavanja, ali se proces pristupnih pregovora sa ovim zemljama nastavlja.\nSrbija je 14. decembra otvorila prva poglavlja u pregovorima sa EU - 32 i 35 koja se tiču finansijske kontrole i Kosova - a u prvoj polovini 2016. godine bi, kako se očekuje, trebalo da otvori i poglavlja 23 i 24 koja se tiču pravosuđa i osnovnih prava, kao i pravde, slobode i bezbednosti.


Rizici na globalnom finansijskom tržištu: Krize stvarne, inteligencija veštačka | Gde Investirati\nEskalacija kriznih žarišta u svetu poput Severne Koreje, Irana, Sirije, Ukrajine i drugih u otvoreni sukob koji bi uključivao nuklearne sile, teoretski bi mogla dovesti i do globalnog kraha finansijskih tržišta.\nU praksi puno veći rizik predstavljaju algoritmi koji dominiraju trgovinom na berzama, jer bi njihovo pogrešno „čitanje“ vesti moglo srušiti tržišta i pre nego što politička kriza eskalira do oružanog sukoba.\nU davna vremena kada su deonicama trgovali živi ljudi, globalne političke krize sa potencijalom da eskaliraju u pravi ili trgovinski rat automatski su vodile do pada cena deonica, jer su investitori pokušavali da se osiguraju prodajući deonice i kupujući zlato ili državne obveznice. Još gore, postajala je i realna opasnost da se novac izgubi zbog ulaganja u pogrešne deonice.\nSrećom, ova mračna vremena su iza nas i na današnjim tržištima ulogu investitora preuzeli su kompjuterski algoritmi, koji u deliću sekunde analiziraju vesti i odlučuju koje deonice kupovati a koje zadržati, dok je uloga homo sapiensa svedena uglavnom na promenu osigurača i povremenu zamenu diskova. Praktično, „nahrani mašine i ništa ne diraj“.\nKao dobitna kombinacija pokazala se sprega između masovnog štampanja hiljada milijardi dolara, koje su završavala ne finansijskom tržištu kreirajući neograničenu potražnju, i automatizacije trgovanja koja bi u teoriji trebala eliminisati ljudske emocije prilikom odluke da li da se na novi razvoj situacije reaguje zadržavanjem, prodajom ili kupovinom deonica firmi koje su direktno ili indirektno pogođene globalnim događajima. Jednostavno, šta god se u proteklih devet godina dešavalo, dobro ili loše, nije imalo bitnog uticaja na finansijska tržišta i cene deonica su konstantno rasle iz godine u godinu. Mediji skloni senzacionalizmu, povremeno bi trenutni pad tržišta od dva-tri posto okvalifikovali kao „katastrofu“, da bi se par dana kasnije sve vratilo u normalu i cene deonica nastavile rasti kao da se ništa nije desilo.\nOno što se u poslednjih dve godine promenilo jeste da su centralne banke smanjile štampanje svežeg novca, mada još oklevaju sa podizanjem kamata, jer nisu sigurne kako da u celosti zaustave ovu spiralu i kakve bi mogle biti posledice, iako su svesne da ovako ne mogu nastaviti beskonačno.\nBudala i ratova ne manjka\nU brzini čitanja infromacija i reakcije na njih, ljudi se ne mogu takmičiti sa mašinama, koje konstantno analiziraju vesti iz hiljada izvora, od novinskih agencija, finansijskih izveštaja, pa do specijalizovanih i alternativnih medija.\nJedini problem je što mašina nije uvek u stanju da precizno odredi da li je ono što se trenutno dešava dobra ili loša vest, ostavljajući mogućnost pogrešne procene koja bi lančano dovela do masovne prodaje i kraha tržišta.\nZa sada, čini se da su kreatori algoritama koji analiziraju vesti izabrali hiper optimističnu verziju po kojoj nema loših vesti – šta god da se desi, to je samo razlog više za pojačanu kupovinu koja dalje podiže cene deonica.\nDruga strana medalje je da po prvi put od završetka Hladnog rata, zapadne vlade i njihova civilna zaštita, osvežavaju uputstva i procedure u slučaju nuklearnog sukoba, što se pre samo deset godina činilo nezamislivim.\nIstovremeno lista potencijalnih žarišta postaje sve duža.\nUkrajina je trenutno „zamrznuti konflikt“, ali na pomolu još nema političkog rešenja, tako da ponovna eskalacija oružanog sukoba izgleda verovatnija nego miroljubivo rešenje. Na terenu su i američki i ruski „vojni savetnici“, što otvara mogućnost direktne konfrontacije između dve nuklearne super sile, a što je najgori mogući scenario jer teško da bi evropske članice NATO-a mogle ostati neutralne u slučaju takvog sukoba.\nSlična situacija je i sa Sirijom, gde se više ne zna ko koga bombarduje i zašto, ali je manje verovatno da bi i Amerikanci i Rusi rizkovali direktan globalni sukob zbog svojih interesa u toj državi, mada je šansa da se stvari izmaknu kontroli konstantno prisutna. Bliski istok tradicionalno je potencijalno bure baruta sa isprepletenim interesima regionalnih i globalnih aktera i pretnja eskalacije koja bi dovela do uključenja u sukob susednih država konstantno je prisutna. U tom slučaju, lokalni sukob bi se lako mogao pretvoriti u regionalni, gde bi se na meti našao dobar deo svetske proizvodnje nafte i gasa.\nNa drugoj strani, i SAD i Kina pokazuju svoje mišiće u Južnom kineskom moru, testirajući granice tolerancije druge strane u sučeljavanju njihovih ratnih mornarica, dok pretnja ekonomskog rata između dve najveće svetske ekonomije, uprkos političkim proklamacijama, ostaje i dalje kao realna opasnost.\nŠta zna kompjuter šta je atomska bomba\nDok su algoritmi, za sada, ignorisali rizike koji proizilaze iz bliskog kontakata američkih i ruskih vojnika u Ukrajini i Siriji, kao i verbalnog prepucavanja između kineske i američke vojske, eskalacija trgovinskog rata teško da bi se mogla ignorisati i proći bez posledica za finansijska tržišta. U pitanju nije samo eventualni trgovinski rat između SAD i Kine, već istovremeno i između SAD i EU, gde se prepliću ekonomski i politički interesi između, barem na papiru, bliskih saveznika. Eskalacija najavljenog carinskog rata pogodila bi ekonomije i kompanije kako u SAD tako i u EU, što bi direktno uticalo na cene njihovih deonica.\nU pozadini sukoba SAD i EU nije samo pitanje evropskog čelika i automobila, već i nespremnost EU da slede SAD u napuštanju dogovora sa Iranom, koji je doveo do obustave iranskog nuklearnog programa u zamenu za ukidanje ekonomskih sankcija. Američke jednostrane sankcije protiv Irana i njegovih poslovnih partnera ne pogađaju previše američke kompanije, ali za evropske kompanije i banke to bi bio ozbiljan udarac i EU za sada nema odgovarajuće protivmere.\nDodatan zahtev SAD je da EU odustane od uvoza ruskog gasa i da ga zameni uvozom gasa iz SAD, koji je u proseku za trećinu skuplji od ruskog. Eventualno prihvatanje ovog uslova bila bi odlična vest za američki energetski sektor i ne tako dobra vest za glavne evropske izvoznike, pre svega Nemačku, jer bi povećani troškovi energije neminovno smanjili konkurentnost njihovih proizvoda na svetskom tržištu.\nIz američke perspektive rešenje problema je jednostavno: EU samo treba da digne ruke od Irana i ruskog gasa i pretnja ekonomskog rata između SAD i EU odmah nestaje. U suprotnom, sve su opcije otvorene, a prva očekivana posledica bio bi pad vrednosti deonica evropskih kompanija i banaka.\nEventualno evropsko odustajanje od poslovanja sa Iranom bilo bi samo kraj prvog čina, jer u tom slučaju Iran je već najavio da bi ponovo pokrenuo svoj nuklearni program, što bi vojnu intervenciju SAD protiv Irana ponovo vratilo na sto kao moguću opciju.\nLančane posledice vojne intervencije neminovno bi vodile do drastičnog skoka cena nafte, a rizik od širenja sukoba na čitav region imao bi katastrofalne posledice na globalnu ekonomiju i na finansijska tržišta, imajući u vidu stratešku važnost Persijskog zaliva za globalnu proizvodnju i isporuku nafte.\nČekajući „crnog labuda“\nNa listi potencijalnih kriznih žarišta i dalje se visoko kotira Severna Koreja. Za razliku od Sirije, Irana i Ukrajine, ovo je zemlja koja poseduje nuklearno oružje i zvanično proklamovanu spremnost da ga upotrebi, ukoliko se nađe na udaru SAD. Iako je barem trenutno na sceni izuzetno otopljavanje odnosa između Severne i Južne Koreje i SAD, niko sa sigurnošću ne zna kako će se ova čitava saga završiti, jer se situacija doslovno menja preko noći.\nPrvi direktni pregovori SAD i Severne Koreje planirani za polovinu juna mogu se pokazati kao početak novog poglavlja i denuklearizacije korejskog poluostrva, ali isto tako mogu završiti fijaskom, gde se čitava priča vraća na početak sa mogućom eskalacijom koja bi na kraju završila američkom vojnom intervencijom. Iako sama Severna Koreja nema prevelikog uticaja na svetsku ekonomiju, jer je zemlja već decenijama izolovana od svetskih ekonomskih tokova, neminovno uvlačenje Kine u mogući oružani konflikt i najcrnja moguća opcija – upotreba nuklearnog oružja bilo protiv Japana ili američkih teritorija, neminovno bi sukob sa Severnom Korejom pretvorili u globalnu katastrofu.\nOna bi radovala jedino investitore koji su novac uložili u deonice kompanija koje proizvode oružje i vojnu opremu, jer je za njih svaki rat dobar – što se više puca i gine veći je i profit.\nKoliko god postojeće krize, od pretnje novog hladnog rata, globalnog trgovinskog rata, ratova u Siriji i Ukrajini i pretnje mogućim ratom sa Iranom i Severnom Korejom, izgledale zloslutno, skeptici među ekonomistima kao najveću pretnju globalnom finansijskom sistemu vide iznenadnu pojavu „crnog labuda“: krize koju niko nije predvideo i koja bi preko noći mogla eskalirati i lančano povući ka dnu čitav globalni finansijski sistem, kao što se desilo 2008. godine sa kolapsom američke banke Lehman Brothers.\nPoput ledene sante čiji je vidljivi vrh samo mali deo ukupne mase, tako i postojeće krize čine samo mali deo potencijalnih pretnji globalnoj ekonomiji i posebno finansijskim tržištima, koja su toliko međusobno isprepletena da šta god da se desi na jednom kraju, duboko potrese i ostatak sveta. Ali sve dok finansijska tržišta rastu, svima je u interesu da se prave kako je sve u najboljem redu i uveravaju i sebe i druge da će se idila nastaviti. Kažu da krčag ide na vodu dok se ne razbije, a kada se iznenada razbije, krivicu ćemo svaliti na grešku u kompjuteru. A onda ćemo sve ispočetka.\nIzvor: GdeInvestirati/Biznis & finansije, Dražen Simić\nPrevious Ovo su najbogatiji kineski milijarderi\nNext Srednji kurs danas 118,0740\nCategory BerzaMakroekonomijaNajvažnije vestiSvetske berze\nWall Street: Oprezna trgovina, indeksi stagniraju oko rekordnih nivoa\nNa Wall Streetu su u ponedeljak indeksi ostali gotovo nepromenjeni nedaleko rekordnih nivoa, pri čemu su akcije u trgovačkom sektoru poskupele, a u energetskom pojeftinile.\nEvropske berze podstaknute dobrim rezultatima kompanija\nNa evropskim berzama u sredu ujutro cene akcija blago su porasle, zahvaljujući boljim nego što se očekivalo kvartalnim poslovnim rezultatima niza kompanija.


Vučić nakon sastanka u Briselu: Srbija neće priznati nezavisnost Kosova - Infosvijet\n“Za pet godina su se i najteži ratovi završavali, samo ZSO nije mogla da bude ustanovljena”, rekao je Vučić za TV “Pink”, ističući da je prošlo 1.800 dana od potpisivanja Briselskog sporazuma.\nOn je naveo da je na sastanku analizirano sve ostalo, a da prvih šest tačaka /briselskog sporazuma/ “nisu ni dirnute”.\n“Stranica i po teksta, to je manje od stranice i po, za pet godina oni nisu mogli da pročitaju. To je uvreda za zdrav razum, za Srbe, za Srbiju. Kadri Veselji govori o Preševu, Medveđi, a niko ne pominje da je govorio da će se za 20 godina ujediniti s Albanijom, da prijeti ratom…”, dodao je Vučić.\n– Ali nemojte da mislite da je moguće da Srbija uruši svoje nacionalne interese, jer biste onda vi u Evropi i neki s drugih kontinenata mogli da budete zadovoljni. Ne možete da očekujete da će Srbija sama da ukine svoju državnost. Manevarski prostor nam je mali, ali na nama je da nastavimo da se borimo, ali nezavisnost Kosova nećemo priznati – rekao je Vučić.\n(VIDEO) Rudnik, mir, ljekovita voda, bogate šume: Pogledajte kako je Srebrenica…\nFEJSBUK SPREMIO IZNENAĐENJE: Nekoliko novih funkcija koje mođete da…


Sajam knjiga od 21. do 28. oktobra, 500 izlagača i Maroko počasni gost – Bookvar\nPod sloganom “Radost čitanja”, 63. Međunarodni beogradski sajam knjiga biće održan od 21. do 28. oktobra uz učešće 500 izlagača iz zemlje i inostranstva, najavljeno je juče na konferenciji za novinare u Beogradu.\nZemlja počasni gost Sajma knjiga je Kraljevina Maroko, a ambasador Mohamed Amin Belhaž izrazio je zadovoljstvo što je to prva arapska zemlja koja ima čast da bude počasni gost na “značajnom događaju koji okuplja svake godine najznačajnije pisce, pesnike i druge stvaraoce u domenu književnosti i znanja iz Srbije i sveta”.\nObeležavanje jubileja – 200 godina od objavljivanja Vukovog Srpskog rječnika, 150 godina od rođenja Mihaila Petrovića Alasa, 125 godina od rodjenja Miloša Crnjanskog i 120 godina od rođenja Desanke Maksimović biće povod, prema rečima urednice programa Sajma knjiga Sanje Milić, da se vidi gde je srpska književnost danas.\nNajavljeno je i više tribina – “Pišem, dakle postojim”, “Misliti o knjizi”, “Knjiga će spasiti svet”, “Bajka o kratkovečnoj”, “Slušanje/gledanje knjiga”, “Knjiga u javnosti”, “Vreme pamćenja” i niz izložbi kojima će takođe biti obeleženi značajni jubileji srpske kulture i književnosti, a grad gost Sajma knjiga biće Niš.\nŠkolski dan je 25. oktobar, a porodični dani 22. i 23. oktobar. Biće dodeljene nagrade za izdavača godine, izdavački poduhvat godine, najbolju dečiju knjigu, najboljem izdavaču iz dijaspore, posebno priznanje za doprinos u oblasti nauke, specijalno priznanje za izdavača, knjigu ili strip, nagrada “Bogdan Kršić” za najlepšu knjigu, nagrada za najlepšu dečiju knjigu i specijalno priznanje za mladog dizajnera.\nTokom Sajma knjiga biće organizovani i 49. Sajam obrazovanja i nastavnih sredstava, kao i Sajam informisanja, komunikacija i marketinga “Medija market”. Cena pojedinačne ulaznice iznosi 250 dinara, a za grupne posete 150 dinara.


subota, 07. nov 2020, 22:50\nTelevizijski šou program "Virtuozi" postoji u Mađarskoj poslednjih šest godina i okuplja, promoviše i motiviše mlade talente klasične muzike. Srbija i Radio televizija Srbije dobili su poziv da se priključe ovom takmičenju koje je prošireno na internacionalni nivo pod nazivom Virtuozi V4 + i okupilo je zemlje Višegradske grupe - Poljsku, Češku, Slovačku, Mađarsku i Srbiju koja ima status specijalnog gosta. Slogan "Virtuoza V4 + je - Sviramo zajedničkim jezikom"\nRadio televizija Srbije, u saradnji sa Odeljenjem za kulturu Ambasade Mađarske "Collegium Hungaricum" Beograd, organizovala je izbor srpskih predstavnika za takmičenje u Budimpešti - raspisan je javni poziv na koji se prijavilo preko 60 mladih talenata iz cele Srbije.\nPo propozicijama pravo učešća imaju instrumentalisti uzrasta do 18 i pevači do 20 godina.\nSelekciona komisija, sastavljena od muzičkih stručnjaka izabrala je 30 najboljih za audiciju koja je održana 6. i 7. avgusta u studiju 8 u Košutnjaku, na kojoj je birano četvoro koji su predstavljali Srbiju na takmičenju u Budimpešti.\nU tri emisije biće predstavljeni mladi talenti Srbije, od kojih je svako poseban i s pravom može da ponese titulu virtuoza.


► Vašington post: Da li je Srbija imala izbornu utakmicu, ili glasanje bez izbora\nFoto : Beta/DRAGAN KARADAREVIC\nIako više nego ubedljiva, izborna pobeda vladajuće Srpske napredne stranke toliko je umrljana pandemijom, manipulacijama i nepravinostima, se mnogi birači pitaju da li su nedavni izbori zaista i bili utakmica, ili samo glasanje bez izbora, piše dnevnik Vašington post (Washington Post).\nU analizi beogradskog politikologa Bobana Stojanovića i vanrednog profesora Univerziteta u Notingemu, Fernanda Kasal Bertoe navodi se da postoji nekoliko razloga zašto su birači u Srbiji na izborima imali tako malo alternativa.\nPodseća se da su u januaru i februaru 2019. održane masovne demonstracije u više od 100 gradova u Srbiji što je dalo krila opoziciji koja je formulisala Sporazum sa narodom, sa dva cilja - fer izbori i uspostavljenje vladavine prava. Nekoliko meseci kasnije osnovan je Savez za Srbiju, a potpisnici sporazuma su zapretili da će bojkotovati izbore ako vlada ne preduzme korake i unapredi demokratski proces.\nPet najvećih opozicionih partija posle toga je najavilo bojkot izbora sa, kako se ocenjuje "glavnim ciljem da se privuče pažnja međunarodnih organizacija poput Evropske unije, u nadi da će one ponovo pokrenuti proces strukturalnih izbornih reformi, slično procesu u Severnoj Makedoniji pre četiri godine".\nVlada je, koristeći pandemiju, kao izgovor, bez učešća parlamenta, u maju promenila izborni zakon, samo dan pre ponovnog poćetka izborne kampanje, tako da su "politički obojene lokalne samouprave, a ne javni notari, bili nadležni da verifikuju minimalni broj potpisa potrebnih za učešće kandidata u izborima", navodi se u analizi.\nVašington post piše i da su tada mnogi birači postali sumnjičavi u pogledu legalnosti lista kandidata, ali da su uprkos zahteva medija da izborna komisija objavi tu infomaciju, samo tri partije su javnost obavestile kako su prikupile potpise i ko ih je verifikovao.\nList piše da su pojedini evropski poslanici već negodovi zbog stanja demokratije i izbornih uslova u Srbiji i da bi "kao rezultat, EU mogla da nađe za potrebno da interveniše, kao i u Svernoj Makedoniji, i pokuša da razreši političku krizu u Srbiji oko legitimiteta izbora i vlade".\nvašington post /


LEX SPECIJALIS O PROJEKTU "BEOGRAD NA VODI": VLADA RS UPUTILA INICIJATIVU DA SE PREDLOG ZAKONA NE RAZMATRA PO HITNOM POSTUPKU\nVlada Srbije zatražila je od predsednice Parlamenta da se Predlog zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta "Beograd na vodi" ne razmatra po hitnom postupku.\nSkupština Srbije razmatraće predloženi zakon na sednici koja je zakazana za 18. mart.\nSkupštinski Odbor za finansije prihvatio je predloženi tekst zakona. Pomoćnica ministra finansija Radmila Jagodić rekla je na sednici Odbora da se usvajanjem tog zakonskog predloga omogućava da se što pre krene u realizaciju projekta "Beograd na vodi", brzom i pravičnom eksproprijacijom zemljišta.\n"Da bi se nešto izgradilo mora se nešto i oduzeti. Ovaj zakon se donosi, jer želimo da se jedan deo zemljišta privede nameni", rekla je ona i dodala da je tim zakonskim predlogom predviđeno i da će korisnik eksproprijacije biti Republika Srbija, što znači da će oduzeto zemljište biti u svojini Srbije.\nJagodić je navela da će građanima kojima bude oduzeto zemljište biti isplaćivana tržišna cena, da vrednost nekretnina procenjuje poreski organ, a da će im biti omogućena i žalba pred Upravnim sudom ukoliko su protiv eksproprijacije.\nPodršku predloženom zakonu najavile su SNS, SPS, SPO, PUPS, dok su demokrate žestoko kritikovale taj projekat.


Studentski domovi pred kolapsom, dug 1,8 miliona KM - Portal 072info\nStudentski domovi pred kolapsom, dug 1,8 miliona KM\nPredsjednik Zajednice studentskih centara Federacije BiH (ZSCFBiH) Emir Kadrić izjavio je danas da ZSC zahtijeva da svi kantoni u Federaciji BiH izmire dugove prema studentskim centrima u FBiH koji u ovom trenutku iznose 1.870.000 KM najkasnije do 16. septembra, jer u suprotnom postoji realna mogućnost da studentski centri neće biti u mogućnosti pružiti usluge studentima.\nTo je jedan od zaključaka današnje sjednice ZSCFBiH na kojoj su usvojeni i drugi zaključci radi spašavanja studentskih centara od finansijskog kolapsa te njihovog mogućeg zatvaranja.\nTakođer Zajednica zahtijeva da Vlada Federacije BiH uputi zahtjev Parlamentu Federacije BiH za hitno donošenje zakona koji reguliše studentski standard, prema principu kako je to urađeno u RS-u. To podrazumijeva da ne traže nikakva dodatna sredstva, već samo da se ona za tu namjenu koncentriraju na jedno mjesto i mjesečno prosljeđuju studentskim centrima da bi oni mogli izvršavati svoje usluge prema studentima.\n– Također zahtijevamo da Vlada FBiH kao vlasnik naloži Nadzornom odboru Elektroprivrede da studentske centre iz FBiH isključi iz sistema obračunavanja zateznih kamata, s obzirom na to da one budu prouzrokovane isključivo kašnjenjem uplata od Vlade FBiH – dodao je Kadrić.\nOcijenio je iznimno važnim da Vlada FBiH poboljša komunikaciju sa studenskim centrima radi boljeg iznalaženja rješenja za aktuelne probleme.\n– Također zahtijevamo da se poboljša koordinacija kantonalnih ministara s federalnim ministrom obrazovanja i nauke Damirom Mašićem te da zajedno preuzmu brigu u vezi sa studentskim centrima – naglasio je Kadrić.\nNajavio je da će svi zaključci sutra biti upućeni na adrese nadležnih institucija te da u suprotnom studentski domovi neće moći pružiti usluge studentima.\nPrethodni članakSVI NA RUKOMET: U petak novi ”rukometni rat” Čelik – Bosna\nSljedeći članakU KS-u počela upotreba elektronskih zdravstvenih kartica


Srbija će unaprediti železnički depo za održavanje, zajmom EBRD-a\nEkološke koristi od prelaska sa drumskog na železnički saobraćaj\nEvropska banka za obnovu i razvoj će obezbediti zajam u ukupnom iznosu od 47 miliona evra železničkom operateru Srbije za prevoz putnika Srbija Voz a.d, kako bi finansirala proširenje kapaciteta i unapređenje železničkog depoa za održavanje u Zemunu.\nPrva faza projekta obuhvata zajam od 30 miliona evra, i potpisana je danas u Beogradu od strane Ministra Finansija, Dušana Vujovića i Jugoslava Jovića, v.d. generalnog direktora Srbija Voz a.d. u ime Republike Srbije kao i od strane Sue Barrett, direktorke transport tima EBRD i Daniel Berga, direktora EBRD kancelarije za Srbiju.\nOvo unapređenje će omogućiti kompaniji veći kapacitet održavanja u okviru modernizacije železničkog sistema Srbije. Depo u Zemunu će postati glavna lokacija za održavanje železničkog voznog parka, a takođe i jedini odgovarajući depo za nedavno nabavljene elektro-motorne garniture koje je finansirala EBRD.\nPored poboljšanog servisiranja, projekat će imati i domino efekat na kvalitet putničkih usluga, korisni vek trajanja voznog parka i porast železničkog prevoza putnika. Ovaj prelazak sa drumskog na železnički transport, kao i smanjena emisija CO₂ koja prati ovu promenu, je samo jedna od ekoloških koristi, budući da je u planu integrisanje energetski efikasnih tehnologija u ovaj projekat. Akcioni plan za dalje unapređenje korporativnog upravljanja će takođe biti usvojen i sproveden.\n“Moderna i efikasna postrojenja za održavanje voznog parka su od suštinske važnosti za održivo poslovanje kompanije”, naglasila je Sue Barrett, direktor sektora za transport u EBRD. “Verujemo da će projekat promovisati modalni prelaz sa drumskog na železnički transport, a time će se podržati i razvoj zelene ekonomije u Srbiji.”\nDirektor EBRD u Srbiji, Daniel Berg je dodao: “Radujemo se saradnji sa kompanijom na daljem unapredjenju korporativnog upravljanja, koje predstavlja deo našeg angažovanja u oblasti javnih politika u Srbiji.”\n“Ovaj projekat će omogućiti dugotrajnu dostupnost i pouzdanost našeg voznog parka, novih, modernih vozova a naročito novih elektro-motornih garnitura nabavljenih pomoću EBRD zajma. Želimo da izrazimo našu zahvalnost Vladi Republike Srbije, Ministarstvu gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture kao i EBRD-u na njihovoj podršci razvoju i promociji železničkog saobraćaja u Srbiji“, rekao je Jugoslav Jović, v.d. generalni direktor Srbija Voz a.d.\nEvropska banka za obnovu i razvoj je vodeća međunarodna institucija po investicijama u Srbiji. Do danas je uloženo više od 4.5 milijardi evra u preko 200 projekata širom Srbije.


hrana Archives - Stranica 19 od 20 - AgroSmart\nNajnovije iz oznake hrana\nhrana madjarska organska\nčetvrtak, 12. aprila 2018.\nhrana pića zdravstvo poskupeli\nHrana, pića i zdravstvo najviše poskupeli\nCene proizvoda i usluga u martu 2018. bile su u proseku za 0,1 odsto više, u odnosu na februar , a u poređenju sa istim mesecom prethodne godine, povećane su 1,4 odsto.\nčetvrtak, 22. februara 2018.\nhrana mora proteini\nProteini iz mora kao hrana za životinje\nMeso dagnji, morskih zvezda i algi se već koristi u obrocima za svinje i živinu.\nčetvrtak, 16. novembra 2017.\nhidroponija hrana organska\nHidroponija (ni)je organska proizvodnja\nU Americi je dozvoljeno da se na hranu koja je proizvedena na hranljivim supstratima, stavi organska oznaka dok Evropa to zabranjuje.\nponedeljak, 18. septembra 2017.\nhrana klimatske promene poljoprivrede\nSvaki deseti čovek nema šta da jede a baci se 1,3 milijarda tona hrane\nUjedinjene nacije: Čak 38 miliona gladnih više nego prošle godine. Bez hrane 815 miliona ljudi\nnedelja, 23. aprila 2017.\nhrana ovce paša\nPaša najbolja hrana za ovce\nZelena hrana sa kvalitetnih pašnjaka je jeftina, a istovremeno bogata vitaminima, mineralima i proteinima. Izbegavati vlažne i kisele pašnjake zbog prisustva parazita.


Šojgu: Jugoslavija je bila laboratorija za raspad država - Sputnjik Srbija\n10:05 16 Decembar 2019\n17:25 16.04.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\n„Možemo da nastavimo da živimo u uslovima konfrontacije i diktata sile, ali mi nudimo put multilateralne saradnje na principu ravnopravne i nedeljive bezbednosti“, izjavio je danas ministar odbrane Ruske Federacije Sergej Šojgu na Četvrtoj konferenciji za međunarodnu bezbednost u Moskvi.\n„Možemo da nastavimo da živimo u uslovima konfrontacije i diktata sile, ali mi nudimo put multilateralne saradnje na principu ravnopravne i nedeljive bezbednosti“, rekao je Šojgu.\nPrema njegovim rečima, konstrukcija stabilnosti, formirana posle Drugog svetskog rata „nakrivila se“ zato što oni koji smatraju sebe pobednicima u hladnom ratu „pokušavaju da nametnu svoju volju drugima i mešaju se u unutrašnje stvari suverenih država“. Rezultat ovakve politike su revolucije u boji, između ostalog i ona u Ukrajini, smatra Šojgu.\n© Foto : sajt MO republike Srbije\nGašić: Srbija čini sve za mir u Ukrajini\nVojno nametanje evropskog izbora od strane Kijeva već je odnelo više od 6.000 života. Koliko je još potrebno žrtava da bi se Ukrajinci na jugoistoku naterali da se osećaju Evropljanima?\nMinistar je istakao da oni koji optužuju Rusiju za brisanje evropskih granica pamte kratkoročno, jer uloga mirotvorca koju su sebi pripisali ne dozvoljava da se setimo nekih epizoda iz najnovije istorije.\n„Ne dozvoljava da se setimo varvarskih bombardovanja i planskog cepanja Jugoslavije. Ova zemlja je za Zapad postala laboratorija za razradu sredstava i metoda komadanja suverene države. Zatim, bez ikakvih narodnih referenduma i uz kršenje međunarodnog prava, bilo je organizovano istupanje Kosova iz sastava Srbije“, rekao je Šojgu i dodao:\n„Moraćemo da preuzmemo odgovornost za uspostavljanje saradnje u svetu, ili ćemo snositi odgovornost za novi svetski konflikt“.\nMinistar inostranih poslova RF Sergej Lavrov citirao je reči američkog predsednika Ruzvelta, izrečene 1945. godine. Moguće da bi podsetio da je takav princip nekada bio blizak Vašingtonu.\nSada, kaže Lavrov, „svedoci smo pokušaja da se stvore linije podele u Evropi“, kao i približavanja Alijanse granicama RF, što se iz nekog razloga poredstavlja kao „približavanje Rusije kapiji NATO-a“.\nMinistar Bratislav Gašić učestvovao je danas na Četvrtoj konferenciji za međunarodnu bezbednost u Moskvi gde se sreo sa ruskim kolegom Sergejom Šojguom.\nUkrajinska kriza koja je postala posledica ozbiljnih problema u evropskoj bezbednosti, ne može biti razrešena vojnim putem, napomenuo je on.\nLavrov je rekao da ne postoji razumna alternativa političkom regulisanju unutarukrajinske krize na osnovu potpunog i bezuslovnog ispunjenja minskih dogovora.\n„Treba postići početak realnog, a ne dekorativnog političkog procesa sprovođenja ustavne reforme, uz poštovanje interesa svih građana Ukrajine. Poseban značaj za jedinstvo Ukrajine ima realizacija obaveza na sprovođenju amnestije i odustajanje od pokušaja prekrajanja minskih dogovora od strane Kijeva. Bliski istok, sever Afrike — sve to su realne pretnje kojima se treba baviti, ne gubeći vreme na izmišljene pretnje i ne koristeći dvostruke standarde“, ubeđen je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\nOn je napomenuo da ne može da se ne postavi pitanje situacije u kojoj SAD u Jemenu direktno podstiču operaciju koalicije za povratak na vlast odbeglog predsednika, dok je u Ukrajini Vašington podržao i umnogome pomogao da se organizuje antiustavni državni udar.\nProblemi „ravnopravnosti u pitanjima bezbednosti“ u savremenom svetu ne brinu samo Rusiju. Zato se za kompleksnu saradnju založio i ministar odbrane Kine Čang Vanćiuen. Zabrinutost zbog situacije u Ukrajini, kao i jačanja NATO snaga u Evropi izrazio je beloruski ministar odbrane Andrej Ravkov.\nNa forumu koji tradicionalno organizuje Ministarstvo odbrane RF, učestvuju predstavnici ministarstava odbrane i stručnjaci iz više od 70 država, između ostalog Belorusije, Kine, Irana i Srbije.\nkonferencija, bezbednost, Sergej Šojgu, Rusija, Moskva


Izvor: RTS, 19.Jan.2021, 17:21\nDvogodišnji Valjevac Mihailo Cvetojević ima tešku neuromišićnu bolest, spinalnu mišićnu atrofiju tipa 2. Od pre osam meseci prima adekvatnu terapiju koja već daje rezultate, ali porodici sa prosečnim primanjima neophodna je novčana pomoć za fizikalnu terapiju, ortopedska pomagala i banjske tretmane.\nMihailo Cvetojević iz Valjeva, kada je imao šest meseci, dobio je dijagnozu: hipotonija, slabost mišića. Posle genetskih analiza u maju prošle >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << godine ustanovljeno je da boluje od spinalne mišićne atrofije. Od tada svaka četiri meseca prima "spinrazu", lek koji obezbeđuje država, a uz to je neophodna svakodnevna fizikalna terapija.\n"Za njega je važno da se ne zamara zato što su njegovi fizički resursi snage ipak limitirani. Međutim, to ga ne sprečava da uz pomoć svog fizioterapeuta Lazara Maksića napreduje. Sada je već u stanju da uradi neke stvari koje ranije nije mogao. Pre svega, početak samog puzanja, stajanje bez potpore fizioterapeuta u donjem delu ekstremiteta oslonjen na svoje ruke, tako da mu mnogo znači", ističe Veljko Cvetojević, Mihailov tata.\n"Pored svih tih pomagala, neophodno je banjsko lečenje. Hidroterapija bi mu isto jako koristila, ali nema nekog efekta ako tamo ostanete sedam ili deset dana, neophodno je da budete 20 dana, tri nedelje tamo s njim. Postoje razni centri isto za vežbanje sa decom, na primer u dva-tri termina po pola sata, po sat vremena, koji daju mnogo bolje efekte nego kad vi vežbate s njim samo jednom dnevno, a koji nisu u Valjevu. Morali bismo da odemo, da nađemo privatan smeštaj, sve to iziskuje određena sredstva", poručuje Višnja Stojanović, Mihailova mama.


Mićanović s predstavnicima sportskih saveza TK o nacrtu zakona o sportu - Bolja Tuzla\nMićanović s predstavnicima sportskih saveza TK o nacrtu zakona o sportu\nMinistar za kulturu, sport i mlade u Vladi Tuzlanskog kantona Srđan Mićanović danas je s predstavnicima sportskih saveza s područja ovog kantona održao informativni sastanak s ciljem upoznavanja o njihovom dosadašnjem radu, tekućim programima i budućim planovima.\nU uvodnom obraćanju Mićanović je predstavio ciljeve novog Ministarstva za kulturu, sport i mlade, kao i planirane aktivnosti u narednom periodu koje će za cilj imati promociju i razvoj sporta na području Tuzlanskog kantona, saopćeno je iz Vlade TK.\nPrisutnim učesnicima sastanka posebna pažnja je skrenuta na činjenicu da je u toku javna rasprava o nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu te naglašena potreba da se svi učesnici sastanka aktivno uključe u javnu raspravu, te da dostave prijedloge, primjedbe, sugestije i mišljenja na navedeni nacrt zakona, kako bi se doprinijelo kreiranju što kvalitetnijeg prijedloga zakona o sportu Tuzlanskog kantona.\nTokom sastanka predstavnici sportskih saveza s područja Tuzlanskog kantona imali su priliku i prezentirati rad svojih saveza, tekuće probleme s kojima se susreću u svom radu ali i predložiti načine njihovog prevazilaženja. Bila je ovo prilika i da se utvrde smjernice dalje saradnje resornog Ministarstva, sportskih saveza ali i svih drugih relevantnih aktera koji djeluju u oblasti sporta na području Tuzlanskog kantona.\nMinistar Mićanović je na kraju istaknuo da će se fokus aktivnosti Ministarstva u 2018. godini staviti na podršku radu sportskih saveza i sportskih klubova, ostvarivanju saradnje na zajedničkim projektima s relevantnim akterima u oblasti, izradi Strategije razvoja sporta Tuzlanskog kantona te promovisanju sporta kao vrijednost od općeg interesa za Tuzlanski kanton, navodi se u saopćenju.


Juniori igraju za Evropsko zlato! - SportJunior\n5. avgusta 2018. Anđela Stošić\tkošarka\nJuniorska košarkaška reprezentacija Srbije igraće u meču za zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu protiv domaćina šampionata, selekcije Letonije. U polufinalu, naša reprezentacija bila je bolja od vršnjaka iz Francuske rezultatom 78:67 (20:14, 25:18, 17:13, 16:22).\nDobar start polufinala zabeležili su naši košarkaši i brzo poveli sa 9:2. Dominantni su srpski igrači bili u skoku, pa je nakon deset minuta igre, prednost bila šest poena. Koševima Pecarskog, Srbija je stekla dvocifreno vođstvo, a ubrzo je usledio i odgovor Francuza. Ipak, u finišu prvog poluvremena, srpski juniori su došli do “+13”, 45:32. I u nastavku je srpski tim bio efikasan u napadu, pa je poenima Paunovića i Pecarskog stekao 19 poena prednosti. Pokušali su Francuzi da smanje zaostatak, ali su igrači selektora Bućana čvrstom odbranom sačuvali prednost. U poslednjoj deonici, košarkaši Francuske su iskoristili promene u našem sastavu i poenima sa distance smanjili zaostatak.\n← Košarkaši u polufinalu Evropskog prvenstva!\nSrpski košarkaši najbolji u Evropi! →\nEdukacija mladih košarkaša u Beogradu\nKošarkaši bolji od Novog Zelanda


DAN: U toku konsultacije Đukanovića i Vlade u vezi sa ambasadorima – Portal Luca\nDAN: U toku konsultacije Đukanovića i Vlade u vezi sa ambasadorima\nDodjela akreditiva predsjednika Crne Gore posljednji je čin pri imenovanju ambasadora, a prethode mu konsultacije Vlade i predsjednika radi postizanja saglasnosti o prijedlogu, saopšteno je portalu Dana u kancelarija predsjednika Crne Gore.\nU toku su konsultacije predsjednika Crne Gore i Vlade o novim ambasadorima Crne Gore, najavljeno je portalu Dana u kabinetu Mila Đukanovića.\nNakon što se u medijima pojavila informacija da je Đukanović odbio potpisati akreditive za neke kandidate za ambasadore iz kabineta Mila Đukanovića, odgovarajući na pitanje da li je to tačno, ističu da se predsjednik neće izjašnjavati pojedinačno ni o jednom konkretnom imenu.\n– Davanje akreditivnih pisama predsjedniku Crne Gore posljednji je čin imenovanja ambasadora. Njemu prethode konsultacije između Vlade i predsjednika radi postizanja sporazuma o prijedlogu, službenog predlaganja i usvajanja prijedloga Vlade te traženja i dobijanja sporazuma od zemlje prijema te dobijanja mišljenja nadležnog parlamentarnog odbora.\nTrenutno je u toku postupak konsultacija, tako da postupak još nije dostigao fazu koja bi uključivala potpisivanje akreditivnog pisma za bilo kojeg novog ambasadora. Predsjednik ne izlazi u javnost s pojedinačnim imenima i neće komentarisati nijedno određeno ime – saopšteno je iz Đukanovićevog kabineta.\nInače, iz kabineta predsjednika Crne Gore nedavno je saopšteno da je ustavna nadležnost predsjednika izdavanje uredbe o imenovanju i opozivu ambasadora, koja nije ni formalna ni protokolarna, već suštinska i meritorna.\nTurizamprije 52 minuta\nSvijetprije 56 minuta\nDIREKTORICA OŠ „NJEGOŠ“ SE IZVINILA ZBOG OBJAVA VJERSKOG SADRŽAJA: „Uvjeravam sve svoje Cetinjane i Cetinjanke da u postupku škole nije postojala nikakava loša namjera“\nVUČIĆ OPET O CRNOJ GORI: Sve to što su uradili, okrenuto je protiv vitalnih interesa Srbije


Predsednici odeljenja | Ecole Française de Belgrade\nUloga učenika razrednih delegata u srednjoj školi\nSvaki razred bira 2 redovna delegata i 2 zamenika za tekuću školsku godinu.\nNjihovo zaduženje je da zastupaju učenike svog razreda u svim okolnostima i da predstavljaju njihove portparole pred profesorima, školskom upravom i nastavnim osobljem, i to na sednicama razrednog odbora kojima prisustvuju.\nprikupljaju mišljenja i predloge ostalih učenika,\niznose ih pred ostalim učesnicima na sednicama razrednog odbora,\nprenose svojim drugovima informacije koje su čuli na sednicama razrednog odbora, uz poštovanje poverljivosti podataka iznetih na sednicama.\nU sklopu obuke razrednih delegata u koledžu i gimnaziji, francuska škola u Beogradu organizuje dan obuke učenika delegata prvog nivoa srednjoškolskog obrazovanja od 6. razreda osnovne do 2. razreda srednje škole, što će delegatima omogućiti da se bolje upoznaju sa načinom rada naše ustanove i da bolje razumeju značaj i ulogu delegata, posebno na sednicama razrednih odbora.\nOd 2015. godine, pomenuti dan obuke organizuje se tokom oktobra u prostorijama Francuskog kulturnog instituta u Beogradu.


Ko će ministru finansija staviti bukagije\nMali otima najveće projekte i pare\nJoš nismo zaboravili aferu o 24 stana koje Siniša Mali nije/jeste imao u Bugarskoj. On tvrdi da je bio samo direktor firme vlasnika stanova, ali ga dokumenta demantuju. I sada će tvrditi da nema nikakve veze ni sa Palatom "Beograđanka", a ni sa zgradom na Zelenom vencu iako postoje svedoci koji su ga videli kako rukovodi radovima, odnosno daje sugestije kako treba raditi. Da li je to u sklopu redovnih aktivnosti ministra finansija, ili se radi o privatnom projektu koji je koštao preko 20 miliona evra, mada se ne zna iz kojih izvora je novac isplaćen. Poznajući Vučića i njegovo najbliže okruženje najveći deo pomenute sume je stigao iz budžeta i to opštinskog, gradskog i republičkog. I kada budu pobegli iz zemlje, ili odsluživali zasluženu zatvorsku kaznu, muljatori kao što je Mali, moći će da naplaćuju milione od iznajmljivanja nekretnina koje se vode na fantomske of-šor kompanije.\nVeć se odavno zna da je projekat „Beograd na vodi" (skraćeno BGH2O) u finansijskim problemima. Sve se više potvrđuje naša tvrdnja od pre nekoliko godina da je finansiranje izgradnje bilo zamišljeno od para dobijenih od prodaje oružja Arapima. Šema je bila veoma jednostavna: mi pošaljemo oružje koje Arapi (u najvećem delu Ujedinjeni Arapski Emirati) plate posredniku, a on novac prebaci na račune „stranih investitora" BGH2O. Namenska se od bankrota spasavala donacijama i kreditima Srpske banke, koja je u 100 procentnom vlasništvu Republike Srbije, a onda je iz budžeta stizao novac kao podrška banci.\nJedan od retkih pravih stranih investitora bio je italijanski „Pizzarotti", odnosno njegova švajcarska ćerka koja je zajedno sa domaćim „Millennium teamom" gradio kulu u BGH2O. Posle članaka u Magaznu Tabloid o finansijskim mućkama na tom gradilištu došla je vanredna kontrola iz „Pizzarottia" koja je, očekivano, utvrdila kako su finansije u redu. Bolje rečeno, papiri su se slagali, ali finansije nisu bile u redu. Čim su ovi kontrolori otišli jedan od direktora ovdašnjeg „Pizzarottia" je ispraznio sef i sa parama i delom dokumentacije pobegao u nepoznatom pravcu.\nPosle toga je usledila nova unutrašnja kontrola kojoj su se ovog puta priključili i domaći istražni organi koja je utvrdila da je projekat faktički bankrotirao. „U Beogradu na vodi nema više para", kaže nam jedan od upućenih i dodaje kako neku zaradu imaju samo izvođači, uglavnom je to „Millennium", neke mrvice dobiju i podizvođači, a za radnike ako nešto preostane. U svakom slučaju na gradilištu već mesecima vlada parola „Beži kako znaš i umeš".\n„Millennium" se dugo vremena dokazivao kao izuzetno vešt finansijski žongler koji je uspevao ne samo da finansira izgradnju, već i da istovremeno nalazi dovoljno para za sve veće apetite Vučićeve i Dačićeve kamarile. Novac je pristizao kako od „stranih investitora" tako isto, ako ne i više i od javnih radova koje je preduzeće izvodilo po astronomskim cenama. Posle serije članaka kod nas, ali i u drugim medijima, preduzeće je izašlo na loš glas i gde se ono pojavljivalo odmah se znalo da su u pitanju koruptivni poslovi i pljačka budžeta. Posle izvesnog vremena poslovanje „Millenniuma" je postalo skoro nemoguće. Morao je da se nađe dostojan naslednik.\nJedan od pretendenata i to veoma ozbiljnih na ovo mesto je „Monking" doo iz Beograda u vlasništvu Marka Ostojića koji je izvan krugova preduzimača i građevinaca potpuno nepoznat. Na koji način je on došao u kontakt sa najmoćnijim ljudima u ovoj državi, za sada nam nije poznato. U svakom slučaju ovo preduzeće registrovano u Grahovskoj ulici 27 na beogradskom Vračaru ima više od deset veoma interesantnih i unosnih projekata u Beogradu iza kojih stoje državni moćnici. Jedan od njih je i renoviranje Palate „Beograđanka".\nOva zgrada, jedan od simbola Beograda prodata je početkom septembra 2020. Na nameštenom tenderu firmi „MPP New project " doo iz Beograda, iza koje stoji svima dobro poznato preduzeće „Marera properties" doo za koje se odavno zna da je u vlasništvu nekog od veoma uticajnih političara. Sama činjenica da je 20.000 kvadratnih metara na ultra-atraktivnoj beogradskoj lokaciji prodato za samo 16,5 miliona evra, odnosno za manje od hiljadu evra po kvadratu jasno ukazuje na to da iza ove akvizicije stoji neko veoma uticajan. Ovome treba dodati i činjenicu da je kupac istovremeno bio i jedini koji se javio na oglas za ovu više nego atraktivnu zgradu. Ostali su znali da je pobednik konkursa već poznat, pa nisu hteli da troše svoje vreme i pare.\nVlasnik „Marere" je firma „Marera Real Estate" sa Kipra, što je više nego siguran znak da iza nje stoji neki domaći moćnik.\nOdmah posle uspešne akvizicije pristupilo se sređivanju enterijera gornjih 10 spratova, odnosno oko 10.000 kvadratnih metara. Naš izvor iz „Monkinga", koji je izvođač radova kaže kako je u početku sve bilo uobičajeno za jedno gradilište. Radove su svakodnevno obilazili ljudi iz MPP-a, investitora, između ostalih i direktorka Milana Srećkov koja je i direktor svih firmi i firmica iz „Marerinog" jata. A onda, kaže naš sagovornik radove je počeo da obilazi i ministar Siniša Mali.\n"U prvi mah smo pomislili da dolazi kako bi se slikao za medije hvaleći stranog investitora", kaže naš izvor iz „"Monkinga", „Ali, ne samo da nije bilo nikoga iz medija, već je i većina radnika sklonjena sa gradilišta, a nama koji smo po potrebi posla ostali rečeno je da ne koristimo mobilne. Očigledno su se plašili da neko ne snimi ministra Malog. On je na gradilište dolazio više puta, moguće i kada ja nisam bio tamo, i nije samo razgledao radove već je davao i sugestije kako i šta treba da se uradi."\nPo ovome je ministar Siniša Mali, koji se već oprobao u nekretninama, očigledno ili vlasnik, ili značajni suvlasnik poslednjih deset spratova „Beograđanke". Za potrebe budućih korisnika ugrađeni su i novi liftovi, mnogo brži i udobniji od starih.\n„Radiće se kasnije i preostalih deset spratova", tvrdi naš izvor. „Već sada postoje zakupci nekih prostorija koje se još renoviraju, koji će plaćati 30 evra po kvadratnom metru kada se budu uselili".\nSvaki sprat ima 900 kvadrata korisne površine, što znači da će ministar Mali i njegova ekipa uzimati 27.000 evra mesečno po spratu, a za 20 spratova to će biti 540.000 evra mesečno, odnosno 6,5 miliona godišnje, tako da će kupovnu sumu povratiti za tri godine. Renta koja može samo da se sanja na tržištu nekretnina.\n„Monking" je dosta angažovan na sređivanju javnih površina i zgrada, ali te poslove, uglavnom plaća budžet. Najviše radi u Zemunu, a imao je i jedan mali posao na sređivanju enterijera Starog dvora. Izgleda da se ponavlja šema koju je razradio „Millennium" da se privatni poslovi najvećim delom finansiraju kroz naduvane cene javnih radova.\nPostoji, međutim, još jedan privatni projekat na kome će Ostojićeva firma uskoro biti angažovana, a iza koga takođe stoji Siniša Mali. Radi se o adaptaciji i dogradnji neke zgrade na Zelenom vencu, naš sagovornik nije siguran o kojoj je zgradi reč. Moguće da je u pitanju zgrada na uglu Carice Milice i Brankove koja već godinama stoji prazna, bez fasade i za koju je predloženo da se iz bezbednosnih razloga sruši.\n„Znam sigurno da je ministar Mali u to upetljan. Čuo sam delove njegovog i Ostojićevog razgovora," kaže naš sagovornik iz "Monkinga".\nOvo preduzeće ni na jednom mestu, čak ni na svojoj zvaničnoj internet prezentaciji ne spominje saradnju sa "Marerom" i radove na "Beograđanci". Izgleda da se pokušava da se sve drži što dalje od očiju javnosti, a da se „Monking" predstavlja kao mala firma koja uspeva da renovira fasade i izgradi neko dečije igralište i ništa više od toga. Vučićevi puleni su izvukli pouku iz saradnje sa "Millenniumom" koji se svuda hvalio poslovima koje obavlja, bilo to visoka ili niska gradnja i tako medijima skrenuo pažnju i na sebe i na korupciju i pranje para. U svakom slučaju, mi sada znamo za njih i nastavićemo da pratimo njihovo delovanje.\nSve po hladu da ih ne poznadu\n"Monking" doo se na svaki način trudi da na sebe ne skreće pažnju javnosti. U svom finansijskom izveštaju za 2020. (za prošlu godinu još nije ništa objavljeno na sajtu Agencije za privredne registre naveo je da ima samo osam zaposlenih radnika. S obzirom da posluje preko podizvođača veći broj zaposlenih mu nije ni potreban.\n"Marera properties" doo se ne krije i rado ističe da je jedan od najvećih igrača na tržištu nekretninama u glavnom gradu. Sve firme koje od nje potiču i u svom imenu, uglavnom, sadrže reč "Marera" prijavljene su na adresi Bulevar vojvode Bojovića 6-8 na beogradskoj opštini Stari Grad.


Puštena u rad mala hidroelektrana “Jeleč” | Banja Luka 24 sata\nHome Biznis Puštena u rad mala hidroelektrana “Jeleč”\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić pustio je danas u rad u Jeleču kod Foče malu hidroelektranu instalisane snage 4,8 megavata, u čiju izgradnju je koncesionar, slovenačka kompanija “Petrol” uložila 6.250.000 eura.\nNa svečanosti je istaknuto da će dvije turbine male hidroelektrane “Jeleč” godišnje proizvoditi od 14 do 18 gigavat-časova električne energije, što je dovoljno da se obezbijedi snabdijevanje strujom 4.000 domaćinstava.\nĐokić je naveo da se puštanjem u rad ove elektrane poboljšavaju energetiski bilansi Republike Srpske.\n“U posljednje tri godine pustili smo u rad dvadesetak malih hidroelektrana, a trenutno se gradi 14 hidroelektrana sličnog kapaciteta. Istovremeno, vršimo pripreme za početak gradnje velikih energetskih projekata, kao što je Hidroelektrana `Buk Bijela` na Drini i nadam se da ćemo uskoro biti u situaciji da raspišemo javni poziv za izbor partnera za njenu gradnju”, rekao je Đokić, prenosi agencija Srna.\nNačelnik opštine Foča Radisav Mašić rekao je da je ovo četvrta hidrocentrala izgrađena u posljednje četiri godine na području ove opštine te istakao da od nje očekuje korist za mještane i cijelu lokalnu zajednicu.


Vlada FBiH u stalnom zasjedanju: Razgovor s predstavnicima braniteljskih udruženja\nNa današnjoj sjednici Vlade Federacije BiH, koja je u stalnom zasjedanju, federalni premijer Nermin Nikšić informirao je ministre da su izmjene Izbornog zakona BiH, čijim usvajanjem bi bilo moguće raspisivanje prijevremenih izbora, upućene u parlamentarnu procedure, kao što je Vlada Federacije svojim zaključkom jučer tražila.\nU današnjem radu Vlade učestvovali su i predstavnici Koordinacije braniteljskih i braniteljsko-invalidskih udruženja koja su zastupali predsjednik Saveza ratnih vojnih invalida Federacije BiH Ale Hošić, predsjednik Organizacije dobitnika najviših ratnih priznanja FBiH Šerif Patković i predsjednik Saveza demobilisanih boraca FBiH Omer Helda.\nUkazujući na to da potpuno razumiju zahtjeve obespravljenih radnika, predstavnici boračke populacije osudili su svako nasilje i napad na institucije vlasti. Istaknuto je da smjena Vlade nije rješenje, već hitne mjere kojima bi se zaustavila eskalacija rušenja insitucija sistema. Oni su pozvali članove Federalne vlade na jedinstvo, te od Vlade zatražili da ne dozvoli da dođe do bezvlašća.\nI sami u teškoj materijalnoj situaciji, pripadnici braniteljskih udruženja jasno su na stanovištu da anarhija nije način za rješavanje velikih socijalnih problema.\nS tim u vezi, na sjednici Vlade FBiH predstavnici braniteljskih udruženja su obaviješteni da bi danas trebala biti sakupljena sredstva za ratne invalidnine, te da bi one trebale biti isplaćene tokom sutrašnjeg dana. Oni su upoznati da je u procesu donošenje cijelog niza mjera koje imaju za cilj poboljšanje socijalnog položaja najugroženijih kategorija stanovništva.\nPredstavnici Koordinacije potpuno podržavaju Vladu Federacije BiH da u Parlament FBiH ponovo uputi set antikoruptivnih zakona, kako bi se stvorili zakonski uslovi da se tom problemu stane ukraj.\nPremijer FBiH ponovio je stav da će Vlada u sadašnjem mandatu nastaviti raditi dok neka nova, u skladu sa ustavom i zakonima ne dobije većinu u Parlamentu FBiH. Vlada neće dopustiti paralizu funkcionisanja institucija sistema i života u Federaciji. Od toga, uz ostalo, zavise isplate budžetskih transfera, među kojima su i braniteljsko-invalidske naknade.\nNa početku današnje sjednice, članovi Vlade FBiH upoznati su s jučerašnjim razgovorima s predstavnicima demonstranata okupljenih pred zgradom Vlade u Sarajevu.


Foto: Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH | Košarac: Propusti se dešavaju jer se ne poštuje mehanizam koordinacije\nSrna 16.07.2020 12:10\nSARAJEVO - Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac ističe da je rješavanje pitanja Trgovske gore gorući problem i da je primarna obaveza zaštita zdravlja stanovništva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH (FBiH).\n"Procjene su da na tom lokalitetu u 13 opština Republike Srpske i FBiH živi 250.000 stanovnika. Sa tog aspekta, svi u BiH trebaju imati visok stepen mobilnosti u zaštiti životne sredine i zdravlja ljudi", navodi on.\n"Imam informacije da su Hrvatski sabor i Vlada Hrvatske donijeli adekvatne odluke kada je riječ o zaštiti njihovih interesa i nastavku aktivnosti na izgradnji odlagališta na Trgovskoj gori", kaže Košarac.\nKošarac upozorava da "vrijeme nije saveznik", te da "validne procjene govore da hrvatska strana želi da investira skoro deset miliona evra u ovaj projekat i da bi na Trgovskoj gori trebalo da se odloži oko 3.000 metara kubnih otpada".\n"Naš primarni cilj je da onemogućimo izgradnju takvog odlagališta, zaštitimo zdravlje naših ljudi i prirodne ljepote rijeke Une", naglašava Košarac.\n"Donijeli smo zaključak da uputimo pismo predsjedavajućem Savjeta ministara Zoranu Tegeltiji, koji želi da riješi problem na adekvatan način u koordinaciji entitetskih tijela i tijela na zajedničkom nivou", navodi Košarac i napominje da su odlučili da pozovu i Turkovićevu kako bi vidjeli gdje je problem.\n"Nadležne institucije na nivou BiH često uzurpiraju neka prava, a da pri tome nemaju kapaciteta da ih ostvare. Nemoguće je takva pitanja rješavati bez potpune koordinacije sa lokalnim i entitetskim nivoom", objašnjava on.\nKošarac ne želi da ovaj problem politizuje, ali napominje da je "simptomatično da se u Kantonu 10, gdje žive Srbi, u Drvaru pokušava instalirati kompanija koja će raditi sa otpadom".\n"Činjenica je da u dolini rijeke Une, gdje živi srpsko stanovništvo, Hrvatska ima namjeru da napravi odlagalište radioaktivnog otpada. Takve tendencije nisu dobronamjerne, ali, zaista, ne želim ovo pitanje da posmatram iz tog ugla", kaže on.\nKada je riječ o uticaju epidemije virusa korona na izvoz iz BiH, Košarac napominje da su "adekvatne politike entitetskih vlasti i Savjeta ministara vodile računa da ne dođe do spoljnotrgovinskog deficita i zastoja u spoljnotrgovinskom poslovanju".\n"Ambasadoru Johanu Satleru /šefu delegacije EU u BiH/ jasno sam rekao da želim da afirmišem model - `jedan plus jedan plus jedan` i nikakvo drugo kretanje i ulogu ovo ministarstvo ne može imati, niti može biti neki centralni organ koji je nadređen entitetskim ministarstvima i vladama", objašnjava Košarac za Srnu.\n"Treba napomenuti da BiH u ovoj godini predsjedava Cefti i da na tom polju imamo vrlo značajne aktivnosti", navodi Košarac i napominje da se intenzivno razgovara sa Kinom kada je riječ o izvozu crvenog mesa i da se preko ruskog ambasadora u BiH vode razgovori o ponovnoj posjeti ruskog Inspektorata kako bi se omogućio izvoz mlijeka, mliječnih proizvoda i mesa u Rusiju.\n"Mobilisali smo sva entitetska ministarstva i Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da taj posao unaprijedimo. Podnijeli smo zahtjev za povećanje odobrene kvote na 5.000 tona u ovoj godini. Obavili smo nekoliko razgovora sa turskim predstavnicima i obećano nam je da će polovinom avgusta biti ponovo nastavljena ta vrsta aktivnosti", precizira Košarac.\n"Mislim da su prerađivački kapaciteti u ovom poslu u FBiH bili privilegovani", ističe Košarac.\nKošarac je u vezi s tim razgovarao sa predstavnicima firme "Tareks", turske kompanije koja izvozi meso iz BiH, kako bi se taj proces vodio transparentno.\n"Informisan sam da postoji mogućnost da će se produžiti radno vrijeme fitosanitarnih inspektora i omogućiti da rade i subotom kako naši proizvođači voća i povrća koji izvoze u zemlje EU ne bi imali problema", navodi Košarac i ukazuje na mogućnost otvaranja novih graničnih prelaza.\n"Biće to naš dokument koji će kao dugoročna mjera omogućiti da vršimo određene inspekcijske nadzore i kontrole u skladu i sa evropskim standardima, ali prije svega da zaštitimo domaću proizvodnju i izvršimo kontrolu onoga što se uvozi u BiH kako bi zaštitili zdravlje svakog čovjeka", kaže Košarac u intervjuu Srni.\nStaša Košarac Trgovska gora Otpad


- Ja sam još od prošlog četvrtka i petka predlagao da se ide u Novi Pazar ali, šta da se radi, ne može sve da spadne na dva čoveka - rekao je Vučić za TV Pink, uz ocenu da situacija nije tragična, kao i da "nas čeka mnogo teža situacija na jesen".\nKaže i da nije video dovoljnu angažovanost kod dela ljudi, ne samo prethodnih dana već i ranije, pošto ne reaguju kada je situacija teška, dok stižu da se pojave na svakom mestu kada treba da prikupe laki politički poeni.\nDodao je i da je zato morao da pomogne premijerki Srbije Ani Brnabić oko Novog Pazara, pošto je video da drugi baš i neće da potrče da to urade.\n- Premijerka se dobro snašla, ona se bori i to poštujem više od svega. Ne postoji čovek koji u politici ne greši i može sve da drži pod kontrolom - rekao je Vučić, dodavši da je, ipak, njena poseta Novom Pazaru trebalo da bolje pripremljena i da je trebalo ranije reagovati.\nUkazao je da postoji deo krivice sistema zbog stvaranja panike u Novom Pazaru, kao i da je Ministarstvo zdravlja moralo ranije da reaguje, "bar četiri dana pre da proglasi celu bolnicu kovid bolnicom".\nUpitan kako reaguje na speklulacije da ima na hiljade mrtvih u Novom Pazaru, kaže da bi voleo da su ljudi u vladi aktivniji povodom tih laži i da hitno reaguju.\n- Ne mora se na sve reagovati, ali ne može se ni svaka laž pustiti - ističe on, prenosi Tanjug.\n(VIDEO) SILAZAK BLAGODATNOG OGNJA Evo kako pravoslavci proslavljaju Veliku subotu u Jerusalimu


Naslovna/Privreda/Unapređenje privrednog ambijenta zajednički cilj Vlade i Privredne komore\nUnapređenje privrednog ambijenta – zajednički je cilj Vlade i Privredne komore Srpske.\nVlada već uveliko radi na Programu ekonomskih reformi i budžetu za narednu godinu, o čemu će svoje mišljenje dati i privednici. Biće razmotreni i zahtjevi koji se odnose na podsticaj za privrednike.\n“Oni se prije svega odnose na podsticaj Vlade ili institucija države prema preduzetnicima, privrednicima i privrednim subjektima koji u narednom periodu žele da tehnološki unaprijede svoju proizvodnju i da kroz taj napredak ubrzaju razvoj svojih kompanija, povećaju zaposlenost”, istakao je Radovan Višković, predsjednik Vlade Republike Srpske.\nSve aktivnosti Vlade koje se odnose na povećanje zaposlenosti i plata, provodićemo sa Privrednom komorom, potvrdio je premijer. Vlada i privrednici će svaki mjesec imati sastanke u cilju rješavanja problema, kako bi prijedlog ekonomskih reformi bio prezentovan privrednicima. Mnogo je razloga zbog kojih su se privrednici sastali sa premijerom i Ministrima u Vladi Srpske prije kreiranja programa ekonomskih reformi.\n“Povećani zahtjevi vezani za povećanje plata, za povećanje cijena energenata, povećanje cijena komunalnih usluga, i ostalog, što će sigurno uticati na ukupno poslovanje bili su razlog da razgovaramo prije kreiranja dokumenta programa ekonomskih reformi za naredni trogodišnji period”, rekao je Borko Đurić, predsjednik Privredne komore Republike Srpske.\nSrpska se suočava sa problemom nedostatka radne snage i smanjenjem narudžbi za izvozno orijentisane firme, kaže Đurić. Privrednici su izrazili nadu da će Vlada uvažiti njihove zahtjeve. Premijer je rekao da će Vlada u skladu sa ustavnim nadležnostima utvrditi iznos najniže plate u Srpskoj od 1. januara naredne godine, ukoliko ne bude postignut dogovor u Ekonomsko-socijalnom savjetu.\ncijena Kompanija Plata plate\nIzvoz piletine u EU krajem septembra


Bajdenov plan — 100 miliona vakcinisanih za 100 dana - 16.01.2021, Sputnik Srbija\nBajdenov plan — 100 miliona vakcinisanih za 100 dana\nBudući američki predsednik Džo Bajden obećao je da će pojačati dinamiku nabavki vakcina i otvoriti nove punktove za vakcinaciju kako bi se realizovao njegov plan... 16.01.2021, Sputnik Srbija\n„Imate moju reč: sprovešćemo ove mere đavolski dobro“ - kod njih je sve đavolsko, i ono što je đavolsko to im je "dobro". Treba obratiti pažnju na tu izjavi jer je u njoj, iza "ležernog jezika", skrivena poruka.\nsvet, vesti, amerika, sad, džo bajden\nBudući američki predsednik Džo Bajden obećao je da će pojačati dinamiku nabavki vakcina i otvoriti nove punktove za vakcinaciju kako bi se realizovao njegov plan o 100 miliona vakcinisanih za 100 dana.\nPrema Bajdenovim rečima, prava nagrada biće to što će se zemlja ponovo ujediniti u naporima koji su utemeljeni u nauci, navodi AP.\n„Imate moju reč: sprovešćemo ove mere đavolski dobro“, rekao je Bajden nakon što je prethodno obelodanjen plan finansijske pomoći za zemlju u vrednosti od 1.900 milijardi dolara.\nOn je najavio da namerava da mobiliše lokalne apoteke za potrebe masovne vakcinacije širom SAD.\n„Da li je to moguće ostvariti, to je sasvim legitimno pitanje. Biću jasan kada vam kažem da sam uveren da mi to možemo da sprovedemo“, rekao je Bajden, preneo je Tanjug.\nBajden primio vakcinu pred kamerama i odao priznanje Trampu /video/\nBajden i vakcine dižu cenu nafte


AMERIKANCI OPTUŽILI RUSE: Hoće da ukradu ozbiljne podatke o GORUĆEM problemu, hakeri koriste posebnu tehniku | Najnovije vesti - Srbija danas\n16.07.2020. • 16:11 Srbija Danas/Telegraf\nPored SAD još dve zemlje tvrde da najveća zemlja na svetu stoji iza svega\nRuski sajber špijuni navodno pokušavaju da upadnu u baze Velike Britanije, SAD i Kanade kako bi ukrali istraživanja o vakcinama protiv korona virusa.\nOve tri zemlje optužile su Rusiju za hakerski napad koji je, kako navode, u toku. Britanski stručnjaci pokušavaju da spreče upad u sisteme istraživačkih instituta, laboratorija i druge sisteme.\nNavodno je u toku napad na više institucija koje su uključene u borbu protiv korona virusa.\nOve optužbe su isplivale nedugo nakon što je, u odvojenoj istrazi, otkriveno da su pojedine ruske grupe pokušavale da se umešaju u izbore u Velikoj Britaniji, tako što su pustile u javnost dokumenta o potencijalnoj trgovinskoj saradnji SAD i Velike Britanije.\nBritanski Nacionalni centar je optužio grupu pod imenom APT29 za napade na istraživačke centre i naveli da su gotovo sigurni da iza grupe stoje ruski obaveštajci.\n- Osuđujemo ove napade. Napadaju one koji prave ključne korake u borbi protiv pandemije - rekao je Pol Čičester, jedan od direktora Centra.\nIz centra su naveli da ruski špijuni pokušavaju da ukradu ključne podatke o vakcini protiv korona virusa.\nBritanija i SAD su još u maju saopštile da hakeri, iza kojih očigledno stoji neka jaka država, pokušavaju da prodru u sisteme univerziteta, farmaceutske kompanije i istraživačke centre kako bi se dokopali podataka o lekovima protiv korona virusa.\nTada, međutim, nisu rekli koja je to država koja "stoji iza napada", mada se spekulisalo da su u pitanju ruski, kineski i iranski hakerski timovi. Rusija je oduvek negirala da stoji iza ovakvih napada.\nNavodno špijuni koriste tehniku spear-phishing, ali i druge malware programe kako bi se dokopali podataka.\nOglasio se i Džonsonov kabinet\nPovodom napada oglasili su se i iz kabineta premijera Velike Britanije.\n- Napadi koji se događaju su direktno usmereni na naučnike i sve ljude koji se bave ključnim istraživanjima da se ova pošast pobedi, i to je odvratno. U saradnji sa našim saveznicima pozivamo one koji žele ovako da nam naude i držimo ih odgovornim - saopštili su iz Džonsonovog kabineta.\nAmerikanci još u aprilu bili napadnuti?\nNavodno su baze američkih univerziteta i laboratorija bile napadnute još u aprilu.\nU tom periodu je zabeleženo više pokušaja upada u sisteme medicinskih institucija, koje su bile rukovodeće u krizi. Na udaru su se našle bolnice, istraživačke laboratorije, ali i farmaceutske kompanije.\nNapad je tada pretrpeo i Institus za javno zdravlje, koji nadgleda Centar za kontrolu i prevenciju bolesti. Oni su na dnevnom nivou beležili napade, a glavni osumnjičeni su, prema navodima nezvaničnog izvora CNN bili Rusi i Kinezi.\n- Agencija za nacionalnu bezbednost (NSA), zajedno sa partnerima ostaje posvećena tome da zaštiti državnu bezbednost i zajedničkim snagama pokušavamo da sprečimo sve sajber aktivnosti onih koji pokušavaju da iskoriste epidemiju - saopštila je danas EN Neuberger, direktorka NSA zadužena za sajber bezbednost.\nOna je rekla da APT29 ima "istoriju" napada na vladine, diplomatske i druge važne institucije u zemlji.\nAMERIČKA KONGRESMENKA PIŠE GLUPOSTI: Ruska istoričarka joj održala lekciju o početku rata u BiH\nvakcine Korona virus pandemija korona virusa epidemija korona virusa koronavirus kovid 19 zaštitne maske bolest Corona i Covid COVID19 novooboleli zaraženi PCR testovi vanredno stanje respiratori vojna bolnica antitela Donald Tramp SAD Amerika Vašington Majk Pompeo Velika Britanija NSA EN Neuberger Boris Džonson hakeri Rusija Kina Iran Kanada


"Posebno ranjiva grupa stanovništva": Demografsko starenje ozbiljan izazov za socijalnu politiku BiH | BL Portal\nJedno od značajnih obilježja savremenog doba je demografsko starenje, što i u BiH predstavlja ozbiljan izazov za socijalnu politiku, saopšteno je iz Ministarstva civilnih poslova u Savjetu ministara povodom 1. oktobra – Međunarodnog dana starijih lica.\nIz Ministarstva navode da su, osim promjena prouzrokovanih demografskim trendovima, evidentne i znatne promjene u obilježjima starijeg stanovništva.\n“Nove generacije starijih ljudi su sve zdravije, obrazovanije, a time i zahtjevnije, tako da postojeći oblici brige i zaštite ubrzano postaju nedovoljni i neadekvatni u odnosu na potrebe starijih lica”, dodaje se u saopštenju. Veliki uticaj na vrstu i obim potreba starijih lica, kako se navodi, ima stalni trend promjena u strukturi i funkcijama porodice, što ishodi u slabljenju tradicionalne porodične solidarnosti.\nU saopšteno je ukazuje da su starija lica u BiH prepoznata kao posebno ranjiva grupa stanovništva koje je izloženo visokom riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Demografska neujednačenost pojedinih područja BiH, navode iz Ministarstva, upućuje na potrebu decentralizacije i osmišljavanje koncepta brige o starim licima na nivou jedinica lokalne samouprave, a u skladu sa utvrđenim specifičnim potrebama svake konkretne sredine, te uz uključenost raspoloživih resursa.\n“Nažalost, najveći dio finansiranja troškova zdravstvene zaštite usmjeren je na liječenje bolesti i zdravstvenih stanja povezanih sa starenjem, dok se na preventivne pristupe zdravom starenju stavlja manji naglasak, iako su oni mnogo jeftiniji u odnosu na liječenje”, dodaje se u saopštenju.\nTags: BiH, Demografsko starenje, izazov, Socijalna politika