Medojević: Prvo tužilački zakoni, pa glasanje Budžeta\nTanjug 23. marta 2021. 14:43\nPODGORICA – Polanici Demokratskog fronta (DF), dela vladajuće koalicije, neće glasati ni za jedan zakon, pa ni za budžet za ovu godinu, sve dok se ne usvoje tužilački zakoni u formi u kojoj su predloženi, poručio je danas lider PzP-a i jedan od funkcionera DF-a Nebojša Medojević.\nOn je na pres konferenciji rekao da poslanici DF-a insistiraju na usvajanju tužilačkih zakona, uz poruku da ne priznaju mišljenje Venecijanske komisije.\nMedojević navodi i da „ovo više nije vlada za koju smo glasali“.\n„Ovo nije nestranačka vlada, ovo je vlada Građanskog pokreta URA i Demohrišćanske partije u osnivanju“, rekao je Medojević, poručujući da se Crna Gora nalazi u vanrednom stanju, preneo je portal RTCG.\nMedojević je rekao da je potrebna ozbiljna rekonstrukcija vlade, kako bi se ispoštovala volja birača, jer sada, kako kaže, nemamo onu vladu o kojoj je premijer govorio u svom ekspozeu.\nPrema njegovim rečima, kriza koju je Crna Gora imala 2020. godine još većom žestinom nastavlja da ugrožava ekonomsku stabilnost zemlje, a vlada nastavlja sa neoliberalnim konceptom politike, saopštio je jedan od lidera DF-a Nebojša Medojević.


Erasmus+ projekat: Iskustvo iz specijalne trening škole (Norrtälje, Sweden)\nNorrtälje, Sweden ✈\nCarina Köhl je rukovodilac nezavisne specijalne škole koja je deo veće kompanije koja se bavi razvojnom pedagogijom. Koleginica Köhl kaže da deca u ovoj ustanovi imaju različite smetnje u razvoju. Učenici koji nisu uspeli da dostignu nivo znanja potreban za program u specijalnoj školi se upisuju u „Trening školu“. U trening školi nemaju nastavne predmete, već imaju pet predmetnih oblasti.\n👦 Svaki učenik ima individualni razvojni plan, ocene ne postoje, a aktivnosti su usmerene na razvoj komunikacije, na funkcionalna znanja potrebna za svakodnevni život, а tu su i aktivnosti iz oblasti umetnosti i redovne fizičke aktivnosti.\n👩🏫Carina Köhl objašnjava -Da bi dete bilo primljeno u specijalnu školu mora da zadovolji 4 kriterijuma koja su zasnovana na ispitivanjima sa sledećih aspekata: medicinski, psihološki, pedagoški i socijalni. Osim toga i porodično okruženje doprinosi odluci da li je ova škola pravo mesto za učenika. Ciljevi „Trening škole“ su da pripremi učenike za dobar život, odnosno za kvalitetan život uprkos ometenosti.\n✍ U grupi/odeljenju nema više od 8 učenika, tu su dva specijalna nastavnika, a ako dete ima zaista teže smetnje u razvoju onda je uz njega i lični asistent... tako da ako sve saberemo, imamo skoro jednu odraslu osobu na svako dete, ističe Carina Köhl.\n👉👉 Iako je ova škola privatna, za decu je besplatna jer država ove usluge finansira od poreza po sistemu „novac prati korisnika“. Škole sa boljim kvalitetom rada imaju više učenika, pa samim tim i veće budžete. One ustanove koje nemaju visok kvalitet rada ne mogu da opstanu jer roditelji na jednostavan način promene pružaoca usluge i finansiranje se nastavi u drugoj ustanovi. Kada je sistem ovako organizovan sve funkconiše savršeno, nema nezadovoljstva, nema nesporazuma. Inspekcije posećuju škole svake četvrte godine uz najavu o predmetu kontrole.\n✍*Projekat Da naše specijalne škole budu kao evropske, Erasmus+ projekat sprovodi NVO “Pomoć porodici” u okviru Erazmus+ programa Evropske unije. Intervju vodili prof.dr Nenad Glumbić i dr Stevan Nestorov.


Ројтерс: Односи Србије и Хрватске на најнижем нивоу | Јадовно 1941.\nOdnosi Beograda i Zagreba na najnižem su nivou od okončanja sukoba 1995. godine, ocenjuje Rojters u tekstu o slučaju Čede Čolovića.\nOn je zbog špijunaže u korist Hrvatske osuđen na tri godine zatvora u Srbiji.\nSlučaj Čolovića (57), koji je na zatvorsku kaznu osuđen posle sporazuma o priznanju krivičnog dela, poslednji je u nizu “prebacivanja loptice” između Beograda i Zagreba, konstatuje britanska agencija.\nRojters prenosi i izjavu neimenovanog zvaničnika srpske vlade da je Čolović tokom ispitivanja priznao da ga je 1999. godine regrutovala hrvatska špijunska agencija.\n“Čolović je rekao da je prikupljao informacije o bivšim jugoslovenskim vojnim oficirima koji su se borili u Hrvatskoj devedesetih godina, a za to je dobio imunutet od gonjenja, kao i da je za to bio plaćen”, rekao je taj zvaničnik.\nBritanska agencija smatra da pogoršanje odnosa Srbije i Hrvatske preti da poremeti planove Brisela da navede zemlje nastale raspadom Jugoslavije da krenu dalje putem evropskih integracija, pošto Hrvatska kao članica Unije može da blokira ili uspori napredak Srbije ka članstvu.\nNa hapšenje Čolovića gleda se, konstatuje Rojters, kao na odgovor na poteze Hrvatske, gde se u nedelju održavaju izbori, da javno rehabilituje kontroverzne ličnosti iz prošlosti, što je u Srbiji naišlo na zapreprašćenje.\nRojters podseća da su među tim potezima Hrvatske rehabilitacija Alojzija Stepinca i podizanje spomenika Miru Barešiću, koji je 1971. godine u Stokholmu ubio ambasadora Jugoslavije u Švedskoj Vladimira Rolovića.\nOperativci BIA su u petak uhapsili Čolovića. Tužilaštvo je saopštilo da on ima državljanstvo Srbije i Hrvatske, gde je živeo i radio do 1990. godine.\nPosle toga, mesto prebivališta mu je bilo u Srbiji.\nMediji su pisali da je Čolović uhapšen u okolini Beograda dok se spremao da pobegne u Hrvatsku, pošto mu je javljeno da je otkriven.\nRodom je iz sela Tepljuha kod Drniša, a u Srbiju je došao kao izbeglica u avgustu 1995. godine u vreme operacije “Oluja”.


25.05.2021 u 12:47\nFormirana Radna grupa za analizu smrtnih slučajeva tokom epidemije koronavirusa\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar rekao je danas da je „došao trenutak” da se oformi Radna grupa Ministarstva zdravlja za analizu smrtnih slučajeva tokom epidemije kovida-19, zbog budućih generacija. Posle sastanka sa državnim sekretarima i čelnicima zdravstvenih ustanova, Lončar je za Radio-televiziju Srbije rekao da će u Radnoj grupi biti predstavnici iz bolnica, iz lokalnih samouprava i oni koji se bave statistikom, prenosi Beta. „Rekli smo da kada se stvore uslovi da ćemo oformiti tim koji će se baviti analizom smrtnih slučajeva od kovida-19. Jedini način da se pouzdano zna da li je neko preminuo od korone je obdukcija, ali ona nije smela da se radi po preporuci SZO na takvim pacijentima”, naveo je ministar. Dodao je da će u toj analizi biti obuhvaćeni i ljudi koji su umrli a\nPandemija je dovela do poskupljenja mnogih proizvoda, a na ovoj listi, po oceni potrošačkih organizacija, visoko mesto zauzimaju raličiti tehnički uređaji, kompjuteri, veb kamere, televizori ... Ovo potvrđuje i istraživanje nemačkog potrošačkog portala „Testberiht”, sprovedeno od maja 2019. do febrauara 2021. Na to je, kako piše Dojče vele, uticalo više faktora. Prvo slaba ponuda, zbog prvog zatvaranja u Kini, potom i rast tražnje zbog rada od kuće, da bi na kraju došli i logistički problemi. Portal navodi da u doba korone više nije važilo pravilo o padu cena novih modela televizora, laptopova ili štampača nekoliko meseci posle isporuke na tržište. Kako se navodi, kompjuteri su u proseku poskupeli za 79 odsto, a štampači za 19. Zbog promenjenog načina života došlo je i do rasta cena


SUDSKA HRONIKA: SLUCAJ ORIC\nHome > SUDSKA HRONIKA: SLUCAJ ORIC\nNesporazumi oko broja svedoka odbrane.\nNa sudjenju ratnom komandantu Srebrenice, Naseru Oricu, ove sedmice se desio obrt zbog kojeg su branioci zapretili da ce – svega tri dana nakon pocetka – prekinuti svoj dokazni postupak.\nOdbrana je zahtevala da se pred sudom pojavi 73 svedoka koji ce podrzati njene navode. Medjutim, sudsko vece, kojim predsedava sudija Karmel Agijus (Carmel Agius) sa Malte, saopstilo je na konferenciji odrzanoj uoci pocetka dokaznog postupka odbrane da je taj broj «prevelik», te nagovestilo da ce tek izvestan broj lica sa spiska svedoka zaista biti izveden pred sud. Sudija Agijus je rekao i da odbrana ne moze ocekivati da ce joj biti odobreno da izvodjenje dokaza potraje onoliko koliko bi ona zelela – odnosno, 120 dana.\nDokazni postupak optuzbe trajao je punih osam meseci i tokom njega je pred sud izvedeno 50 svedoka.\n«Ukoliko nam zaista bude dodeljena samo cetvrtina vremena koje je odobreno tuziocima, bice to prava prevara, i ruglo od sudskog postupka!», rekao je Oricev branilac Dzon Dzouns (John Jones).\nDzouns je izrazio zabrinutost zbog mogucnosti da je sudijska odluka o drasticnom smanjenju broja svedoka odbrane posledica pritisaka koji se vrse na Tribunal u sklopu nastojanja da se ostvari «izlazna strategija», kojom je predvidjeno da sva sudjenja budu okoncana do 2008.\nU pismu koje je 18. januara uputio Savetu bezbednosti UN-a, predsednik Tribunala Teodor Meron (Theodor Meron) nagovestio je postojanje namere da «slucaj Oric bude okoncan do kraja novembra 2005.».\nDzouns je rekao da su sudije sa sadrzinom tog pisma upoznate pre nekoliko meseci, te da je zbog toga «trebalo da skrate vreme tuziocima na 4-5 meseci», kako bi i odbrana imala vremena za vlastiti dokazni postupak. Ovako, dodao je on, «izlazna strategija ima prioritet nad pravicnoscu sudjenja».\nIzgleda da je takav komentar naljutio sudiju Agijusa, koji se jedva obuzdavao dok je Dzounsu saopstavao kako «nije ocekivao da ce takve reci cuti na jednom javnom saslusanju».\n«Nije dobro za vas, gospodine Dzouns, da iznosite sumnje u integritet ovog tribunala!», uzviknuo je on.\nNo, Dzouns je podsetio sudiju da je i on sam nedavno tom argumentacijom pokusao da obrazlozi skracivanje dokaznog postupka odbrane.\nSudija Agijus je nakon toga delovao smirenije. Nagovestio je da su pred sudijama vec svedoci optuzbe, «o mnogim pitanjima koja se pominju u optuznici», govorili «u prilog Vasem klijentu». Potom je i nabrojao neka od pitanja o kojima je svaka dalja rasprava postala izlisna.\nZa vreme pauze, jedan od advokata koji je sa galerije pratio zasedanje – a koji je, inace, vec dugo angazovan u Tribunalu – izjavio je kako «nikada nije bio u prilici da cuje kako sudija na tako grub nacin saopstava odbrani da je optuzba slabo uradila svoj deo posla, te da zapravo i ne moraju biti pozivani novi svedoci kako bi prethodno iznete tvrdnje bile pobijene».\nOric ima 37 godina i tereti se po principu zapovedne odgovornosti za zlocine koje su jedinice pod njegovom komandom pocinile tokom 1992. i 1993.\nPrvobitno je bio optuzen po sest tacaka, ukljucujuci pljacku, otimanje i nemilosrdno unistavanje srpske imovine u selima oko Srebrenice, kao i za ubistvo i zlostavljanje srpskih zatvorenika koji su u to vreme boravili u srebrenickom zatvoru.\nMedjutim, sudije su 8. juna Orica jednoglasno oslobodili krivice po dve od tih sest tacaka – onih koje se ticu pljackanja javne i privatne imovine.\nU trenutku kada je ovo izdanje Dnevnika Tribunala bilo zakljuceno, jos uvek je bila u toku konferencija koja je zakazana uoci pocetka dokaznog postupka odbrane.\nSource URL: https://iwpr.net/sr/global-voices/sudska-hronika-slucaj-oric


Šta je Sky aplikacija, kako radi i za koga je pravljena - PORTAL REVIJE FOKUS\nApril 19, 2022 NY\tNo Comments\nJovanović objašnjava da je Sky ECC bio zatvoreni tehnološki ekosistem, za čiju upotrebu je bilo potrebno da se od te kompanije kupi mobilni telefon, SIM kartica od određenih američkih provajdera i na kraju uplati pretplata u iznosu od 600 do 2.200 dolara, u zavisnosti od vremenskog perioda korišćenja. Kada se ovi uslovi ispune, kupac poštom dobije uputstvo za upotrebu, kreira nalog i koristi aplikaciju kao i bilo koju drugu koju koristimo za komunikaciju\nŠira javnost je za aplikaciju Sky čula kada je otkrivena grupa Veljka Belivuka, a nedavno hapšenje Darka Šarića vratilo je fokus na ovaj kanal komunikacije koji se vezuje za kriminalne krugove. U Crnoj Gori, MUP je potvrdio da je u februaru ove godine Francuska prihvarila naš zahtjev za pružanje međunarodne pravne pomoći u krivičnom predmetu, za dostavljanje sadržaja sa Sky platforme, što je dovelo do Miloša Medenice, sina uhapšene bivše predsjednice Vrhovnog suda Vesne Medenice.\nIT stručnjak i predsjednik OpenLink Grupe Miloš Jovanović objašnjava za N1 zašto je ovaj “tehnološki ekosistem”, koji je razvijen za komercijalnu upotrebu, postao tako privlačan.\nFirma koja je razvila Sky aplikaciju legalno je poslovala u Vankuveru u komercijalne svrhe i njene usluge mogao je da koristi bilo ko, dok FBI nije zatvorio kompaniju i ukinuo platformju pošto je aplikacija postala popularni kanal komunikacije među kriminalcima.\nJovanović objašnjava da je Sky ECC bio zatvoreni tehnološki ekosistem, za čiju upotrebu je bilo potrebno da se od te kompanije kupi mobilni telefon, SIM kartica od određenih američkih provajdera i na kraju uplati pretplata u iznosu od 600 do 2.200 dolara, u zavisnosti od vremenskog perioda korišćenja.\nKada se ovi uslovi ispune, kupac poštom dobije uputstvo za upotrebu, kreira nalog i koristi aplikaciju kao i bilo koju drugu koju koristimo za komunikaciju. S druge strane veze mora da bude osoba koja takođe ima Sky telefon i aplikaciju.\nJovanović ističe da je ova aplikacija imala određene specifičnosti, poput toga da u mobilnom telefonu bude sakrivena kao kalkulator, a da sadržaj komunikacije bude automatski izbrisan kada se unese pogrešna šifra.\nOn dodaje da je kod ove aplikacije ključan bio algoritam za šifrovanje. Kako ističe, u komunikacionom smislu je bio dosta kraći, a zaštita nije mogla da se probije komercijalnim sredstvima dekripcije. Upravo to je ovu aplikaciju učinilo popularnom kod kriminalaca.\nMeđutim, FBI je zatvorio kompaniju, a Sky zamijenio svojom aplikacijom ANOM, zahvaljujući čemu je bio u mogućnosti da presrijeće komunikaciju.\nUpitan da li je Darko Šarić u pritvoru zaista koristio Sky, kao što se tvrdi, Jovanović kaže da odgovor na to pitanje imaju nadležni organi i napominje da ljudi koji imaju novca i koji su s druge strane zakona mogu da razviju sisteme koje bi samo oni koristili.\n“Ali ne bih rekao da su koristili Sky”, dodaje Jovanović.\nTags: komunikacijaKriminalmobilni telefonSky aplikacija\nPrethodna priča Rusija kreće u opšti napad na istoku Ukrajine\nSledeća priča Dijaspora u prošlosti i sadašnjosti (113): Dijaspora Crne Gore – pregled po zemljama (Republika Austrija, Ruska Federacija i Republika Italija)\nSve više Amerikanaca želi da se iseli iz države


Beograd -- Radio-televizija Srbije je saopštila da nije tačno ono što je N1 objavila da je u subotu, 13. aprila, bila gledanija od Javnog servisa i nacionalnih televizija. "Nepotpunim i senzacionalističkim naslovom saopštenja gledaoci se dovode u zabludu, a podacima manipuliše", ...\nRTS: Nije tačno da je N1 13. bila gledanija od nas i nac.tv\nRTS: Nije tačno da je N1 13. bila gledanija od nas i nac.tv Radio-televizija Srbije danas je saopštila da nije tačno ono što je N1 objavila da je u subotu, 13. aprila, bila gledanija od Javnog servisa i nacionalnih televizija.\nRadio-televizija Srbije reaguje na navode televizije N1 o gledanosti TV programa u Srbiji u subotu, 13. aprila. Nepotpunim i senzacionalističkim naslovom saopštenja gledaoci se dovode u zabludu, a podacima ...\nRadio-televizija Srbije "netačna informacija da je televizija N1 bila gledanija od RTS-a i nacionalnih televizija", jer se navedeni podaci odnose samo na korisnike SBB platforme. Povodom navoda televizije N1 o gledanosti TV programa u Srbiji u subotu, 13.\nMITROVIĆ POZVAO TV N1 DA OBJAVI ZVANIČNE REZULTATE GLEDANOSTI: Nadam se da će Jugoslav Ćosić da objavi nedvosmislene ...\nVlasnik i direktor RTV Pink Željko Mitrović je na svom Tviter nalogu pozvao televiziju N1 da objavi rezultate gledanosti od subote. - Nadam se da će danas Jugoslav Ćosić na N1 objaviti jučerašnje, zvanične i nedvosmislene rezultate gledanosti televizijskih kanala u Srbiji! ...\nRadio-televizija Srbije danas je saopštila da nije tačno ono što je N1 objavila da je u subotu, 13. aprila, bila gledanija od Javnog servisa i nacionalnih televizija, dok je vlasnik i direktor RTV Pink Željko Mitrović pozvao N1 da objavi zvanične rezultate gledanosti tv kanala ...\nRadio-televizija Srbije „netačna informacija da je televizija N1 bila gledanija od RTS-a i nacionalnih televizija“, jer se navedeni podaci odnose samo na korisnike SBB platforme. Povodom navoda televizije N1 o gledanosti TV programa u Srbiji u subotu, 13.\nŽELJKO MITROVIĆ POZVAO TV N1 DA OBJAVI ZVANIČNE REZULTATE GLEDANOSTI: Nadam se da će Jugoslav Ćosić da objavi ...\nVlasnik i direktor RTV Pink Željko Mitrović je na svom Tviter nalogu pozvao televiziju N1 da objavi rezultate gledanosti od subote - Nadam se da će danas Jugoslav Ćosić na N1 objaviti jučerašnje, zvanične i nedvosmislene rezultate gledanosti televizijskih kanala u Srbiji! ...


Naslovna Info Srbija Danas 22 godine od NATO agresije na Srbiju\nPrema podacima Ministarstva odbrane Srbije tokom vazdušne agresije Alijanse ubijeno je 2.500 civila\nDanas se navršava 22 godine od NATO agresije na tadašnju SR Jugoslaviju, kada je tokom neprekidnih 78-dnevne vazdušnih napada, prema podacima koji zvanično nisu usaglašeni, poginulo od 1500 do 3500, a povređeno više od 12 hiljada ljudi.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovaće obeležavanju Dana sećanja na stradale u NATO agresiji 1999. godine. Kako je saopšteno iz njegovog kabineta, Vučić će prisustvovati svečanosti u 20 časova u Kombank dvorani u Beogradu.\nPrema podacima Ministarstva odbrane Srbije tokom vazdušne agresije Alijanse ubijeno je 2.500 civila, među njima 89 dece i 1. 031 pripadnik Vojske i policije.\nTokom intervencije, teško su oštećeni infrastruktura, privredni objekti, škole, zdravstvene ustanove, medijske kuće, spomenici kulture, crkve i manastiri. Procene štete koju je imala SRJ kreću se od 30 do 100 milijardi američkih dolara.\nZato ćemo, kazao je, gajiti kulturu sećanja, nećemo se stideti žrtava, već ponositi onim što je Srbija činila da sačuva svoju slobodu, svoja ognjišta i zemlju, rekao je Vučić.\nZbog pandemije korona virusa prošle godine nije bilo centralnog obeležavanja NATO agresije, a sutra će u Kombak areni biti, kako je održan prigodan program.\n„Sećaćemo se naše poginule dece, civila, vojnika, ali i policajaca koji su bili krivi samo što su čuvali zemlju I branili njene granice“, poručio je on.\nU Srbiji se tek od 2015. počelo sa centralnim obeležavanjem početka NATO agresije, koja je sve do tada nazivana „bombadovanjem“.\nAgresija NATO-a na Srbiju je izvedena pod nazivom “milosrdni anđeo”, a neposredni povod za to je bio navodni masakr civila u Račku i odbijanje jugoslovenske delegacije da potpiše Sporazum iz Rambujea.\nInace, NATO je Srbiju napao bez odobrenja UN-a.\nPogledaj: Ukradena kutija sa novcem za lečenje male Lenke Žutković\nPrethodni tekstDembicki osvojio odlučujući poen za Tikvaru\nSledeći tekstBačkopalanačka biblioteka na internacionalnoj onlajn konferenciji povodom Svetskog dana poezije (VIDEO)


Održan saobraćajno - edukativni čas za đake prvake - www.025.rs\nwww.025.rs / ODŽACI / DRUŠTVO / Održan saobraćajno – edukativni čas za đake prvake\nLokalna samouprava je i ove godine, uz podršku Agencije za bezbednost saobraćaja Republike Srbije, nastavila sa organizovanjem tradicionalnog programa u čast đaka prvaka, njih 270, koliko je upisano u 10 osnovnih škola na teritoriji opštine Odžaci.\nU višenamenskoj Sali za decu danas je održana interaktivna predstava “Pažljivkova pravila u saobraćaju”.\nNajmlađim učenicima prvo se obratila se predsednica Opštine Latinka Vasiljković, koja je istakla da je cilj današnje predstave ukazivanje kako treba da se ponašaju sad kad su i oni učesnici u saobraćaju, bilo kao pešaci, putnici ili biciklisti.\nTokom predstave „Pažljivkova pravila u saobraćaju“ prvaci iz naše opštine naučili su kako da se bezbedno ponašaju u saobraćaju i na šta posebno da obrate pažnju na putu od kuće do škole.\nJedan od najvažnijih zadataka Saveta za bezbednost saobraćaja opštine Odžaci je da omogući najmlađima da u ranom osnovnoškolskom uzrastu steknu dovoljan nivo znanja i pozitivnih stavova kako bi deca bila bezbednija u saobraćaju, u čemu im veliku podršku daje Agencija za bezbednost saobraćaja. Usmeravanje dece na bezbedno ponašanje u saobraćaju je veoma značajan korak ka poboljšanju stanja bezbednosti u saobraćaju u Republici Srbiji.\nNakon predstave, predstavnici Agencije za bezbednost saobraćaja i lokalnog Saveta podelili su deci svetleće narukvice “Pažljivko”.\nTags: Đaci prvaci, održan čas, odžaci, saobraćajno-edukativni čas\nOvo je NAJDUBLJI BUNAR na svetu: Do njega vodi 3.500 stepenica, a izgrađen je pre 1.200 godina!


Nuxe piling gel za lice - Ljekarne Pavlić\nLjekarne Pavlić > Proizvodi > Nuxe piling gel za lice\nNuxe piling gel za lice\nOvaj piling za lice neodoljive gelaste teksture iznimno je nježan čak i prema osjetljivoj koži.\nKategorije: Kozmetika, Maska i piling, Njega lica, Njega usana\nOznake čišćenje, kože, lice, nuxe, piling\nNuxe gel piling\nOvaj nuxe piling gel za lice neodoljive gelaste teksture iznimno je nježan čak i prema osjetljivoj koži. 100% prirodne pilingirajuće čestice pudera ljuske oraha te ekstrakt sjemenki ličija zaglađuju površinu kože lica i uklanjaju odumrle stanice. Cvjetna vodica ruže Rosa damascena, alantoin te biljni glicerin umiruju i omekšavaju kožu, dok cvjetna vodica ružmarina umiruje iritacije i dubinski pročišćava ten.\nNuxe piling gel sadrži 95% sastojaka prirodnog porijekla.\nRezultat: Tekstura kože je zaglađena, a koža je čista i meka na dodir.


Mondo\t21.05.2019 21:27\n"Mi smo, igrački gledano na papiru, posle američke, najbolja reprezentacija na planeti!", kazao je Nemanja Bjelica i govorio o večitoj temi pred svako veliko takmičenje - ko će se odazvati pozivu selektora?\nKo će igrati, a ko neće za reprezentaciju?\nVečita tema pred svako veliko košarkaško takmičenje gde faktor često nisu povrede, nego uglavnom zavise od umora pojedinaca i njihove spremnosti da "skrate" svoj odmor posle napornih klupskih sezona.\nJedan od onih koji se često "žrtvovao" za Srbiju jeste Nemanja Bjelica koji će gotovo sigurno biti na spisku za Mundobasket u Kini, nakon dobre sezone u Sakramentu.\nIskusni košarkaš je u razgovoru za "Alternativnu televiziju" kazao da voli da igra za reprezentaciju, ali da istovremeno razume one koji će se zahvaliti Saši Đorđeviću na pozivu, uz poruku da od toga ne treba praviti veliku dramu.\n"Ja ne verujem da postoji igrač koji ne voli da igra za reprezentaciju", rekao je "Beli".\n"Svako ko ne igra verovatno ima razlog i to mora da se poštuje. Na kraju dana, za reprezentaciju treba da igra onaj ko hoće i ne treba nikog da teraš".\nBjelica je istakao da voli da igra za reprezentaciju koju oseća kao "veliku porodicu" unutar koje je hemija odlična, kako između igrača tako i stručnog štaba, medicinskog tima i ostalih koji daju svoj doprinos.\n"Pričao sam sa Divcem i Stojakovićem oko toga. Mene je baš zanimalo kako je to izgledalo u njihovo vreme. Složili smo se da je period koji provedeš sa reprezentacijom zaista ne može da se poredi ni sa čim. Zabavno je, kratko traje, ali je zaista lep osjećaj", ispričao je Bjelica u intervjuu u kom se dotakao i očekivanja na Svetskom prvenstvu.\nU grupnoj fazi igramo sa Filipinima, Italijom i Portorikom, ali su mnogi već upisali novo finale sa Sjedinjenim Američkim Državama.\n"Mi smo, igrački gledano na papiru, posle američke, najbolja reprezentacija na planeti. Svidelo se to nekome ili ne, ali ja mislim da je to tako. Imamo lepu priliku u Kini da napravimo uspeh. Najvažnije je da svi budemo na okupu. Žreb nisam gledao, ali računica je jasna-pobediš sve i igraš sa Amerikancima u finalu", kazao je Bjelica.\n"Mislim da je naša generacija zaslužila da osvoji jednu zlatnu medalju. E sad, da li će to da bude svetska, evropska ili olimpijska to ćemo da vidimo".\nOdlazak iz Minesote pokazao se kao pun pogodak za njega i dobar deo sezone u Sakramentu je imao mesto startera, čak se može reći i da su Kingsi beležili bolje rezultate kada je Bjelica imao mesto u prvoj petorci.\n"U Sakramentu sam pronašao deo sebe i način na koji želim da igram u NBA ligi. Naravno, da to može još bolje. Ostaje žal što nismo uspeli da izborimo plasman u doigravanje zbog loših partija nakon 'Ol star' pauze. Baš smo to bez veze ispustili, ali sigurno smo uradili veliku stvar ove sezone", rekao je Bjelica i podsetio da imaju mlado jezgro tima.\nBjelica je u dresu Kingsa ove sezone prosečno beležio 9,6 poena, 5,8 skokova i 1,9 asistencija, dok je na terenu provodio oko 23 minuta.


Tanjug 12. februara 2021. 10:43\nTOKIO – Cene nafte su pale drugi dan zaredom, povlačeći se sa jednogodišnjeg maksimuma, nakon što je Organizacija zemalja izvoznica nafte (OPEK) ponovo smanjila prognozu rasta tražnje u 2021, a Međunarodna energetska agencija saopštila da je ponuda na tržištu i dalje prekomerna.\nSevernomorska nafta Brent je pojeftinila za 39 centi ili 0,6 posto, na 60,75 dolara za barel na azijskom trgovanju do 7:43 časova po srednjoevropskom vremenu, nakon pada od pola procenta na prethodnoj trgovinskoj sesiji.\nAmerička WTI nafta je potonula za 44 centa ili 0,8 odsto, na 57,80 dolara za barel, produbivši gubitak zabeležen u četvrtak kada se cena spustila za 0,8 procenata, prenosi Rojters.\nOba tipa nafte, koji važe za globalne cenovne repere na tržištu „crnog zlata“, samo pre dva dana su zabeležila najviše nivoe od januara 2020. godine.\nPrema novoj proceni OPEK-a, potražnja za naftom širom sveta će se 2021. godine oporavljati sporije nego što se ranije mislilo.\nNaftni kartel sada predviđa da će u 2021. potražnja za naftom prosečno iznositi 96,1 milion barela dnevno, što je porast od 5,8 miliona barela na dnevnom nivou, odnosno za 100.000 barela dnevno manje u odnosu na prognozu iz januara.\nOPEK je u mesečnom izveštaju naveo da je tražnja u 2020. godini opala za 9,7 miliona barela dnevno na prosečnih 90,3 miliona barela, što je za 30.000 barela manje od prvobitne procene.\nZalihe američke sirove nafte su neočekivano pale prošle nedelje za više od 6,0 miliona barela, a nasuprot tome rafinerije su zabeležile rast proizvodnje do nivoa pre pandemije, prema podacima Uprave za energetske informacije (EIA).\nZalihe benzina u SAD su skočile iznad očekivanja, za 4,3 miliona barela u poslednjih nedelju dana. Tražnja za benzina tokom poslednje četiri nedelje bila je za 10 posto manja nego u istom periodu 2020. godine.


Izbori 2017 Archives - Page 24 of 49 - Studio B\nDveri: Politička mafija proćerdala 128 milijardi evra\n2017/03/22 1 year, 3 months ago Detaljno...\nPotpredsednik Dveri i jedan od šefova antikorupcijskog tima te stranke Predrag Mitrović izjavio je danas da je politička mafija u Srbiji u poslednjih 15 godina proćerdala 128 milijardi evra i da je svaki gradjanin ostao bez 18.000 evra.\nStamatović: Recept Zlatibora za celu Srbiju\nPredsednički kandidat Milan Stamatović posetio je danas, u okviru kampanje, preduzeće "Elektrovat" u Čačku koje je izvođač radova na projektu "Zlatiborskih elektrana", i izjavio da je njegova vizija da cela Srbija bude kao Zlatibor.\nČanak: Hitna borba protiv droge, pooštriti zakon\nPredsednički kandidat Nenad Čanak založio se danas za hitnu i odlučnu borbu protiv droge na ulicama i oko školskih dvorišta.\nVučić: Ako svi izađemo 2.aprila – pobediće normalna Srbija\n2017/03/21 1 year, 3 months ago Detaljno...\nPred nama su važni, ali i izuzetno teški izbori, jer desetorica su protiv nas, a neki među njima po svaku cenu žele da se dokopaju vlasti, rekao je danas na mitingu u Kraljevu predsednički kandidat Aleksandar Vučić.\nJanković u Jagodini razgovarao sa građanima\nKandidat za predsednika Srbije Saša Janković, posetio je večeras Jagodinu i na centralnom gradskom trgu razgovarao sa građanima.\nJeremić:Pozivam Vučića na duel\nPredsednički kandidat Vuk Jermić pozvao je danas premijera i kandidata za predsednika Aleksandra Vučića na televizijski duel kako bi mu, kako je naveo, rekao ono što "Srbija zna" o njegovom bratu Andreju.\nRadulović:Veća izlaznost za drugi krug\nPredsednički kandidat Saša Radulović danas je u Paraćinu, u nastavku kampanje, rekao da je za pobedu na izborima ključna izlaznost birača i da na predsedničkim izborima nema rasipanja glasova i cenzusa, kao na parlamentarnim.\nStamatović: Neću dozvoliti promenu Ustava Srbije\nPredsednički kandidat Milan Stamatović danas je u Novom Sadu, u nastavku kampanje, rekao da neće dozvoliti promenu Ustava Srbije.\nJovanov: Odakle Jeremiću novac za kampanju\nPotpredsednik Glavnog odbora Srpske napredne stranke ;Milenko Jovanov pozvao je danas presedničkog kandidata Vuka Jeremića da umesto laži koje iznosi u kampanji saopšti odakle mu novac, i to ogroman, za kampanju.\nStudio B i još nekoliko medija sprečeni da prisustvuju konferenciji Nataše Jeremić\nVeliki skandal uoči konferencije za novinare Nataše Jeremić, supruge Vuka Jeremića.Uprkos urednoj akreditaciji, ekipa Studija B, fizički sprečena da prisustvuje konferenciji.Ulaz zabranjen i Srpskom telegrafu, Informeru i mreži Antidot.


Vanja Udovičić uručio opremu rukometašima Proletera i fudbalerima Borca\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić, prilikom današnjeg boravka u Zrenjaninu, posetio je mlade rukometaše Proletera i fudbalere Borca i uručio im sportsku opremu.\nZajedno sa ministrom, u poseti je bio i pokrajinski sekretar za sport i omladinu Dane Basta. Domaćini su im bili gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura, njegov zamenik Saša Santovac i generalna sekretarka Sportskog saveza grada Vukosava Đapić Atanacković.\nPROČITAJTE JOŠ: Kuglašice i kuglaši iz Zrenjanina prethodnih dana osvojili pregršt medalja\nVanja Udovičić je obišao Osnovnu školu „Žarko Zrenjanin“, u čijoj sportskoj sali treniraju selekcije rukometnog kluba Proleter.\nTakođe je posetio Fudbalski klub Borac, koji je ove godine obeležio vredan jubilej – sto godina od osnivanja. Fudbaleri Borca takmiče se u B ligi Fudbalskog saveza grada Zrenjanina i jesenji su prvaci.\n– Vlada Srbije je i za narednu godinu opredelila značajna sredstva za sportske klubove. Sredstva će sledeće godine dobiti 309 klubova, u iznosu od 1,2 milijarde dinara. Ove godine, sredstva u iznosu od 1,1 milijardu dinara dobilo je 307 klubova, među kojima i devet iz Zrenjanina – rekao je ministar Udovičić.\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura je kazao da su i u narednoj godini u planu sportski projekti i unapređenje sportske infrastrukture.\n– Ubrzo će početi radovi u okviru druge faze rekonstrukcije i adaptacije Gradskog stadiona u Karađorđevom parku. U pitanju je veoma značajan objekat za naše sportiste, za zrenjaninski sport, a verujem i za sport u regionu – rekao je Salapura.\nPosetu Zrenjaninu Vanja Udovičić je završio obilaskom Narodnog muzeja, gde je otvorena izložbena postavka posvećena zrenjaninskim paraolimpijcima.\nTagoviFK "Borac" RK Proleter Simo Salapura sportska oprema Vanja Udovičić\nOdržan tradicionalni „Ples maturanata“: Trg slobode ispunjen mladošću\nBanatski zaokret u subotu organizuje ekološku akciju „Čisto iz ljubavi“\n„Vodovod“ obaveštava meštane: Celo Stajićevo će u sredu ostati bez vode\nDelovi dva sela ostaće bez struje u sredu, 22. decembra


Saopštenje Policijske uprave Zvornik o pojačanoj kontroli učesnika u saobraćaju.\nPolicijski službenici Policijske uprave Zvornik će od 19. do 21. marta 2021. godine, realizovati regionalnu akciju pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, sa akcentom na kontrolu prisustva alkohola i opojnih droga ili lijekova koji se ne smiju upotrebljavati prije i za vrijeme vožnje.\nNa području Policijske uprave Zvornik, u toku prva dva mjeseca tekuće godine, iz saobraćaja je isključeno 129 vozača zbog vožnje pod dejstvom alkohola.\nPolicijska uprava Zvornik apeluje na sve učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajne propise, vozači da ne upravljaju vozilom pod dejstvom alkohola, kako bi na taj način zaštitili svoj ali i živote drugih građana.\n← Servisne informacije za Bratunac i Srebrenicu za 18. mart\n,,Ritam Evrope“ – sastanak sa roditeljima djece koja će predstavljati Bratunac →


„Gasprom“ prodaje aktivu u inostranstvu - Sputnjik Srbija\n12:09 30 Mart 2020\nUdarna vest: Još jedna žrtva koronavirusa: Preminula žena u KC Vojvodine\n12:00 02.08.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nRuski „Gasprom“ najavio je da će zbog ekonomske i političke situacije u Evropi u naredne dve godine restrukturirati svoju aktivu u drugim zemljama.\nTo se prevashodno odnosi na prodaju aktive u letonskom „Latvijas gaze“, gde „Gasprom“ ima 34 odsto udela, zatim u estonskom „Esti gas“ u kom ima 37 odsto akcija, kao i prodaju 34 odsto finskog „Gasum oy“.\nKao razloge za ovakvu odluku „Gasprom“ navodi pad cene nafte, slabljenje ruske rublje, ali i usklađivanje poslovanja prema Trećem energetskom paketu EU, koji podrazumeva da dobavljači gasa ne mogu ujedno da budu i vlasnici magistralnih cevovoda.\nPored toga, „Gasprom“ prognozira značajan pad prihoda na evropskom tržištu gasa. Zamenik direktora Fonda nacionalne energetske bezbednosti Rusije Aleksej Grivač smatra da će „Gasprom“ do 2017. godine da rasproda svu aktivu u inostranstvu.\n„Pravila igre na evropskim tržištima su se promenila i trenutno je za strane gasne kompanije nepovoljno da ulažu u evropsko tržište.\n„Gasprom“ potpisao trogodišnji ugovor sa „Crvenom zvezdom“\n’Gasprom‘ je za prethodnih 20 godina kupio dosta aktive u sferi transporta gasa, ali one trenutno ne donose nikakav profit. U pojedinim državama, recimo, u Litvaniji, ’Gasprom‘ je nepoželjan i iz političkih razloga, mada je u toj baltičkoj zemlji prodao aktive po ceni koja je povoljna za njega“, poručuje Grivač.\nOn za Sputnjik kaže i to da politika i te kako utiče na tržište gasa, te da iz tog razloga „Gasprom“ ne prodaje aktive u Nemačkoj. Kada je reč o podzemnom skladištu gasa Banatski dvor, Grivač kaže da njegova budućnost uveliko zavisi od strategije za snebdevanje gasom koju će Srbija izabrati u narednom periodu.\nJoš nema finalnog dogovora o „Turskom toku“\n„Gasprom“ je prodaju aktive na inostranim tržištima započeo još prošle godine. Juna 2014. godine prodato je 37 odsto litvanske gasne kompanije „Lietuvos dujos“ za 163 miliona dolara, zatim 37 odsto estonskog „Vorgutenus valdusa“ za 20 miliona, a bila je najavljena i prodaja 25 odsto finske gasne kompanije „Gasum oy“, međutim to se još uvek nije realizovalo.\nPored toga, energetska strategija koju je nedavno usvojila Evropska komisija podrazumeva i smanjenje zavisnosti od ruskog gasa, pre svega u baltičkim zemljama. Iz „Gasproma“ kažu da je čak bilo reči i o spajanju baltičkih gasnih sistema, odnosno Letonije, Litvanije, Estonije i Finske, ali preduslov za to je da se „Gasprom“ povuče iz vlasničkih struktura.\nInače, „Gasprom Germanija“, ćerka firma „Gasproma“ koja je zadužena za poslovanje na inostranim tržištima, tokom 2014. poslovala je u minusu, i to u iznosu od 31,5 miliona evra, dok je samo godinu dana ranije prihod kompanije iznosio 286 miliona.\n„Gasprom“ i „Transnjeft“ na proširenom spisku sankcija Kanade\nEvropa želi da „Gasprom” isporučuje više gasa\n„Gasprom“ povećao izvoz gasa u Nemačku za 20,2 odsto\naktiva, prihodi, prodaja, imovina, Gasprom


ZBOG NJEGA JE HTELA DA BEŽI IZ ZEMLJE! Hrkalovićka strepi od reči koje moguda je povežu sa najtežim ubistvima\nAutor: Glas javnosti 27.12.2021. u 21:34\nDijana Hrkalović, bivša državna sekretarka MUP, spremala je bekstvo iz Srbije, a uhapšena je u poslednjem trenutku pred njega. Sud joj je i odredio ponovo pritvor upravo jer postoji opasnost da bi mogla da pobegne.\nNa bekstvo se navodno odlučila kad je saznala da je Darko Elez, jedan od glavnih likvidatora "kavačkog klana" počeo da priča o njenoj ulozi u zataškavanju, pa ćak i naručivanju nekih ubistava.\nElez se, posle nagodbe sa srpskim tužilaštvom, obavezao da će ispričati sve što zna o vezama sa Dijanom i njenim ljudima u MUP. U početku je otkrivao uglavnom sitnije stvari, ali je konačno odlučio je da sarađuje u potpunosti.\nOn je otkrio gde se nalazi zakopano telo plaćenog ubice Slaviše Bilinca Bilija, koji je osumnjičen za ubistvo predsednika Fudbalskog kluba Bežanija Gorana Mijatovića Mite 2006. godine.\nKad se saznalo da je Elez voljan da sarađuje sa srpskim istražiteljima, spekulisalo se da će pričati o Veljku Belivuku i njegovom klanu. To je odmah demantovao njegov advokat i rekao da on o tim ubistvima i klanici u Ritopeku ne zna ništa, a sa Belivukom nikad u životu ni kafu nije popio.\nKasnije se ispostavilo da Elez može da govori o ulozi Dijane Hrkalović u pojedinim zločinima i da je on ključni svedok protiv nje.\nSklanjala prijave protiv "kavčana"\nPosle puštanja iz pritvora, kako saznajemo, ona je bila svesna da je Elez najopasniji svedok koji odlično zna kako je funkcionisala njena mreža koja je obuhvatala i vrh MUP. Ona je gotovo poludela kad je saznala da se njen bliski saradnik nagodio. Posebno je zanimljiva njihova veza sa bivšim načelnikom novosadske policije Miloradom Šušnjićem, koji je takođe na optužnici.\nPosle krivične prijave koju je izvesni Želimir Kreštalica 1. decembra 2017. podneo protiv Eleza, da podsetimo, Dijana je naredila Šušnjiću da "kavačkog" likvidatora stavi na mere i tako onemogućila druge policijske uprave da ga prisluškuju. Istovremeno su sklanjali krivične prijave protiv Eleza i nekolicine "kavčana".\nDok je Elez bio na merama dogodila su se dva ubistva u Novom Sadu, sa kojima se povezuje: 24. novembra 2017. sa sedam metaka izrešetan je Marko Markuš, a dve godine kasnije skoro na isti način ubijen je biznismen Dragan Amidžić Amidža.\nZbog toga se veruje da je Dijana bila logistička podrška Elezu, ali i Veljku Belivuku. Ona je prvobitno uhapšena zbog sumnje da je uticala na načelnika odeljenja za specijalne istražne metode Dejana Milenkovića Bagzija da ne dostavi blagovremeno izveštaje tužilaštvu u vezi sa ubistvom Vlastimira Miloševića, slučaj poznat kao "ubistvo na šinama", za koje je Belivuk bio optužen, a kasnije pravosnažno oslobođen.\nPRETI JOJ ROBIJA: Tužilaštvo traži PET godina zatvora za Dijanu Hrkalović\nSve negirala u Tužilaštvu\nTužilaštvo je za bivšu državnu sekretarku zatražilo pet godina zatvora zbog trgovine uticajem, ali je izvesno da će optužnica, u svetlu novih dokaza, uskoro biti proširena. Sve navode krivične prijave Hrkalovićeva je negirala na saslušanju u Tužilaštvu. Ona se tereti za krivično delo trgovina uticajem, a Milenković i Šupnjić za krivično delo zloupotreba službenog položaja.\nDijana Hrkalović, posle Elezovog svedočenja, kako tvrde oni koji sebe smatraju upućenim, mogla bi da odgovara i za formiranje mafijaško-policijske hobotnice u MUP, za logističku podršku i zaštitu Velji Nevolji i "kavačkom klanu", ali i za umešanost u ubistvo Miše Ognjanovića, Galeta Miloradovića, Vladimira Popovića Popa, Nenada Milića Bosketa, kao i pokušaj ubistva cijanidom "škaljarca" Jovice Vukotića u Centralnom zatvoru.\nPosebno je interesantno da su i Popović i Milić, kao i advokat Dragoslav Miša Ognjanović, ali i Dragoslav Miloradović, kum Luke Bojovića, bili praćeni uoči likvidacije. Svi su, tačnije rečeno, bili na merama policije. To znači da su ubijeni naočigled policajaca, kojima je neko dao zadatak da ih drže na oku.\nKljučni će biti iskazi upravo onih koji su naložili njihovo praćenje, a neki su već voljni da progovore o tome ko im je naredio da prisluškuju. Za sada, svi dokazi vode ka Dijani Hrkalović, a iskaz Darka Eleza mogao bi sve da rasvetli i dovede do krivične prijave protiv nje.\nMUP SrbijeDijana HrkalovićDarko ElezDarko Elez\nVOZAČI, PAŽNJA! Policija u neprekidnoj kontroli saobraćaja, koristiće sve raspoložive uređaje\nPRODAVAO DROGU DECI U ŠKOLI! Pobacao kesu sa paketićima i krenuo da beži, uhapšen diler u Zemunu


HUMANOST: Pernod Ricard nastavlja da podržava "Bitku za porodilišta”\nKompanija Pernod Ricard Srbija donirala je sredstva u okviru humanitarne akcije „Bitka za porodilišta" koju sprovodi Fond B92 i zahvaljujući ovom gestu bolnica u Čačku dobila je pacijent monitor sa EKG-om, kao i neonatalni aspirator. Ovo je treća godina za redom da kompanija na ovakav način podržava akciju „Bitka za porodilišta".\nZaposleni kompanije Pernod Ricard učestvovali su na 31. Beogradskom maratonu i tom simboličnom trkom obezbedili sredstva za donaciju u okviru akcije "Bitka za porodilišta” čiji je nosilac Fond B92. Zahvaljujući ovom gestu tima Pernod Ricard, opšta bolnica u Čačku dobila je pacijent monitor sa EKG-om i neonatalni aspirator. Pernod Ricard se nada da će spasiti mnoge mlade živote doniranjem opreme koja nedostaje bolnicama.\nVeoma smo ponosni na, sada već tradicionalnu, podršku koju pružamo Fondu B92. Pernod Ricard ima razvijenu kulturu društveno odgovornog poslovanja i dugi niz godina veoma smo aktivni na polju promocije odgovorne konzumacije alkohola. Nakon donacije u Jagodini i Subotici, ovo je treća godina za redom da Pernod Ricard donira sredstva za pomoć bolnicama u Srbiji, rekla je Ana Zlatanović, lider održivosti i odgovornosti kompanije Pernod Ricard Srbija.\nDa podsetimo, kompanija Pernod Ricard, sa svojom višedecenijskom kulturom društveno odgovornog poslovanja, konstantno sprovodi aktivnosti koje promovišu odgovornu konzumaciju alkoholnih pića. Tako je 2013. godine najavljeno sprovođenje globalne inicijative u okviru koje će se na zadnjoj etiketi svakog proizvoda širom sveta naći simbol koji preporučuje trudnicama da se suzdržavaju od konzumacije alkoholnih pića tokom trudnoće. Grupacija Pernod Ricard se već 2007. godine samoinicijativno obavezala da uključi ovakav simbol upozorenja na zadnjoj etiketi proizvoda širom Evropske Unije, a 2017. godine korišćenje logotipa u svim zemljama sveta stupilo je na snagu.


Kraj hoće uskoro, ali kada to budem želeo ja – gostovanje Aleksandra Vučića u Ćirilici | Talas.rs\nNakon objavljivanja spota SNS-a i gostovanja Ane Brnabić na televiziji Pink, usledilo je i gostovanje predsednika Srbije Aleksandra Vučića na televiziji Hepi. Ako uzmemo u obzir da je najveći deo emisije bio posvećen protestima i komentarima predsednika upućenim opoziciji, stiče se utisak da protesti stvaraju sve veći pritisak na vlast.\nKako su odjednom svi građani postali bitni predsedniku Vučiću?\nAleksandar Vučić je najavio da će u četvrtak otpočeti kampanju „Budućnost Srbije“ u okviru koje će početi da obilazi sve okruge kako bi razgovarao sa ljudima i kako bi im podneo izveštaj o dosadašnjem radu. Ovakva najava predstavlja dobro osmišljenu reakciju na proteste koji se dešavaju po celoj Srbiji. Iako njegova vlast deluje stabilno, utisak je da se Vučić nalazi prvi put nalazi u defanzivi.\nDodatno, Vučić je u svom nastupu pokušao da se obrati i nezadovoljnim građanima čije nezadovoljstvo se ne ogleda samo kroz proteste.\nVučić na svaki način pokušava da amortizuje nezadovoljstvo sa protesta, a prvi korak je bio da najavi da će razgovarati i sa tim ljudima.\nIako je Vučić pre izvesnog vremena rekao da može da se skupi i pet miliona ljudi pa ni tad neće nijedan zahtev ispuniti, deluje da sada počinje da menja retoriku svestan masovnosti protesta i nezadovoljnih građana. On je sinoć istakao da mora da čuje i argumente drugih ljudi, jer su mu svi ljudi bitni.\nOvakva promena u javnoj komunikaciji govori o samoj neiskrenosti i nedoslednosti u stavovima predsednika Srbije. Na istoj liniji, predsednik Vučić kaže da neće pristati na priču o podeljenom društvu. Međutim, ukoliko samo polgedate nastupe državnih funkcionera, šta oni govore, medije koji dalje kreiraju podele, evidentna je podela na podobne i nepodobne građane Srbije. To je podela na privilegovane i na one koji će biti meta tabloida i predstavnika vlasti.\nPredsednikova opterećnost brojem ljudi na protestima\nIako je vlast postala svesna masovnosti protesta i njihovog širenja, predsednik Vučić kaže da na današnjim protestima ima i do tri puta manje ljudi nego na onima koji su organizovani nakon predsedničkih izbora 2017. godine.\nAko bismo uporedili tadašnje izveštavanje pro-režimskih medija o broju demonstranata i na to dodali ovu Vučićevu izjavu, došli bismo do zaključka da danas zapravo niko ni ne protestuje.\nOvakvo manipulisanje podacima može samo da izazove kontraefekat na deo javnosti i građana koji se nalaze na ulicama. Ostaje otvoreno pitanje da li je ovakva Vučićeva komunikaciona strategija usmerena prema njegovom biračkom telu kako bi se učvrstilo.\nPonovno vraćanje tajkunskog narativa u javni prostor\nDruga glavna tačka Vučićevog obraćanja javnosti bio je pokušaj diskreditacije celog protesta zbog pojavljivanja vešala. Predsednik Srbije je izneo i niz optužbi bez ikakvih dokaza na račun lidera opozicije, gde osim da su uništili Srbiju, navodi i da su se nakrali para i uzeli po 500 miliona evra.\nAko je to zaista tačno i ako postoje dokazi za to i način na koji se to desilo kršenjem zakona, zbog čega onda predsednik Srbije nije obavestio nadležne organe o informacijama koje ima? Ukoliko to nije istina, onda bi svako morao da odgovora za iznošenje neistina i kleveta.\nIako politički protivnici treba da budu legitimni sagovornici u jednom društvu i učesnici dijaloga, to u Srbiji nije slučaj. Onog trenutka kada predsednik Srbije kaže da sa opozicionim političarima neće razgovarati jer ne može da ima poštovanje prema „tim lopovima“, onda ne samo što ih diskredituje već im osporava pravo na učestvovanje u političkom dijalogu.\nKraj će biti kada Vučić odluči\nAleksandar Vučić jeste izabran predsednik na izborima koji su bili održani 2017. godine u problematičnim izbornim uslovima i atmosferi koja je prethodila održavanju samih izbora. Međutim, sinoćna izjava predsednika Vučića da će kraj njegove vlasti biti kada narod, ali pre toga kada on bude hteo, još je problematičnija. Takva izjava ne može da se tumači nikako drugačije nego kao potvrda autoritarnosti režima.\nTAGS: opozicija Politika Protesti Vučić


Vučić: Važno je izgraditi otvorenost, diskusiju i raspravu\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je u demokratskom društvu važno izgraditi pre svega otvorenost, diskusiju i raspravu, dodajući da je pitanje slobode izražavanja neretko zloupotrebljavano u političke svrhe. Vučić je na konferenciji povodom Nacionalnog dana Švedske u Klubu poslanika u Beogradu rekao da su sloboda izražavanja, sloboda misli, sloboda savesti, sloboda veroispovesti, najvažnije slobode koje baštini savremeno čovečanstvo, i da u skladu s tim, smatra da Srbija mnogo toga može da nauči od te zemlje.\n„Mi smo doneli najbolje medijske zakone s kojima se saglasila Venecijanska komisija, u skladu s najboljim standardima EU“, rekao je Vučić na skupu koji je organizovala ambasada Švedske u Beogradu.\nOn je rekao da je važno da postoji mogućnost iskazivanja različitosti, otvorenosti, dijaloga, diskusije, rasprave i dodao da to zemlju čini slobodnom.\n„Oni koji izgube izbore u budućnosti nikada ne kažu da su izgubili zato što su manje radili ili manje vredni, marljivi, ili manje pametni ili zato što ima je politika nešto lošija… nego će uvek razlog biti da nema dovoljno medijske slobode“, izjavio je Vučić.\nGovoreći o otvaranju poglavlja 23 i 24 u pregovorima sa EU, premijer je rekao da to više ne zavisi od Vlade Srbije, jer je „sve što je moglo da se učini – učinjeno“.\n„Ako ta poglavlja budu otvorena, na nama je da vredno i naporno radimo, i da svi zajedno budemo neuporedivo bolji“, dodao je Vučić.


Vesti online / Vesti / Svet / Opasno ga iznervirali: Čurkin je nešto poručio Amerima\nOpasno ga iznervirali: Čurkin je nešto poručio Amerima\nStalni predstavnik Rusije pri UN Vitalij Čurkin rekao je da Sjedinjene Američke Države treba da prekinu sa propagandom i nauče objektivno da ocenjuju situaciju u Siriji. On je ovo izjavio na sednici Saveta bezbednosti svetske organizacije o Bliskom istoku.\nUmesto što vode destruktivnu politiku, SAD bi trebalo da se okrenu mirovnim procesima: Vitalij Čurkin\nVitalij Čurkin je pozvao američku stranu i druge uticajne regionalne igrače da zauzmu "pozitivnu politiku" i izvrše uticaj na sirijsku opoziciju da prestane sa "destruktivnom politikom koja odlaže mirno rešenje konflikta", prenosi Sputnjik.\n- Sjedinjene Države, kao jedan od vodećih predstavnika međunarodne grupe za podršku Siriji, treba napokon da prekinu sa propagandnim štancovanjem i da nauče objektivno da ocenjuju situaciju - rekao je on.\nStalni predstavnik Rusije je pozvao specijalnog izaslanika generalnog sekretara UN Stafana de Misturu da "poveća svoje napore u radu sa sirijskom stranom".\n- Pregovarački proces u Ženevi treba da bude nastavljen što pre - rekao je diplomata.\nPrema njegovim rečima, sada Sirijci imaju "odlučujuću reč".\n- Međutim, mnogo toga će zavisiti od pitanja da li će protivnici Damaska prestati sa destruktivnom politikom koja odlaže mirno rešavanje konflikta - naglasio je on.\n* Ameri imaju plan: Udarimo na Siriju, kao onda na Jugoslaviju\n* Američki general: Šta to ruski piloti rade?!\nUtorak 12.07.2016. 23:26\nCurko da li si malo nervozan , nemocan ili kao po obicaju Rusi gube kompas !? Pa ko je do sada bojkotovao pregovore - Asad ili umerena opozicija !? Koja je vas naterala MUKA da vapite za pregovorima ???


Industrijska proizvodnja u avgustu veća za 7,3 odsto u odnosu na 2016. godinu - PKS-RPK Novi Sad\nIndustrijska proizvodnja u Srbiji je u avgustu bila veća za 7,3 procenata nego u istom mesecu prošle godine, dok je od januara do avgusta tekuće godine porasla za 3,0 odsto u odnosu na isti period 2016, objavio je danas Republički zavod za statistiku.\nU odnosu na prosek 2016. godine, industrijska proizvodnja je u avgustu bila veća za 4,8 procenta.\nNa međugodišnji rast industrijske proizvodnje u avgustu najveći uticaj su imali: proizvodnja mašina i opreme, proizvodnja proizvoda od gume i plastike, proizvodnja derivata nafte, proizvodnja pića i proizvodnja električne opreme.\nNajveći međugodišnji rast su u avgustu imale prerađivačka industrija od 9,7 posto i rudarstvo od 4,7, dok je snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija registrovalo pad od 1,1 odsto.\nU avgustu je porasla proizvodnja kapitalnih proizvoda za 29,1 odsto na godišnjem nivou, intermedijarnih proizvoda, osim energije, za 11,6 odsto, netrajnih proizvoda za široku potrošnju (+4,1 odsto), i energije (+2,5 odsto), dok je pad zabeležen u proizvodnji trajnih proizvoda za široku potrošnju (-7,1 odsto).\nU periodu januar-avgust, rast prerađivačke industrije je iznosio 6,5 posto, rudarstvo je beležilo porast od 0,8 procenata, dok je u sektoru snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija regostrovan pad od 8,2 odsto u odnosu na uporedni lanjski period.\nSrbi u avgustu pazarili 7,4 odsto više nego prošle godine\nPromet robe u trgovini na malo u Srbiji povećan je u avgustu za 7,4 odsto u tekućim cenama, a u stalnim cenama 4,4 odsto, u odnosu na isti mesec prošle godine, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nU poređenju sa prethodnim mesecom, promet robe je i u tekućim i u stalnim cenama porastao za 1,4 odsto.\nOd početka godine do kraja avgusta, promet u maloprodaji je bio veći u tekućim cenama za 8,9, a u stalnim cenama za 4,2 posto nego u istom periodu prošle godine.


Ministar odbrane Izraela Avigdor Liberman je danas ocenio da je palestinski predsednik Mahmud Abas "izgubio razum" jer je sinoć oštro kiritikovao predsednika SAD Donalda Trampa.\nLiberman smatra da je Abas odustao od pregovora i odlučio se za sukob i sa Izraelom i sa SAD, prenosi AP.\nPalestinski lider je na sastanku Cetralnog komiteta Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) u Ramali, na Zapadnoj obali, kritikovao Trampovu politiku, a posebno njegovo proglašenje Jerusalima za glavni grad Izraela i Trampovu pretnju ukidanjem finansijske pomoći Palestincima jer oni, po američkom predsedniku, neće da pregovaraju o miru sa Izraelom.\n"Od kada mi odbijamo pregovore? Sramota!", odgovorio je sinoć Abas.\nIzraelski ministar obrazovanja Naftali Benet, lider nacionalistčke partije Jevrejski dom koja podržava jevrejsku kolonizaciju okupiranih palestinskih teritorija, rekao je da je Abasov govor bio "poslednja labudova pesma", da je Abas "na kraju svog puta, na kraju svoje vladavine i na kraju svog života".\nTramp je izazvao gnev Palestinaca i muslimana širom sveta kada je početkom decembra saopštio da SAD priznaju Jerusalim kao glavni grad Izraela i najavio preseljenje ambasade SAD iz Tel Aviva u taj grad.\nTramp je time odustao od trajnog stava SAD da bi pregovorima trebalo utvrditi status Jerusalima, čiji je istočni deo Izrael okupirao u ratu 1967. godine i potom anektirao.\nAbas (82) je ocenio da je Tramp uništio posredniči kredibilitet SAD jer je otvoreno stao na stranu Izraela.


Avion sa posmrtnim ostacima diplomata sleteo u Beograd\nBEOGRAD - Avion sa posmrtnim ostacima tragično nastradalih Slađane Stanković i Jovice Stepića, službenika Ambasade Srbije u Libiji, sleteo je večeras u 19.25 sati na beogradski aerodrom "Nikola Tesla".\nNa aerodromu su avion dočekali članovi porodica nastradalih, ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, kolege iz Ministarstva, a generalni sekretar Ministarstva Veljko Odalović bio je u pratnji.\nKovčezi su bili prekriveni zastavama Srbije, a okupljeni su odali poštu Slađani i Jovici.\nAvion sa telima poginulih srpskih državljana doleteo je iz Istanbula, do koga su prevezena avionom malteške kompanije iz Tripolija.\nU libijskoj dokumentaciji o obdukciji, kako saznaje RTS, nije naznačen uzrok smrti radnika ambasade, nego su pobrojane i opisane povrede.\nObdukcija će ponovo biti urađena u Beogradu.\n« Lista Srpske napredne stranke na vanrednim parlamentarnim izborima nosiće naziv Aleksandar Vučić - Srbija pobeđuje Tabaković: Dok sam ja tu, ne brinite za kurs »


Savezni institut za procjenu rizika SR Njemačke (Bundesinstitut für Risikobewertung, BfR) obavijestio je Agenciju za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine da je raspisan javni poziv za gostujuće naučnike na koji se mogu prijaviti i kandidati iz Bosne i Hercegovine. S ciljem promocije nauke i međunarodne saradnje, tokom 2020. godine, za 10 izabranih kandidata iz „novih“ članica EU i zemalja van EU, bit će omogućen tromjesečni boravak u BfR-u, gdje će imati priliku steći uvid u rad i rezultate ove institucije u oblasti zaštite zdravlje potrošača.\nUniverzitetska diploma iz biologije, hemije, medicine, veterinarske medicine, toksikologije, prehrambene tehnologije, statistike ili srodne naučne discipline,\nInteres za teme iz oblasti zaštite zdravlja potrošača,\nRadno mjesto je u Berlinu, a sredstvima iz Fonda Werner Baltes (Werner Baltes Fellowship), izabranim kandidatima bit će plaćeni troškovi prevoza, smještaja i dnevnica. Rok za prijavu je 1. decembra 2019. godine, a odabir kandidata provest će se na osnovu online prijave koja je dostupna na sljedećem linku .\nAgencija za sigurnost hrane BiH će za potrebe prijave na javni poziv pružiti tehničku podršku i potrebne informacije svim zainteresovanim kandidatima. Kontaktirati nas možete putem telefona 036 336 950 ili e-maila agencija@fsa.gov.ba.\n*Savezni institut za procjenu rizika je nezavisna naučna institucija koja djeluje u okviru portfelja Saveznog ministarstva hrane i poljoprivrede SR Njemačke. Detaljnije informacije o radu i nadležnostima BfR-a možete pronaći na zvaničnoj web stranici Instituta (www.bfr.bund.de).


Mlada košarkaška reprezentacija Srbije - Blic Sport\nGeneracija momaka rođena 1999. koja je pre dve godine bila juniorski prvak Evrope ispala je u B diviziju, kao i juniorke posle debakla na evropskom šampionatu. Prethodno generacija 2000. eliminisana je u četvrtfinalu Svetskog prvenstva, a takođe je lane bila najbolja na Starom kontinentu.\nKRAJ ZA „ORLIĆE”! Mladi košarkaši IZGUBILI od Britanaca na EP\nIznenađenje i to neprijatno priredili su mladi košarkaši Srbije svima u osmini finala Evropskog prvenstva u Tel Avivu. Izabranici Olivera Popovića izgubili su od Velike Britanije sa 72:77 (15:17, 18:19, 17:16, 22:25) te će se tako u nastavku šampionata boriti za plasman od 9. do 16. mesta. Naredni rival biće im Grčka.\nPRVI PORAZ „ORLIĆA” Ukrajinci IZNENADILI Srbiju na EP u Izraelu\nMlada reprezentacija Srbije, igrači rođeni 1999. i mlađi, poražena je u 2. kolu grupne faze na Evropskom prvenstvu u Tel Aviva. Bolji od izabranika Olivera Popovića bili su Ukrajinci sa 63:68 (15:20, 19:17, 10:15, 19:16).\nMLADI KOŠARKAŠI U ISTANBULU BRUSE FORMU PRED EP Na prestižnom turniru protiv Turske, Ukrajine, Francuske i Grčke\nMlada reprezentacija Srbije, igrači rođeni 1999. godine i mlađi, u ponedeljak 1. jula putuje na 24. tradicionalni turnir "Turgut Atakol" koji se od. 1. do 5. jula održava u Istanbulu.\n"ORLIĆI" ŠESTI U EVROPI Mladi košarkaši Srbije poraženi od Turske na oproštaju od prvenstva Starog kontinenta\nMlada reprezentacija Srbije, igrači rođeni 1998. godine i mlađi, zauzela je šesto mesto na Evropskom prvenstvu koje se održalo u Hemnicu (Nemačka). Izabranici selektora Vlade Jovanovića u poslednjem meču na šampionatu, duelu za peto mesto, izgubili su od selekcije Turske.\nMladi košarkaši Srbije su posle šokantnog poraza od Francuske u četvrtfinalu ostali bez šanse da se okite medaljom na Evrobasketu do 20 godina u Nemačkoj, pa su morali da se bore za plasman. Uspeli su da se trgnu posle neuspeha, pošto su ubedljivo slavili protiv Španije 89:70 (18:7, 32:17, 19:19, 27:20), te će u nedelju (16.45) igrati protiv Turske za peto mesto.\nMlada košarkaška reprezentacija Srbije, čiji je Blic medijski sponzor, savladana je od Francuske sa 60:59 u četvrtfinalu Evropskog prvenstva za igrače do 20 godina koje se održava u Nemačkoj.\nNaši mladi košarkaši, rođeni 1998. godine i mlađi, savladali su sa 79:78 Italiju u drugom kolu grupe D Evropskog prvenstva, a ljubitelji košarke su imali priliku da vide pravu dramu u kojoj su se bolje snašli "orlići", kojima je "Blic" medijski sponzor.\n"ORLOVI" KRENULI SILOVITO Košarkaši Srbije pregazili Island na startu prvenstva Evrope za mlade\nNaši mladi košarkaši, igrači rođeni 1998. godine i mlađi pobedili su Island sa 107:60 na startu prvenstva Evrope koje se igra u Nemačkoj. Nisu moglu bolje da počnu takmičenje izabranici Vlade Jovanovića čiji je "Blic" medijski sponzor.\nSPREMNI ZA EVROPSKO PRVENSTVO Mladi košarkaši Srbije sa Islandom na startu kontinentalnog takmičenja\nMlada košarkaška reprezentacija Srbije igrači rođeni, 1998. godine i mlađi, na Evropskom prvenstvu koje se održava u Hemnicu (Nemačka) od 14. do 22. jula, startovaće utakmicom protiv Islanda (subota 18h). Izabranici selektora Vlade Jovanovića igraće u grupi D, a pored "ribara", nadmetaće se sa selekcijama Italije (nedelja 20.15) i Švedske (ponedeljak 15.45).\nDVANAEST "ORLIĆA" U POHODU NA EVROPSKI TRON Naši mladi košarkaši otputovali na U20 Evrobasket u Nemačkoj\nNaši mladi košarkaši rođeni 1998. godine i mlađi, otputovali su na Evropsko prvenstvo koje se održava u Hemnicu (Nemačka) od 14. do 22. jula. Izabranici selektora Vlade Jovanovića igraće u grupi D sa selekcijama Italije, Islanda i Švedske. Naš mladi tim pripremao se za šamponat pet nedelja, a na glavnoj proveri, turniru "Turgut Atakol" u Turskoj, osvojio je prvo mesto, što je svakako veliko ohrabrenje pred put u Nemačku.\nODLIČNA UVERTIRA PRED EVROPSKO PRVENSTVO Mladi košarkaši Srbije pobednici prestižnog turnira u Turskoj\nMlada košarkaška reprezentacija Srbije (igrači rođeni 1998. godine i mlađi) osvojila je prvo mesto na prestižnom turniru "Turgut Atakol" u Istanbulu. Bila je to generalna proba našeg tima pred početak Evropskog prvenstva koje se od 14. do 22. jula održava u Hemnicu (Nemačka).\nSAVLADAN DOMAĆIN Velika pobeda "orlića" na prestižnom turniru u Turskoj\nMlada reprezentacija Srbije, igrači rođeni 1998. godine i mlađi, ostvarila je veliku pobedu na prestižnom turniru “Turgut Atakol” koji se održava u Istanbulu. Izabranici selektora Vlade Jovanovića u okviru četvrtog kola savladali su posle retko viđenog preokreta domaću selekciju Turske.\nReprezentacija Srbije, igrači rođeni 2001. godine i mlađi, završila je grupnu fazu Svetskog prvenstva koje se održava u Argentini na drugom mestu.\nORLIĆI SA DEVET "STRANACA" Ovi košarkaši su pozvani na pripreme za U20 prvenstvo Evrope\nZavršne pripreme mlade košarkaške reprezentacije Srbije za učešće na Evropskom prvenstvu u Nemačkoj (14. - 22. jul ove godine) počinju 4. juna.


Beta 12. aprila 2018. 19:25\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da predsedavajući Predsedništva BiH Bakir Izetbegović šalje ratnohuškačke poruke i da „ide putem koji vodi konfliktu“.\nDodik je rekao da bi svaka Izetbegovićeva akcija, koja bi značila upotrebu oružja, bila nelegitimna, dodavši da Izetbegović povremeno iznosi „snove o novom ratu“.\n„Izetbegović nema vojsku niti policiju. Da bi Oružane snage BiH bile upotrebljene, odluku mora da donese Predsedništvo BiH, a ako bi hteo da upotrebi policiju u Federaciji BiH tu odluku moraju da donesu i Hrvati, a on tu odluku nema“, rekao je Dodik novinarima u Modriči.\nPrema njegovim rečima, RS jedina u BiH ima legitimnu nadležnost nad odredjenom oružanom strukturom, odnosno nad policijom RS.\n„Da smo izgubili policiju i da se nismo odlučno borili za njen status, danas ne bi bilo ni Republike Srpske. To je bio deo projekta i, budući da se nije desilo, Izetbegović sada sanja druge snove, ali brzo odlazi u prošlost“, ocenio je Dodik.\nIzetbegović je ranije danas izjavio da BiH nema nameru da troši milione dolara i evra za nabavku raketnih sistema i aviona, ali da će zaokružiti sistem namenske industrije za potrebe tržišta, ali i za, kako je kazao, „ne daj bože“.\n„Neka on čeka to ne daj Bože“, poručio je Dodik.\nPredsednik RS je optužio medjunarodnu zajednicu da je namerno uništila svu namensku industriju u RS, dok je u Federaciji BiH ostalo šest fabrika naoružanja i municije koje i danas rade.\nDodik je još kazao da je Republici Srpskoj „oteta nadležnost u vezi sa oružjem i da je preneta na nivo BiH“, kao i da je Predsedništvo BiH vrhovni komandant Oružanih snaga BiH.\n„Na ovakve izjave bi trebalo da reaguje (srpski član Predsjedništva BiH) Mladen Ivanić koji je tamo u ime Srba, ali se pokazuje slab u zaštiti naših interesa“, kazao je on.


Trampov savetnik: Napuštam Belu kuću i krećem u rat za Trampa - 19.08.2017, Sputnik Srbija\nGlavni strateg predsednika SAD Stiv Benon, koji je napustio svoju poziciju u Beloj kući, naveo je da će nastaviti da se bori za Donalda Trampa izvan Bele kuće. 19.08.2017, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Evan VucciPredsednik SAD Donald Tramp i njegov savetnik Stiv Benon , sa čuvarkom parka Kejtlin Kostić\nGlavni strateg predsednika SAD Stiv Benon, koji je napustio svoju poziciju u Beloj kući, naveo je da će nastaviti da se bori za Donalda Trampa izvan Bele kuće.\n„Ukoliko nešto nije jasno, da pojasnim — ja napuštam Belu kuću i krećem u rat protiv Trampovih protivnika na Kapitol hilu, u medijima i korporativnoj Americi“, rekao je Benon u intervjuu „Blumbergu“, preneo je AFP.\nPortparolka Bele kuće Sara Sanders saopštila je u petak da glavni strateg američkog predsednika Stiv Benon napušta svoju poziciju u Beloj kući.\n„Šef kabineta Bele kuće Džon Keli i Stiv Benon su se dogovorili da će danas biti poslednji Stivov dan u Beloj kući. Zahvalni smo mu na njegovom angažmanu i želimo mu sve najbolje“, izjavila je Sandersova, a prenosi agencija Rojters.\nIzvor upoznat sa tom odlukom je rekao da je Benonu data prilika da ode pod sopstvenim uslovima.\nList „Njujork tajms“ je ranije javio, pozivajući se na jednu osobu blisku Benonu (63), da je on 7. avgusta dostavio svoju odluku o ostavci i da je to trebalo da bude obelodanjeno ove nedelje, ali je odloženo zbog nasilnih protesta u Virdžiniji proteklog vikenda, prenosi Rojters.\nBenon je, kako navodi Rojters, ugrozio svoj položaj davanjem intervjua liberalnom političkom magazinu „Amerikan prospekt“, u kom je delovalo kao da dovodi u pitanje stav Trampa o Severnoj Koreji.


Aerodrom Nikola Tesla Beograd osnazuje svoje poslovanje putem oblaka - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Tech Radar » Aerodrom Nikola Tesla Beograd osnazuje svoje poslovanje putem oblaka\nAerodrom Nikola Tesla Beograd osnazuje svoje poslovanje putem oblaka\nDuB volonteri 7. avgust 2018. Tech Radar Postavite komentar\nAD Aerodrom Nikola Tesla Beograd nastavio je sa unapređenjem poslovanja i kvaliteta usluga, prelaskom na poslovanje u oblaku, kroz partnerstvo sa kompanijom Microsoft u Srbiji. Time je jedan od najkonkurentnijih aerodroma u regionu, nastavio proces strateške digitalizacije, prema najvišim standardima globalne industrije savremenog transporta i tehnologija.\nBeogradski aerodrom beleži sve veći rast i konkurentnost na regionalnom tržištu, pa je samo tokom 2017. godine ugostio više od 5,3 miliona putnika, što predstavlja porast od 9% u poređenju sa 2016, dok su robni i poštanski transport porasli za čitavih 40%. Leto 2018. beogradski aerodrom dočekuje u saradnji sa 36 avio-kompanija, a nacionalni prevoznik, Air Serbia, leti na 65 destinacija na četiri kontinenta.\nZa kompanije sa takvim razmerama poslovanja, bezbedna obrada, čuvanje i oporavak poslovnih podataka, od najvećeg su značaja. Upravo iz tih razloga, u saradnji sa kompanijom Microsoft, Aerodrom je implementirao Microsoft Azure platformu kako bi se obezbedila veća sigurnost i stabilnost obrade poslovnih podataka i poslovni kontinuitet u slučaju nepredviđenih događaja.\n„Osigurali smo bezbednost naše infrastrukture. Dok nova platforma u oblaku predstavlja idealnu osnovu za brojne nove aplikacije za usluge, Azure je doprineo da poslovanje Aerodroma Nikola Tesla bude brže, agilnije i efikasnije“ – rekao je Saša Vlaisavljević, v.d. generalnog direktora Aerodroma Nikola Tesla.\nMicrosoft Azure u isto vreme obezbeđuje inovaciju, fleksibilnost, upotrebljivost i prilagodljivost koje su beogradskom aerodromu potrebne za efikasan rad u okviru modernog saobraćajnog sistema. Uštede su višestruke jer Azure platforma obezbeđuje balans garantovanih usluga i troškova koji se značajno smanjuju izborom platforme u oblaku, naspram postavljanja dodatnog fizičkog sistema za back-up podataka.\n„Kako bi se zadovoljile sve veće potrebe rastućeg i konkurentnog poslovanja Aerodroma Nikola Tesla, bilo je potrebno obezbediti potpuno sigurnu, efikasnu i automatizovanu strategiju oporavka podataka koja smanjuje potrebe korišćenja višestrukih alata. Imajući to u vidu, ponudili smo naše jedinstveno rešenje, Azure platformu“ – rekao je Željko Vujinović, direktor Microsofta u Srbiji.\nNova platforma, u oblaku, pruža idealnu osnovu za mnoštvo korisnih i inovativnih aplikacija, počev od aplikacija za anketiranje korisnika, kojima se prikupljaju korisne informacije u cilju poboljšanja aerodromskih usluga, pa do aplikacije za operativni red letenja koja je od koristi, kako operativnim službama aerodroma tako i nadležnim institucijama na aerodromu, i korisnicima naših usluga. Analize su pokazale da Azureprilagođene aplikacije za anketiranje korisnika i operativni red letenja štede vreme osoblju i povećavaju efikasnost za čak 70%.\nTagoviAerodrom Nikola Tesla Beograd microsoft\nPrethodni Guarnerius: Nastupa pijanista Bogdan Đorđević\nSledeći Novi film u bioskopima: Špijun koji me je šutnuo


Poseta Mogerini Balkanu frustrirajuća i bez efekata | N1 Srbija\n06.03.2017. |19.12 >21.05 |\nSituacija na Zapadnom Balkanu je napeta i izložena brojnim izazovima, ocenila je nakon posete regionu visoka predstavnica Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini. Analitičari ocenjuju da njena poseta Crnoj Gori, Makedoniji, Srbiji, Kosovu, Albaniji i Bosni i Hercegovini nije doprinela rešavanju brojnih problema u regionu.\nO situaciji na Zapadnom Balkanu Federika Mogerini izvestila je ministre inostranih poslova i odbrane, a u četvrtak bi o tome trebalo da obavesti šefove država zamelja članica Unije.\n“Situacija je napeta i izložena unutrašnjim, regionalnim i globalnim izazovima, ali to je region koji u sebi ima kapacitet i snagu da reaguje na to, ako ima obezbeđen kredibilan proces evropskih integracija, što je naš deo posla. Zbog toga očekujem da danas, ali i Evrospki savet kasnije ove nedelje iskaže snažnu i jasnu posvećenost zapadnom Balkanu u smislu kredibilne perspektive evropskih integracija”, poručila je Mogerini.\nDolazeći na sastanak, slovački ministar spoljnih poslova Miroslav Lajčak izjavio je da misli da se Mogerini vratila frustrirana s balkanskog puta. Evropska unija postaje sve manje ozbiljan sagovornik u pitanjima proširenja, napustila je zapadni Balkan, a posledice su da su danas dve tamošnje države pred raspadom, a tri u dubokoj krizi, ocenio je Lajčak.\nMinistri inostranih poslova EU su na kraju sastanka ipak naglasili snažnu predanost EU "ubedljivoj evropskoj perspektivi celog zapadnog Balkana".\nMogerini je po završetku zasedanja evropskih ministara kazala da ih je izvestila o upravo završenoj poseti "svim partnerima na zapadnom Balkanu", a ministri su prema njenim rečima "naglasili jasnu jednoglasnu poruku regionu i svakom od šest partnera na zapadnom Balkanu".\nEvropska šefica diplomatije je rekla i da će ministri inostranih poslova i ona sa zaključcima tog zasedanja upoznati šefove država ili vlada EU, koji bi trebalo da se sastanu u Briselu u četvrtak i petak.\nO situaciji u regionu možda najbolje svedoće međusobni odnosi i unutrašnji problemi u zemljama koje je Mogerini posetila prošle nedelje.\nU Crnoj Gori opozicija od izbora u oktobru ne učestvuje u radu parlamenta. U Makedniji traje kriza oko formiranja nove vlade, a pojedine partije optužuju Albaniju da se meša u unutrašnje stvari u toj zemlji. Zajedničke institucije u Bosni i Hercegovini su u krizi zbog odluke o reviziji presude za genocid protiv Srbije, što je podiglo tenzije i na liniji Sarajevo - Beograd. Srbija u isto vreme ima zategnute odnose sa Kosovom, a Priština i Podgorica su u sporu oko demarkacije granice.\nS obzirom na brojne probleme koji su i dalje otvoreni, karijerni diplomata Zoran Milivojević ocenjuje da poseta Mogerini nije imala previše efekata.\n“Neophodno je da EU svoje stavove koje je iznela na zapadnom Balkanu, ocene da je to važno, ocene da je siutuacija nepovoljna, mora da argumentuje konkretnim merama i potezima. U narednom periodu mora da afirmiše politiku proširenja, drugo mora da afirmiše pojedine politike, one koje se tiču direktnog angažmana EU na nekim pitanjima”, navodi Milivojević.\nZapadni Balkan biće jedna od tema sastanka predsednika vlada i država zemalja članica evrospke unije na samitu koji se održava 9. i 10. marta u Briselu, na kojem bi trebalo i da usvoje i izveštaj o regionu.\nEvropska unija Federika Mogerini evrointegracije\nZa ovih par dana sigurno se šokirala za narednih 10 godina !\nREALNA Srbija = garant mira\nGospođa Mogerini mora da shvati da samo sa REALNOM Srbijom (sa Srpskom i severom Kosova) može biti dugotrajnog mira na Zapadnom Balkanu, a i šire !!\nTo 'realna', pa još i 'Srbija'?! Da na Vas štivo pod naslovom 'STVARNO I MOGUĆE' nije ostavilo malo prejak utisak?


Protest grčkih vozača kamiona zbog novih ograničenja\nTanjug 5. marta 2021. 14:38\nSKOPLJE – Sindikat grčkih vozača kamiona organizovao je danas protest na graničnom prelazu Evrozoni zbog organičenja za ulazak kamiona u Grčku od 7 do 19 sati i neredovnog postupka za brzo testiranje, što je dovelo do kašnjenja i dugačkih redova od 10 kilometara.\nU međuvremenu, predstavnici Sindikata makedonskih preduzeća za međunarodni drumski transport AMERIT i grčko Udruženje prevoznika OFAE održali su konferenciju za novinare na prelazu Đevđelija na granici Severne Makedonije i Grčke na kojoj su istakli sa kojim se sve teškoćama susreću vozači, prenosi MIA.\nPredsednik OFAE istakao je da 1.000 kamiona dnevno prelazi tu granicu i istakao da nove mere grčke vlade ometaju saobraćaj robe iz Severne Makedonije ili Srbije.\nPrema njegovim rečima, protest je organizovan kako bi se vladi skrenula pažnja da treba da ukine restrikcije i da se omogući nesmetan i normalan protok robe.\nRanije ove nedelje vozači su upozorili da su veoma otežani uslovi transporta robe u Grčku.\n„Vozila sa medicinskom opremom, neke lako kvarljive, kao i sve vrste robe, prinuđena su da čekaju i do 12 sati da uđu u Grčku, jer ta zemlja nije u stanju da preduzme odgovarajuće mere za suzbijanje širenja korona virusa, a da ne ometa normalno funkcionisanje lanca snabdevanja“, naveo je početkom nedelje grčki Sindikat.


Ovaj projekat obnove je odličan primer energetske efikasnosti i visoke estetike kroz instalaciju naprednih sistema ALUMIL-a. Konkretno, glavni zadatak je bio da se u potpunosti nadogradi zgrada Privredne komore Soluna, u kojoj se nalazi Udruženje za izvoz Sjeverne Grčke, u centru Soluna. Zgrada Komore je nadograđena ne samo u pogledu energetske efikasnosti, već i estetski, pretvarajući je u modernu zgradu u apsolutnom usklađivanju sa modernim arhitektonskim trendovima.\nUkupna potrošnja energije u zgradi je značajno smanjena zahvaljujući primjeni ALUMIL-ovih inovativnih toplotno izolovanih sistema. Posebno je instaliran termoizolacioni sistem za zavjese SMARTIA M7, napredni sustav koji osigurava visoku kvalitetu konstrukcija i zadovoljava sve arhitektonske zahtjeve. Nadalje, primijenjen je i napredni sustav za pozicioniranje SMARTIA M11500 i sustav ulaznih vrata SUPREME SD77, koji se odlikuju svojim iznimnim dizajnom i svojom visokom toplinskom izolacijom. Primena ovih specifičnih energetski efikasnih sistema nije bila slučajnost, jer osim izvanrednih performansi, mogu se savršeno kombinovati i pružiti izvanredan estetski rezultat. Na kraju, ali ne i najmanje važno, podesivi sistem sjenila SMARTIA M5600 je instaliran kako bi omogućio kontrolu sunčeve svjetlosti, posebno u ljetnim mjesecima, pružajući istovremeno dodatnu estetsku nadogradnju omotnice zgrade zahvaljujući sofisticiranom dizajnu.


Kao u vreme OZNE: Crnogorska policija prati društvene mreže – uklanja sporne profile i sadržaj - BIDD\n" Just Oppinion " Kao u vreme OZNE: Crnogorska policija prati društvene mreže – uklanja sporne...\nKao u vreme OZNE: Crnogorska policija prati društvene mreže – uklanja sporne profile i sadržaj\nPolicija pomno prati ko na društvenim mrežama kritikuje državu i njene zvaničnike, a u tom poslu im pomažu i građani, pišu Vijesti.\nKomentari događaja i osoba, koji se uglavnom tiču događaja koji su posljedica usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti, i objavljeni na Fejsbuku, koštali su pritvora i novca više osoba poslednjih mesec dana.\n„Upravi policije u najvećoj mjeri pomažu savesni građani koji dostavljaju sporne objave i statuse, a koje uoče na društvenim mrežama kao i medijskim on-line portalima. Takođe, određeni broj prijava službenicima Uprave policije dostavljaju i lica kojima su prijetnje, kroz društvene mreže, direktno upućene“, piše u odgovoru Uprave policije.\nNikšićanin Milija Goranović je krajem januara kažnjen sa 500 eura, zbog toga što je direktora policije Veselina Veljovića nazvao “prdnjavom”.\nKoordinator partije Alternativa, Vesko Pejak, je zbog objave na Fejsbuku pod naslovom „Biće rata” bio osumnjičen za izazivanje panike i nereda.\nBeranac M.R. je krajem januara uhapšen zbog pretećih poruka koje je putem društvene mreže uputio komandiru Stanice policije Centra bezbednosti Nikšić, Darku Mađariću. Tada je iz Uprave policije saopšteno da je M.R. u spornom komentaru pozvao na likvidiranje Mađarića i njegove porodice.\nSredinom januara, uhapšen je N.P. (23) iz Kotora zbog sumnje da je preko jedne društvene mreže prijetio Adrijanu Vuksanoviću, predsedniku Hrvatske građanske inicijative (HGI) i poslaniku u Skupštini Crne Gore.\nNa pitanje „Vijesti“ ko im pomaže u praćenju objava na društvenim mrežama, iz Uprave policije su odgovorili da to u najvećoj meri čine građani, dok Nacionalni CIRT tim (Direkcija za informatičku bezbednost i odgovor na kompjuterske incidente) uklanja sporne profile i sadržaje koji se nalaze na internetu.\n© Foto : Miki Hadži Tmušić\nLitija u Beranama\n„Saradnja ove dvije institucije se odnosi i na objave/postove neprimerenog sadržaja koji su od stane nadležnih tužilaca kvalifikovani kao krivična dela“, navode iz policije.\nDigitalni forenzički centar, kako piše na njihovom sajtu, postoji sa ciljem suzbijanja problema dezinformacije i lažnih vijesti, kao i smanjenja problema digitalne i medijske (ne)pismenosti kroz događaje, radionice i predavanja koja će podići svest o ovim problemima.\nPrevious articleDigitale Diplomatie: Europäisches Netzwerk startet\nNext articleŽan Pol Bled održao predavanje u čast 180 godina diplomatije između Francuske i Srbije


VojvodinaCafe - Jednodnevne ulaznice za Exit 1.990 dinara\nJednodnevne ulaznice za Exit 1.990 dinara\nVest objavljena: 08.05.2015 09:40\nNajbrži fanovi Exit festivala u utorak 12. maja od 12 časova imaće jedinstvenu priliku da nabave jednodnevne ulaznice za festivalski dan po sopstvenom izboru po poklon ceni od samo 1990 dinara! Exit časti najvernije fanove za 15. rođendan, a količine ulaznica po ovoj specijalnoj ceni veoma su ograničene i biće dostupne na centralnoj blagajni Gigstixa u tržnom centru Pariski magazin u Novom Sadu i u knjižari Vulkan u šoping centru Ušće u Beogradu.\nUkoliko žele i da definitivno osiguraju ulaznice u rođendanskoj poklon akciji Exit festivala, fanovi mogu već od 10 časova da zauzmu svoje mesto u redu, a najbrže očekuju i dodatna poklon iznenađenja i prateća osveženja uz odabranu muziku i Exit zabavu! Ograničeni kontigent ulaznica po ovoj poklon ceni za fanove iz cele Srbije biće dostupan od 14 časova i putem sajta Gigstix, dok će naredna cena jednodnevnih ulaznica biti viša. Ukoliko se ne rasprodaju do festivala, zbog velikog interesovanja koje ove godine vlada za Exit širom cele Evrope, na ulazu na Petrovaradinsku tvrđavu od 9. do 12. jula, finalna cena jednodnevnih ulaznica biće i duplo veća.\nVeć se približio i 15. maj, rok do kada se u filijalama OTP banke mogu kupiti ulaznice na rate, i to po cenama od 5.990 dinara za Exit i samo 6.990 dinara za celu Exit Avanturu (Exit + Sea Dance). Nakon jednostavnog otvaranja računa, neophodno je uplatiti minimalno 1.300 dinara za rezervaciju ulaznice, posle čega fanovi Exita svoje ulaznice OTPlaćuju na rate, u ritmu koji im odgovara, sve do 30. juna!\nNajveće uzbuđenje pred Exit Avanturu počinje uz muzički spektakl decenije i koncert svetske pop ikone Robija Vilijamsa 17. juna na beogradskom Ušću!\nKapije Petrovaradinske tvrđave otvoriće se 9. jula, kada će blizu 200.000 ljudi iz celog sveta proslaviti 15. rođendan Exita, sve do svetski čuvenog zatvaranja Dance Arene u jutarnjim časovima, tada već 13. jula. Pravo festivalsko letovanje nastavlja se već od 15. jula, kada će se pored mora na budvanskoj plaži Jaz četiri dana i noći slaviti nagrada za najbolji evropski festival, sve do ranog jutra u nedelju 19. jula! Svoje nastupe na ovogodišnjoj, ultimativnoj Exit Avanturi, za jedno od najjačih programskih izdanja ikad, dosad su potvrdili Mötorhead, The Prodigy, Manu Chao, Rudimental, Faithless, Hardwell, Emeli Sandé, Sigma, John Newman, Clean Bandit, Tom Odell, Martin Garrix, Gramatik, Tale of Us, Adam Beyer, Chris Liebing, Eagles of Death Metal, Fear Factory, Wilkinson, Zomboy, Roni Size Reprazent, Bondax, Napalm Death, Dubioza kolektiv, Octave One, Soul Clap i brojni drugi za ukupno više od 1.000 umetnika na 30 festivalskih bina od Petrovaradina do Jaza!


Zakon o finansijskoj podršci porodici: Roditeljski portal zatražio ostavku ministra, sindikati izmenu spornih članova | Insajder TV - Više od vesti\nZakon o finansijskoj podršci porodici: Roditeljski portal zatražio ostavku ministra, sindikati izmenu spornih članova\nPočetak primene Zakona o finansijskoj podršci porodici izavao je brojna negodovanja u javnosti kao i zahteve za ostavkama nadležnih. Osim dospelim rešenjima o pomoći majkama na mizerne sume, dodatno nezadovoljstvo izazvale su i poruke službenice Ministarstva za rad tokom gostovanja na RTS-u, kao što su ona da „nijedan poslodavac neće zaposliti takvu ženu (koja želi da zatrudni)”, jer je njemu “žena potrebna da radi”. Roditeljski portal Bebac danas je zatražio hitnu i neopozivu ostavku ministra za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zorana Đorđevića zbog propusta u Zakonu o finansijskoj podršci porodici, ali i izjava zaposlenih u ministarstvu kojim upravlja.\nStav redakcije Insajder: I rad i rađanje u Srbiji - neće moći\nZakon o finansijskoj podršci porodici sa decom usvojen je krajem jula ove godine.\nIako zamišljen kao mera podsticaja nataliteta, odredbama ovog zakona diskriminisane su neke od grupa žena poput preduzetnica, dok su nekima zbog nedovoljnog povezanog radnog staža značajno umanjena sredstva pomoći za prvu godinu roditeljstva, koje iznose i nekoliko puta manje od minimalne zarade u Srbiji.\nSindikat zaposlenih u zdravstvu i socijalnoj zaštiti Srbije (SZZSZS) apelovao je takođe da se hitno izmeni Zakon o finansijskoj podršci porodica sa decom, zato što smatraju da je oštetio trudnice i porodilje.\nSZZSZS je zahteva da se hitno izda uputstvo o načinu obračunavanja visine mesečne naknade za trudnice, porodilje, negu deteta i posebnu negu deteta, koji bi predvideo minimalnu osnovicu i uračunavao prosek na prethodnih 18 meseci na osnovu efektivnog rada zaposlenih.\n"Podsticajne mere za poboljšanje poražavajuće demografske situacije ne mogu se rešiti na način da se proširi krug korisnika prava što apsolutno podržavamo, a da se istovremeno ošteti najveći broj zaposlenih porodilja time što se povećava obračunski period na 18 meseci", ocenio je sindikat.\nU sindikatu podsećaju i da se taj obračunski period deli sa zbirom osnovica, bez obzira da li postoje evidentirane osnovice za svih 18 meseci.\nRanije je i kancelarija Poverenice za ravnopravnost zatražila izmenu spornih članova Zakona.


PODCAST Ne otpisujte prerano EU\nPrvi sastanak lidera EU bez Velike Britanije još jednom je pokazao ne samo pukotine u evropskom bloku nego i dubinu krize samog projekta, uprkos nadi koji su na skupu u Bratislavi iskazali čelnici Evropske komisije da će uspeti da vrate poverenje u zajednički poduhvat jer, kako ističu,"bolja alternative od EU ne postoji bez obzira što nije savršena". Uostalom i sama nemačka kancelarka Angela Merkel je priznala da je EU u " kritičnoj situaciji". Dovedena su u pitanje dva ključna dostignuća EU – monetarna unija i uklanjanje granica. Poljuljan je i ključni princip solidarnosti na kome počiva EU - među članicama kao i prema najugroženijma u svetu.\nIako predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker (Jean Claude Juncker) tvrdi da nakon Bregzita nije ugrožena budućnost EU, nema sumnje da je odluka britanskih birača dodatno uzdrmala evropske temelje, uz već pomenuta pitanja migracija, zajedničke odbrambene politike, anemičnog ekonomskog stanja i rasta nezasposlenosti.\nAkcioni plan – odlaganje umesto rešenje problema\nStoga najava i obećanje evropskih lidera da će do sledećeg proleća predložiti neophodne reforme - kada se obeležava 60. godišnjica Rimskih ugovora, odnosno stvaranja Evropske ekonomske zajednice kao preteče EU - više liče na odlaganje problema nego što su pokazatelj odlučnosti i jasne vizije kako da se dvadesetsedmorka izbori sa rastućim problemima i izazovima.\nI ranije su neslavno završavali pompezno najavljivani projekti poput evropskog ustava ali koji je odbačen na referendumima u Francuskoj i Holandiji 2005. Njegovo mesto je zauzeo kompromisni "Lisabonski sporazum", ali njegova različita tumačenja su često izvor sporenja. "Solunski proces" iz 2003, kojim se pruža perspektiva članstva uključujući i balkanskim zemljama, sporo se primenjuje. Doduše, za to su krive i zemlje aspiranti jer otežu neophodne reforme.\nNe poštuje se u potpunosti ni "fiskalni pakt" iz 2012, odnosno dogovor o finansijskoj disciplini, koji je trebalo da koliko toliko nadomesti sistemski defekt, pošto pored evropske monetarne unije ne postoji i fiskalna unija, što je karakteristično za svaku nacionalnu državu.\nEU ne može "u rikverc", još teže napred\nEU ne može "u rikverc", kako je istakao domaćin slovački premijer Robert Fico, ali nije jasno ni kako će brže i odlučnije napred nego što je to bilo do sada. Sve su veći problemi sa kojima se EU suočava, ali i razlike među njenim članicama kako da se oni rešavaju. Doduše, toga su svesni i evropski čelnici. Tako je Fico kazao da stanje nije "nimalo ružičasto" te da lideri moraju da odgovore na pitanja i strahove Evropljana.\nPitanje migracija izaziva strahove Evropljana\n"Ako ne odgovorimo mi, odgovoriće neko sa jednostavnim ali neizmerno opasnim rešenjima", rekao je Fico. Pitanje migracija kao i nerešeni socijalno-ekonomski problem izazivaju strahove građana na starom kontinentu što svakako ide u prilog evropskim populistima i ekstremistima.\nDakle, ostale su duboke razlike uprkos nastojanju da se prikaže makar privid jedinstva. Čak je i predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker priznao da ne pamti veće nesuglasice na starom kontinentu u njegovoj dugoj političkoj karijeri.\nOn je zamolio sve lidere pre samita u Bratislavi da razmisle o tri razloga zbog kojih je potrebna EU. U internoj prepisci, u koju je imao uvid "Volstrit Džornal" (The Wall Street Journal), pominje se 29 različitih oblasti interesovanja. Većinsku podršku, odnosno više od polovine lidera, dobila su samo tri pitanja – jedinstveno tržište, koordinacija u borbi protiv terorizma i zajednička politika u digitalnom sektoru.\nOčito je da nema mnogo interesovanja za teme kao što su mobilnost radne snage, reforma politike prema azilantima ili promena prioriteta u budžetu EU.\nBudućnost EU zavisi od izbora u Francuskoj i Nemačkoj\nEvropski blok se u narednim mesecima suočava sa serijom važnih događaja sa neizvesnim ishodom. U Mađarskoj se 2. oktobra održava referendum o evropskoj strategiji prema izbeglicama. U decembru se građani Italije izjašnjavaju o ustavnim promenama – što može oslabiti poziciju premijera Matea Rencija (Matteo Renzi). Za proleće je najavljen referendum u Holandiji o sporazumu EU-Ukrajina, a Nemačku i Francusku – koje se smatraju "motorom" evropskih integracija – očekuju veoma neizvesni izbori.\nPozicija Angele Merkel je sve upitnija zbog rastućeg nezadovoljstva njenom migracionom politikom\nPredsednik Fransoa Oland zaostaje u istraživanjima javnog mnjenja, dok sve popularnija liderka desničarskog Nacionalnog fronta Mari Le Pen najavljuje referendum o izlasku iz EU, ukoliko pobedi. Istovremeno, i pozicija Angele Merkel je sve upitnija zbog rastućeg nezadovoljstva njenom migracionom politikom, što ide u prilog desničarskoj Alternativi za Nemačku koja beleži rast na pokrajinskim izborima.\nU nastojanju da spreči uspon desnice, većina članica za sada je odustala od sklapanja Transatlantskog trgovinskog sporazuma sa SAD-om, koji je izaziva sve veće kritike među biračima.\nZbog svega toga, evropski zvaničnici priznaju u privatnim razgovorima da će najavljena "mapa puta" morati da pričeka izbore u Francuskoj i Nemačkoj a od njihovih rezultata u mnogome će zavisiti i sudbina reformi EU.\nEvrozona – "što se grbo rodi vreme ne ispravi"\nEU potresa i ekonomska kriza, što se iskazuje i kroz ogromne dugove, pre svega članica na jugu kontinenta. Zadužene zemlje poput Grčke, kojima se kao uslov za pomoć traži rigorozna štednja, kritikuju takvu politiku poverilaca, u čemu prednjači Nemačka, jer se time guši neophodni ekonomski rast. Stoga je sedam članica EU uglavnom sa juga kontinenta - Francuska, Italija, Španija, Grčka, Portugal, Kipar, Malta – razgovaralo u junu o stvaranju "Alijanse Juga Evrope", najavljujući borbu protiv takve politike.\nItalijanski premijer Renci nazvao je ovakav pristup zvaničnog Berlina hipokrizijom, jer kritikuje druge članice EU što ne nastavljaju "stezanje kaiša". Istovremeno, sama Nemačka ne poštuje pravila Unije i ne smanjuje trgovinski suficit koji je premašio 7,6 odsto BDP, a limit je 6 odsto.\nEvru tek predstoje izazovi, počev od sve ozbiljnije krize u italijanskom bankarskom sektoru\nJedan od ključnih uzroka ekonomskih nedaća seže do samog nastanka evrozone, odnosno uvođenja evra kao zajedničke valute koju je prihvatilo 19 zemalja. Evro je zamišljen ne samo kao ekonomski projekat, koji treba da osigura razvoj, već i politički u cilju jačanja integracija na starom kontinentu. Međutim, njegovo uvođenje nisu pratili klasični instrumenti na nivou nacionalne države – tačnije ustanovljena je monetarna unija bez fiskalne, odnosno zajedničke budžetske politike koja bi osigurala efikasno funkcionisanje tako šarolikih regija na starom kontinentu.\nZbog toga je, kako ističe nobelovac Džozef Stiglic (Joseph Stiglitz), evro "rođen sa greškom" i nije ostvario ni očekivani prosperitet niti političku integraciju, jer je u velikoj meri bio projektovan i kao cilj sam po sebi, umesto da bude samo sredstvo za ostvarenje pomenutih htenja.\nČak i stanje nemačke ekonomije nije tako impresivno kao što izgleda na prvi pogled. Naime, njena privreda je rasla od 2007. po stopi od samo 0,8 odsto godišnje (naspram, na primer, 1,2 procenta rasta američke privrede). Veliki izvoz se ostvaruje nauštrb stagnacije pa čak i realnog opadanja plata. Stoga je, kao posledica demontaže socijalne države u Nemačkoj, produbljen jaz u primanjima između najsiromašnijih i onih na sredini lestvice - za 9 odsto samo tokom jedne decenije.\nU svakom slučaju, evru tek predstoje izazovi, počev od sve ozbiljnije krize u italijanskom bankarskom sektoru.\nZačeci evropske armije\nEU nastoji da, nakon Bregzita, produbi vojnu saradnju, uz formiranje zajedničkog štaba, što bi omogućilo brže raspoređivanje evropskih snaga u kriznim situacijama.\nTakvi planovi su postojali od ranije ali ih je blokirala Britanija, koja je smatrala da bi formiranje posebnih evropskih snaga podrilo ulogu NATO. I pojedine članice iz istočne Evrope, poput baltičkih zemalja i Poljske, protive se ovoj ideji jer smatraju da je Severnoatlantska alijansa najbolja garancija za sprečavanje ekspanzije Rusije.\nEvropska demokratija bez demosa\nSve je očiglednije – čak lideri EU to priznaju – da nije reč samo o finansijskoj krizi, već o mnogo dubljoj društveno-političkoj te da su ekonomske teškoće, zapravo, samo njen simptom. Očigledno je da ne postoje neophodni društveni temelji za političku i ekonomsku uniju. EU je pre svega ekonomska zajednica, delimično i politička, ali više kao savez suverenih država sa delegiranom tehnokratijom u Briselu. Dakle, postoje evropske birokrate, ali nema evropskog demosa, odnosno evropskog građanina.\nEU je više kao savez suverenih država sa delegiranom tehnokratijom u Briselu\nTo znači da se demokratija u tradicionalnom smislu te reči završava na granicama država članica. Razlozi ovakvog stanja su višestruki. Tako Lešek Kolakovski (Leszek Kołakowski) navodi paradoks "samorazornosti otvorenog društva", odnosno ne samo nesposobnost demokratije da se uspešno odbrani od spoljnih neprijatelja isključivo demokratskim sredstvima, već i da se liberalni principi pretvaraju u sopstvenu suprotnost.\nTako je demokratija izgubila svoje ozbiljne kritičare, a time i deo svojih kreativnih potencijala, a pri tom su ostale protivrečnosti i neprijatelji.\nDemokratija bez izbora\nProblem je i što je EU u velikoj meri elitistički projekat, tačnije savez nacionalnih političkih elita i međunarodnog, krupnog kapitala, tako da su dobici i gubici od evropskih integracija neravnomerno raspodeljeni. Međutim, sve nezadovoljniji građani, kako ističe Ivan Krastev, mogu da promene vladu ali ne i njenu ekonomsku politiku, u ovom slučaju rigorozne mere štednje koju nameću međunarodni poverioci. Stoga građanima preostaje "demokratija bez izbora" ili "okupiranje ulica".\nIstovremeno, u situaciji kada ne postoji jedistveni evropski javni prostor i politički identitet, alternativne odgovore nude populisti i ultradesničari na nivou nacionalnih država. Potvrda tih još uvek snažnih parohijalnih tendencija jeste i najava mađarskih i poljskih lidera "kulturne kontrarevolucije" koja će ojačati nacionalne identitete. Kao posledica uspona desnice slabi panevropska solidarnost i jačaju autoritarni odgovori naspram prvobitne ideje o otvorenoj, liberalnoj Evropi.\n"Neprijatelj" nije dovoljan za formiranje identiteta EU\nO stvaranju miroljubive zajednice evropskih država sanjao je još pre više od dva veka čuveni nemački filozof Kant. Međutim, još nije jasno i nema saglasnosti šta je evropski identitet. Da li je to samo obećanje bolje budućnosti, koje mnogi smatraju neispunjenim zbog ukidanja socijalne države, ograničenih radničkih prava i sve upitnije demokratije? Da li su to univerzalne vrednosti oko kojih postoji načelni konsenzus, ali koje evropske političke elite ne znaju kako da ostvare u praksi?\nDa li smo još uvek najpre pripadnici svoje nacije – Francuzi, Italijani – pa tek onda Evropljani? U tom smislu je ilustrativan odgovor nemačkog pisca Hansa Magnusa Encensbergera na pitanje da li se oseća kao Evropljanin ili kao Nemac. Kazao je da Evropljani ne postoje, ali je nakon kratke pauze dodao: "S druge strane … ako mi vežete oči, stavite me u leteći balon i spustite u bilo koji evropski grad, znao bih da sam u Evropi, i znao bih kako da pronađem železničku stanicu, i gde mogu nešto da pojedem i popijem".\nSećanje na zamajac evropskog ujedinjenja slabi\nDakle, EU je više od geografskog prostora ali je činjenica da je nastala na odbrambenoj strategiji – da se spreči povratak strahota iz dva svetska rata koji su započeli i uglavnom vođeni na starom kontinentu. Međutim, s obzirom da odumiru generacije koje su iskusile Drugi svetski rat, sećanje na taj zamajac evropskog ujedinjenja slabi.\nBritanski istoričar Timoti Garton Eš (Timothy Garton Ash) navodi i nestanak sovjetske pretnje koja je tokom Hladnog rata veoma zbližila zapadne Evropljane, mada se Rusija sve otvorenije meša nastojeći da iskoristi krizu na starom kontinentu za ostvarenje svojih geostrateških ciljeva.\nTakođe, iako je i dalje motor evropskih integracija, Nemačka nije više spremna da bude "blagajnik" EU, dok je ranije njeno delovanje bilo motivisano i željom da se rehabilituje u porodici evropskih naroda zbog odgovornosti za Drugi svetski rat.\nTome treba dodati i skepticizam prema evropskim integracijama nekadašnjih socijalističkih zemalja, pre svega Mađarske, Poljske i Češke, uprkos još uvek snažnom sećanju na dikataturu i nemaštinu.\nUverenje da samo ujedinjena može opstati kao važan činilac na globalnoj sceni – sada bi trebalo da EU da dodatni smisao postojanja. Međutim, otpor autoritarnoj Rusiji i protivteža Americi ne mogu da stvore evropski identitet, odnosno kako ističe istoričar Toni Džadt (Tony Judt), za njegovo definisanje nisu dovoljni samo "neprijatelji".\nBregzit – simptom problema u samoj EU\nEU se, dakle, suočava sa velikim izazovima kako da nastavi dalje, imajući u vidu i predstojeće pregovore sa Velikom Britanijom o novim odnosima, nakon što se na referendumu izjasnila za napuštanje evropskog bloka.\nNa samitu u Bratislavi je zaključeno da će se voditi računa da se ne oštete interesi zemalja koje ostaju u Uniji i upozorili London da ne računa da će moći samo da pokupi "trešnje sa torte". Većina članica očito smatra da Britanija mora da "plati cenu" napuštanja evropskog bloka. Međutim, EU treba da ima na umu da Bregzit nije samo izvor njenih novih teškoća već i simptom problema sa kojima se suočava.\nEU treba da ima na umu da Bregzit nije samo izvor njenih novih teškoća već i simptom problema sa kojima se suočava\nStoga, osim tog emotivnog pristupa, evropski blok bi trebalo da iskoristi pregovore sa Britanijom o uspostavljanju novih odnosa i za rešenje ostalih problema koji ga opterećuju. Evidentno je da nije samo London nezadovoljan sa jačanjem nadležnosti evropskih struktura, već i da članice Višehradske grupe – Mađarska, Poljska, Slovačka i Češka Republika – traže da se deo ovlašćenja vrati nacionalnim državama.\nU tom smislu je zanimljiva nedavno ponovo lansirana ideja o stvaranju Severnomorske unije, čije bi članice bile zemlje koje izlaze na ovo more: Belgija, Holandija, Luksemburg, Nemačka, Danska, Švedska. Pridružili bi se i Norveška i Velika Britanija kao način da se ublaže efekti Bregzita. Ove zemlje bi pre svega sarađivali u istraživanjima mora i okeanskoj industriji.\nEvropa "na dva koloseka"\nGrupa uglednih evropskih intelektualaca objavila je nedavno dokument "kontinentalno partnerstvo" u kome se predlaže uspostavljanje odnosa između Brisela i Londona po modelu – manje od članstva u EU, više od klasičnog sporazuma o slobodnoj trgovini. Time bi ne samo sačuvali ekonomske veze, već bi pomenuti model mogao da se primeni i prilikom uspostavljanja novih odnosa EU i sa ostalim zemljama koje neće uskoro postati njene punporavne članice: Norveška, Švajcarska, Turska, Ukrajina i, eventualno, južne mediteranske zemlje (Tunis, Maroko).\nRealizacija ovog projekta bi dugoročno mogla voditi stvaranju "dvokružne" Evrope. Unutrašnji krug bi činili EU, kao nadnacionalna tvorevina, sa evrozonom u svom središtu, dok bi u spoljašnjem krugu bile zemlje uključene u međuvladino partnerstvo sa EU.\nDakle, zemlje u prvom krugu bi imale priliku da nastave jačanje integracija, dok bi članice drugog kruga ograničile svoje učešće na jedinstveno tržište i saradnju u bezbednosnoj i spoljnoj politici.\nNije jasno kako bi prošle balkanske zemlje ako se realizuje ova ideja, ali imajući u vidu zamor od proširenja u EU, lako bi mogle da završe kao "drugorazredne članice" bloka na njegovoj periferiji.\nNaravno, kad god se kao rešenje za evropskih problema pominje prekomponovanja u razne blokove, to pokazuje dubinu krize sa kojom se suočava.\nNe otpisujte prerano EU\nInteregnumi, odnosno prelazna stanja u istoriji su skopčana sa najvećim opasnostima. Svet se sada nalazi u nekoj vrsti interegnuma i veoma je teško predvideti šta će se iz njega izroditi. Pesimisti smatraju da je "EU pobedila Evropu", te da Evropu, kao središte stare civilizacije, "može da spase samo raspad EU", s obzirom na njene manjkavosti.\nVišestruka kriza koja pogađa EU svakako čini neizvesnijim prijem novih članica, pre svega sa Balkana. Istovremeno, antievropsko ponašanje pojedinih krugova i vlada među dvadesetsedmorkom, idu u prilog nacionalističkim, antidemokratskim, odnosno evroskeptičnim snagama svih boja na Balkanu, koji pokušavaju da po svaku cenu spreče ulazak svojih zemalja u EU.\nOna je laka meta za kritike – neke opravdane, neke preterane a dosta je i neosnovanih.\nIpak, ne treba zaboraviti da je EU najuspešniji mirovni projekat u evropskoj, a verovatno i svetskoj istoriji. Istovremeno, ona je prva postmodernistička zajednica jer odnose među državama nastoji da uspostavi pre svega na vrednostima a ne samo na interesima, koji dominiraju u međunarodnim odnosima od Vestfalskog ugovora iz 17. veka. Mnogim brojkama se može ilustrovati pomoć koje su dobile i još dobijaju siromašnije članice bloka. Na primer, Poljska i dalje povlači 15 milijardi evra godišnje iz zajedničkih fondova u Briselu za razne projekte.\nUprkos pesimizmu, dosta je razloga i za nadu. To potvrđuje činjenica da mnogi ljudi širom starog kontinenta još veruju u evropski projekat. Kako je rekao nemački pesnik Helderin, "tamo gde je opasnost, tamo je i spas". Jedan od načina da se spase evropski projekat je da se "iznova osmisli".