Beograd, 11. Oktobar 2012. PR Objave: Objava -\nIz godine u godinu glavni grad Srbije - Beograd beleži porast broja turista kao i broja noćenja ostvarenih u glavnom gradu. Stručnjaci iz ove oblasti međutim navode da Beograd manjka sa smeštajnim kapacitetima kako luks tako i budžetne kategorije.\n"U Beogradu prvo postoji mali broj hotela a i ti hoteli ne ispunjavaju osnovne preduslove za kategoriju pod kojom se vode." navodi naš sagovornik i dodaje "Beograd ima potrebu za daleko većim brojem kreveta i turizam Beograda je tek u poslednjim godinama shvaćen kao strateški bitna grana privrede od koga cela Srbija može profitirati."\nU Beogradu se u poslednjih nekoliko godina razvijaju dva nova alternativna vida smeštaja a to su hosteli i apartmani na dan (stanovi na kratak rok). Ne postoje sigurni pokazatelji kolika je popunjenost ovih kapaciteta ali je uspon ova dva alternativna vida smeštaja evidentan na svetskom nivou. To potvrđuje i Miloš Kraguljac, menadžer agencije RentApartmani Beograd: "Apartmanski smeštaj u Beogradu na kratak rok je definitvno alternativa hotelskom jer kvalitetom parira a cenovno je daleko niže od hotelskog. Ova industrija je definitivno u usponu. Kriza je međutim evidentna ali se i uprkos njoj trudimo da održimo standard i kvalitet usluge a cene održimo na postojećim nivoima." Kraguljac još dodaje: "Danas u Beogradu postoji preko 60 registrovanih hostela, dok je apartmana sigurno daleko veći broj ali vam ne znam izneti tačnu cifru. Ja vam svakako savetujem da otvorite "četvoro" očiju kada su apartmani u Beogradu u pitanju, i da se dobro raspitate pre nego što se odlučite gde ćete noćiti. Već nekoliko godina sam u ovom poslu, svakakvih iskustva sam se naslušao i nagledao."\nU poslednjih nekoliko godina postoje naznake da je turizam Beograda uočen kao bitan i sastavni deo privrede Beograda. Brojne aktivnosti turističke organizacije Beograda pozdravljaju svi zaposleni u turističkoj industriji Beograda i stvari su počele "da se kreću". Da li će se aktivnosti u budućnosti intenzivirati a turizam Beograda dovesti na nivo koji zaslužuje ostaje nam da vidimo u narednim godinama...\nTurizam, beograd, srbija, hoteli, apartmani\nq: 19 - t: 0.03626 sec


“Kineski zajmovi se u javnosti Srbije prikazuju kao izdašne investicije, korist od njih ima Kina i elita koja okružuje Vučića” – Slobodne novine\n“Kina, aktuelne vlasti Srbije i elita koja okružuje predsednika Vučića ostvaruju najviše koristi od kineskih zajmova – koji se u javnosti Srbije prikazuju kao izdašne investicije”, kaže u razgovoru za Glas Amerike Donatijen Rui, jedna od autorki izveštaja “Postajući klijent kineske države – slučaj Srbije”, koji je nedavno objavio vašingtonski Centar za strateške i međunarodne studije (CSIS).\nU toj studiji četvoro stručnjaka te američke nevladine organizacije razmatraju razmere kineskog uticaja u sferi politike, ekonomnije i tehnologije i efekte i posledice koje bi mogle imati po državu, društvo, ali i životnu sredinu i zdravlje stanovništva.\n“Ono što smo zaključili u izveštaju je da se radi o, na neki način, obostrano korisnom odnosu između Srbije i Kine. Zato što je Srbija ključna zemlja u naporima Kine da više ulaže u Evropu, pošto predstavlja sponu Mediterana i Centralne Evrope, zbog veličine svoje teritorije i veza sa drugim zemljama Zapadnog Balkana. Sa druge strane, kada je reč o Srbiji, njene vlasti od Kine dobijaju zajmove koje predstavljaju kao značajne strane investicije. Na osnovu toga Vlada može da tvrdi da u zemlju stiže mnogo novca za investicije u infrastrukturu – koje su toj državi potrebne. Sa političke strane, to predsedniku Aleksandru Vučiću i njegovoj partiji, pruža neku vrstu pokroviteljske uloge”, kaže za Glas Amerike Donatijen Rui – čija su polja ekspertize Evropska unija, uticaj Rusije u Evropi, kao i Južna Evropa i Mediteran.\nOna ukazuje da angažman Kine, kroz inicijativu “Pojas i put”, kojom je u saradnju uključila najmanje sedamnaest evropskih država (među kojima je i nemali broj članica Evropske unije) na prvi pogled ima pozitivan aspekt koji ispunjava potrebe za izgradnjom infrastrukture.\nOznakeAleksandar Vučić investicije Kina krediti Naslovna-centar Naslovna-traka SNS


Kurs i obuka za planiranje proizvodnje - Audio verzija\nU toku dva dana, koliko je predviđeno da obuka i kurs za planiranje proizvodnje traje, svaki polaznik će imati prilike da se upozna sa osnovnim alatima koji su namenjeni za što bolje planiranje proizvodnog procesa.\nPrimarno je pohađanje ovog kursa namenjeno osobama koje se nalaze u menadžmentu određene kompanije i to prvenstveno onima koji su usmereni direktno na planiranje proizvodnje, odnosno menadžerima proizvodnje. Ali, sve navedeno naravno ne znači da neko ko nije zaposlen na konkretnim radnim pozicijama ne može da pohađa ovaj kurs, jer je zapravo omogućeno svakome ko želi da se upozna sa postupkom planiranja proizvodnje dozvoljeno da pristupi pohađanju specijalizovane obuke.\nKurs i obuka za planiranje proizvodnje se organizuje na dvojak način, to jest kako u poslovnicama Akademije Oxford, isto tako i preko interneta, to jest kroz virtuelne učionice. Svaki polaznik koji se prijavljuje treba da izabere jedan od tih načina za pohađanje nastave, a od njega se očekuje i da naglasi da li želi da ovaj kurs prati u okviru grupne nastave ili mu ipak više odgovara da to bude u paru, a putem poluindividualne, te im je na raspolaganju i individualna obuka i kurs za planiranje proizvodnje.\nNa osnovu odluke prijavljenog će zavisiti i u kojim terminima, to jest prema kojoj dinamici se organizuje pomenuti kurs, jer se način sprovođenja grupne nastave bitno razlikuje od ostalih. Tada se prvo zahteva prijavljivanje dovoljnog broja polaznika da bi se kreirala jedna grupa, a u kojoj neizostavno mora da bude minimum 4 prijavljena polaznika, stim da ih maksimalno može biti prisutno osmoro u jednoj grupi. Kod tog tipa nastave organizator definiše unapred termine, kao i dinamiku održavanja kursa, a o svemu tome prijavljeni dobijaju obaveštenje kada dođe do ispunjenja osnovnog uslova, odnosno onog trenutka kada se formira grupa od najmanjeg broja članova, a nevezano za to da li je u pitanju nastava koja se pohađa preko interneta ili ona koju polaznici prate u našim poslovnicama. Kod druga dva tipa nastave, odnosno poluindividualne i individualne se pojedinačni polaznik o datumu održavanja, dinamici i terminima dogovara sa profesorom koji je zadužen da konkretnu obuku vodi.\nSvako koga interesuje kurs i obuka za planiranje proizvodnje trebalo bi da izvrši prijavu, a što može da učini bilo kog dana u toku godine i to na onaj način koji mu najviše odgovara, to jest ili preko telefona izabrane poslovnice ili lično u njenim prostorijama. Sem toga, zainteresovanima je na raspolaganju i mogućnost da prijavu izvrše elektronskim putem, stim da je u mejlu koji će poslati na zvaničnu adresu organizatora vrlo važno da napišu i u kom gradu bi voleli da pohađaju nastavu.\nŠta izučava kurs i obuka za planiranje proizvodnje?\nSa osnovama proizvodnog procesa će se na početku ovog kursa upoznati svi prisutni, a iskusni predavači će im zatim detaljno objasniti na koji način se izrađuje kako plan prodaje, tako isto i plan proizvodnje. Takođe će im biti objašnjeno, korak po korak na koji način se pristupa izradi konkretnih planova, ali će imati prilike da nauče i na koji način se izrađuju različite vrste planova, kao na primer plan prodaje i proizvodnje za kupca koji je poznat kao „Make to order“, odnosno takozvani „Make to stock“, a što je zapravo plan prodaje i proizvodnje koji se odnosi na zalihe.\nSvakako će biti reči o planiranju prodaje i operacija, odnosno takozvanom SOP procesu. Polaznici će se upoznati i sa pojmom dugoročnog planiranja, to jest RCCP - om (Rugh-Cut Capacity Planning).\nPosebno će predavanja biti usmerena na upoznavanje prisutnih sa postupnom izradom plana proizvodnje i materijala. A obuka i kurs za planiranje proizvodnje podrazumeva i savladavanje znanja vezanih za izradu planova nabavke, a polaznici će naučiti i koje su to sve metode potrebne kako bi navedeni planovi bili izrađeni u skladu sa pravilima.\nSvi prisutni će, osim toga imati prilike i da nauče šta je to gantogram i čemu on služi, ali i na koji način se određuje redosled kada su u pitanju radni nalozi, te šta podrazumeva pojam terminiranje proizvodnje, odnosno na koji način se vrši izbor konkretnih radnih naloga na osnovu prioriteta i kako funkcioniše pojam terminiranja proizvodnje kada su u pitanju neprekidni tokovi.\nOno što je prethodno pomenuto su samo osnovni pojmovi koje će vrlo lako savladati svi polaznici ovog kursa. Budući da je dobro poznato da Akademija Oxford posebno obraća pažnju na izbor predavača i njihove profesionalne karakteristike, sasvim sigurno možemo da kažemo da kurs i obuka za planiranje proizvodnje omogućuje svima koji su zainteresovani da vrlo lako steknu znanja čija primena će im omogućiti da poboljšaju, na prvom mestu svoje profesionalne kvalitete, a zatim i da posredno utiču na poboljšanje kvaliteta poslovanja bilo koje kompanije u kojoj su zaposleni ili koja ih angažuje da bi pristupili postupku planiranja proizvodnje.\nKada i gde se organizuje kurs i obuka za planiranje proizvodnje?\nKako se obuka i kurs za planiranje proizvodnje organizuje u svim poslovnicama Akademije Oxford, a u skladu sa odredbama tačno određenog nastavnog programa, tako isto svaki polaznik može da se odluči i da predavanja prati preko interneta, odnosno putem posebno dizajniranog softvera. Takođe, on bi trebalo da odluči kada se bude upisivao i da li želi da predavanja prati samostalno, to jest kroz individualnu nastavu ili želi da to učini u okviru poluindividualne ili grupne nastave, jer od svega toga će da zavisi i termini u kojima će kurs i obuka za planiranje proizvodnje da bude organizovana, kao i dinamika.\nKod poluindividualne, odnosno individualne obuke predavač treba da definiše sa polaznikom kada će da počne nastava, ali i u kom tačnom terminu će se održavati, te u skladu sa kakvom dinamikom. A zvaničan organizator će da to odredi ukoliko neko bude bio zainteresovan za rad u grupi, ali neće moći odmah da obavesti prijavljene o datumu početka te vrste nastave. Zapravo je neophodno prvo da bude formirana grupa, a u njoj mora da bude 4 osobe prisutno najmanje, posle čega prijavljeni dobijaju jasno obaveštenje od ovlašćenog lica i to o svim potrebnim detaljima, to jest o datumu početka, te dinamici prema kojoj se obuka i kurs za planiranje proizvodnje organizuje i u kojim terminima.\nKako se sprovodi obuka i kurs za planiranje proizvodnje?\nPrincip prema kome se kurs i obuka za planiranje proizvodnje organizuje podrazumeva tri tipa nastave, to jest individualnu, poluindividualnu i grupnu, ali i različito mesto održavanja. Da budemo precizniji, polaznici biraju da li žele da predavanjima prisustvuju od svoje kuće, a uz pomoć takozvanih virtuelnih učionica, odnosno da li su zainteresovani da pomenuti kurs prate u našim poslovnicama, te bi trebalo da navedu i u kojoj od preko 20 njih im tačno odgovara da pohađaju pomenutu obuku.\nAko je njihova odluka vezana za individualnu ili poluindividualnu nastavu, a u okviru koje je prisutno dvoje polaznika u isto vreme, tada oni imaju obavezu da definišu datum početka, kao i termine, ali isto tako i dinamiku sa profesorom koji je u tom slučaju nadležan.\nIpak, ukoliko je u pitanju grupna obuka i kurs za planiranje proizvodnje, onda je njihova obaveza da pričekaju ispunjenje uslova za to, a što se odnosi na formiranje jedne grupe. U okviru konkretne grupe može da bude od četvoro do osmoro osoba najviše prisutno, stim da organizator određuje u tom slučaju i termine održavanja nastave, kao i njihovu dinamiku.\nKoliko traje kurs i obuka za planiranje proizvodnje?\nOdređeno je aktuelnim nastavnim programom da obuka i kurs za planiranje proizvodnje podrazumeva ukupno 20 sati nastave, stim da je predviđeno njeno dvodnevno trajanje. A ova odrednica se odnosi isključivo na grupni tip obuke i to bez obzira da li polaznik želi da je pohađa preko interneta ili u jednoj od naših poslovnica. Nakon što se prijavi dovoljan broj njih, svi će dobiti informacije o tačnom datumu kada će grupni kurs početi, kao i o terminima, te o dinamici. Naglasićemo da je, za sada predviđeno da svaki polaznik koga interesuje grupni kurs i obuka za planiranje proizvodnje prisustvuje nastavi oba dana po deset sati, sa nekoliko pauza, ali će o svim detaljima svakako biti informisani kada se bude znao i tačan datum njenog početka.\nOnaj polaznik koji bude odabrao poluindividualnu ili individualnu obuku i to kako onu koja se pohađa u našim poslovnicama, tako i onu koju treba da prati preko interneta će imati priliku da se sa aktuelnim predavačem dogovori oko svih detalja. A pod tim se misli ne samo na tačan datum kada će se obuka i kurs za planiranje proizvodnje sprovesti, već i na termine, kao i na dinamiku prema kojoj e biti nastava organizovana u tom slučaju.\nSpisak gradova za planiranje proizvodnje


Voda neispravna u 80 odsto škola - Kozarac.ba\nAnaliza vode u 199 škola u RS pokazala je da je u 157 škola voda zagađena, potvrđeno je u Institutu za zaštitu zdravlja RS.\nNaime, Zdravstveno-sanitarna inspekcija RS početkom ove školske godine utvrdila je da je od ispitivanih 148 škola, voda neispravna u njih 77. Naloženo je da škole i lokalne zajednice riješe problem bakteriološki neispravne vode, a resorno ministarstvo je zatražilo od Instituta da ponovo provjeri stanje u školskim česmama.\nMeđutim, nova analiza Instituta, koja je obuhvatila više škola nego ranije, pokazala je da je voda i dalje neispravna u većini škola.\nMilka Mrđa, portparol Instituta, kazala je da je najviše škola sa neispravnom vodom na pdoručju Banjalučke regije i to u ukupno 79 školskih vodoobjekata, zatim na području Dobojske regije gdje je utvrđeno da je voda neispravna u 40 škola i na području Zvornika gdje je voda bila zagađena u 35 objekata.\nDuška Radmanović, načelnik Odjeljenja za predškolsko i osnovno obrazovanje u Ministarstvu prosvjete i kulture RS, kazala je da prema rezultatima ove analize, najveći broj škola ima neispravnu vodu u opštinama Prijedor, Doboj, Nevesinje, Gradiška, Teslić, Bijeljina i Prnjavor.\n“Institut je predložio da se izvrši čišćenje vodoobjekata, zatim dezinfekcija, ugradnja hlorinatora, a u nekim školama je potrebno izgraditi nove vodoobjekte ili pronaći nova izvorišta”, pojasnila je Radmanovićeva.\nOna je navela da je sredstvima Švajcarske agencije za razvoj i saradnju u BiH, kroz Fondaciju “Fami”, predviđeno rješavanje ovog problema za oko 60 škola.\n“Nevladina organizacija World Vision uradila je projekat snabdijevanja pitkom vodom škola u opštinama Banjaluka, Kneževo, Kotor Varoš i Čelinac”, kazala je Radmanovićeva.\nRade Mavrak, načelnik Odjeljenja za privredu u društvene djealtnosti u opštini Nevesinje, kazao je da su planirane sanacije školskih vodovoda na području ove opštine kao i izgradnja gradskog vodovoda.\nVidosav Kičić, zamjenik načelnika opštine Čelinac, kazao je da je ova opština u toku 2007. i 2008. godine, zajedno s Vladom RS uložila više od 500.000 maraka u vodosnabdijevanje.\n“Za ovu godinu opština je izdvojila oko 137.000 KM za rješavanje vodosnabdijevanja i školskih vodoobjekata kao i vodovoda u mjesnim zajednicama”, naveo je Kičić.\nMilenko Šajić, portparol Administartivne službe grada Banjaluka, kazao je da je gradska inspekcija radila analizu vode u školama i da se u narednih nekoliko dana očekuje da budu obrađeni kompeltni rezultati analize, na osnovu kojih će Gradska uprava preduzeti potrebne mjere.\nMiro Janjilović, direktor OŠ ‘Sveti Sava’ iz Kotor Varoša, kazao je da je voda bila neispravna u područnim školama Zabrđe, Vagani i Vrbanjci.\n“Prije nekoliko dana predstavnici nevladine organizacije World Vision su bili u našoj školi i ja sam im objasnio koji su najveći problemi u školama, između ostalog to su i vodovodi. U narednom periodu ćemo vidjeti da li će to biti riješeno”, naveo je Janjilović.


Balkanske Aktuelnosti 40/2017 | TRT Srpski\nPrema podacima Ministarstva ekonomije Republike Turske, 2007. godine je kumulativna vrednost direktnih stranih investicija Turske u balkanskim zemljama iznosila 3,5 milijarde dolara.\nOkončavanjem Hladnog rata, trgovinske i ekonomske veze Turske sa balkanskim zemljama se su počele naglo razvijati. No, i pored činjenice da se ekonomske veze razvijaju iz godine u godinu, ipak nisu na zavidnom nivou. Osim toga, ratovi koji su se dogodili na prostorima bivše Jugoslavije, uslovili su da se turski biznismeni mnogo više usredsrede na Rumuniju, Bugarsku i Albaniju. Napori koji se ulažu za povećanje prosperiteta i privatizacije u balkanskim zemljama i dalje predstavljaju dobru priliku za turski poslovni svet.\nDirektne strane investicije Turske na Balkanu je tema koja je poslednjih godina počela da zauzima široko mesto u balkanskim medijima. Pokušava se spoznati u koju zemlju na Balkanu Turska više ulaže. No, usled nedostatka podataka, podaci u vezi investicija Turske na Balkanu i dalje su nepotpuni.\nInače je jako teško doći do podataka u vezi direktnih stranih investicija jedne zemlje u inostranstvu, zbog toga što zvanični podaci zemlje investitora se odnose samo na izvoz kapitala iz nje. Investicije koje se ulažu preko trećih zemalja ne odražavaju se na zvanične podatke zemlje investitora. Na primer, direktne strane investicije turskog biznismena iz Holandije, koji preko ove zemlje ulaže kapital u Rumuniju, ne oslikavaju se u zvaničnoj statistici Turske. Sa druge strane, u zvaničnim podacima Rumunije, ova investicija je registrovana kao investicija Holandije, a ne Turske.\nPrema podacima Ministarstva ekonomije Republike Turske, 2007. godine je kumulativna vrednost direktnih stranih investicija Turske u balkanskim zemljama iznosila 3,5 milijarde dolara. Krajem 2016. godine kumulativna vrednost direktnih stranih investicija Republike Turske u balkanskim zemljama se približila vrednosti od 10 milijardi dolara. Ova situacija otvoreno pokazuje da je Turska u poslednjih 10 godina jako osnažila ekonomske veze sa balkanskim zemljama. Turske firme danas realizuju široku lepezu proizvodnje na Balkanu, od proizvodnje papira i kartona, prehrambenih proizvoda pa sve do proizvodnje bele tehnike. Osim toga, turske firme pružaju usluge na polju bankarstva i medija.\nRumunija i Bugarska su zemlje koje turski biznismeni preferiraju kada su u pitanju direktne investicije u inostranstvu. Rumunija je zemlja na Balkanu u kojoj turske firme najviše deluju. Vrednost turskog kapitala u ovoj zemlji je 2016. godine iznosila oko 4 milijarde dolara, što je 39% ukupne vrednosti turskih direktnih investicija na Balkanu. Rumuniju slede Bugarska sa 2,2 milijarde i Albanija sa 2 milijarde turskog kapitala.\nPoslednjih godina su Makedonija, Hrvatska i Kosovo zabeležile povećanje u ulogu turskih investicija. Naime, direktne strane investicije Turske u ove tri zemlje su 2011. godine iznosile 235 miliona dolara, da bi krajem 2016. godine iznosile 1,3 milijarde dolara. Podaci Ministarstva ekonomije Republike Turske pokazuju da je kumulativna vrednost turskog kapitala krajem 2016. godine u Makedoniji iznosila 500 miliona dolara, u Hrvatskoj 430 miliona dolara, a na Kosovu 341 milion dolara.\nVrednost turskih investicija u Crnoj Gori, zemlji Balkana sa najmanjom populacijom, iznosi 39 miliona dolara, što je relativno manje u odnosu na ostale balkanske zemlje. Zanimljivo je da su turske investicije u BiH također ostale na relativno niskom nivou. Naime, krajem 2016. godine kumulativna vrednost direktnih stranih investicija Turske u BiH iznosila je 197 miliona dolara. No, podaci Ambasade Republike Turske u Sarajevu govore da je osim investicija, posredstvom raznih turskih institucija, naročito TIKA-e, od 1995. godine u BiH uloženo milijardu eura.\nSrbija i Grčka su zemlje koje relativno poseduju veće tržište u odnosu na ostale zemlje u regionu. No, pošto su ove dve zemlje u prošlosti imale uspona i padova u odnosima sa Turskom, tako nisu ni uspele da privuku dovoljno turskog kapitala. Krajem 2016. godine kumulativna vrednost turskog kapitala u Srbiji je iznosila 113 miliona dolara, a u Grčkoj oko 100 miliona dolara.\nParalelno zbližavanju na političkoj sceni Turske i Srbije, koje je zabeleženo poslednjih godina, može se primetiti da su turski biznismeni povećali i svoje interesovanje ka Srbiji. Ukoliko ne dođe do velikih promena, očekuje se da će se naredne godine u velikoj meri povećati ukupna vrednost turskog kapitala u Srbiji.\nKada se osvrnemo na ulaganja balkanskih zemalja u Tursku, može se zaključiti da su osim Grčke, sva ostala na simboličnom nivou. Ne treba se zapostaviti ni činjenica da je vrednost direktnih stranih investicija Grčke u Turskoj do kraja 2016. godine iznosila 6,3 milijarde dolara, što je recipročno vrednosti od 64% ukupnih investicija Turske na Balkanu do kraja 2016. godine.\nTagovi: turski biznismeni , strane investicije , direktne strane investicije , kapital , investicije , ekonomija , Srbija , Turska , Balkan , Balkanske Aktuelnosti


Arhiva vesti 17.09.2017 - Naslovi.net\n- Verujem da ono što misle Crkva i narod misli i naš predsednik, rekao je patrijarh srpski Irinej, na pitanje šta misli o unutrašnjem dijalogu o rešenju kosovskog pitanja. Na intervju srpskog patrijarha reagovala je potpredsednica vlade Zorana… »\nBlic: Mihajlović: SPC da ne vrši pritisak na Vučića oko KosovaPolitika: Mihajlović: SPC je partner, da ne vrši pritisak na Vučićajoš 11 povezanih\nRadio 021 17.09.2017\nSrbija nije uspela da osvoji titulu prvaka Evrope pošto je u finalu odigranom u Istanbulu izgubila od Slovenije rezultatom 93:85. Sloveniji je ovo prva košarkaška i to zlatna medalja na bilo kom međunarodnom takmičenju. Do nje su došli potpuno… »\nPolitika: Srbija vicešampion EvropeMozzart sport: Kapa dole, Slovenci! Dragić nepogrešiv, Prepelič je meč viner! Srbija sagorela u željijoš 13 povezanih\nSlobodna Evropa 17.09.2017\nVozač Mercedesa Luis Hamilton pobedio je utrci Formule 1 za Veliku nagradu Singapura i uvećao prednost u generalnom plasmanu na 28 bodova, u odnosu na Sebastijana Fetela iz Ferarija. Trka je završena posle dva sata, pošto je u tri navrata zbog raznih… »\nPolitika: Hamilton osvojio Singapur, Fetel odustao posle sudaraVečernje novosti: Hamilton slavio u Singapurujoš 12 povezanih


RUGIP: Advokat iz Bijeljine ZARADIO PREKO 200.000 KM! (foto) :: Dešavanja u Bijeljini ::\n13. avgust 2020. / 16:59\nBosijka Predragvić, direktor Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove (RUGIP)\nRepublička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove (RUGIP), na čelu sa direktorom Bosiljkom Predragović favorizuje pojedine advokate i dodjeljuje im unosne poslove privremenih zastupnika u upravnim postupcima. Dok veliki broj advokata godinama nije angažovan, nekoliko njihovih kolega zarađuju stotine hiljada maraka u ovim postupcima.\nInače, informacije koliko pojedine kolege zarađuju po ovoj osnovi podiglo je cijelu advokatsku zajednicu u Srpskoj na noge. Većina članova komore pokušava da usaglasi prijedloge kako bi se ova oblast regulisala i spriječile dalje zlopupotrebe.


Sefer Halilović oštro osudio izjave Milorada Dodika – Informer\nSefer Halilović oštro osudio izjave Milorada Dodika\nBosanskohercegovačka patriotska stranka (BPS-Sefer Halilović) osudila je danas posljednje izjave predsjednika RS-a Milorada Dodika u kojima konstantno negira opstanak cjelovite Bosne i Hercegovine.\nU ovoj stranci smatraju da se radi o nastavku protivdejtonskog djelovanja i talasanju i stvaranju još veće krize i usložnjavanja političkih prilika u Bosni i Hercegovini kako bi se u što većoj mjeri umanjio ionako oslabljen rejting BiH kod međunarodne zajednice.\n“Izjave Milorada Dodika imaju za cilj uznemiravanje domaće javnosti te slanje poruke međunarodnoj zajednici o nemogućnosti uspostave vlasti i u konačnici već poznati nastavak secesionističke politike koja je poražena i osuđena pred Međunarodnim sudom. S druge strane, Dodik je do sada pokazao da njegovim političkim potezima upravljaju, vrlo često, drugi, i da on lično nema hrabrosti za ostvarenje bilo koje od velikog broja njegovih politički suludih ideja“, ističe se u saopćenju BPS-Sefer Halilović.\nBPS-Sefer Halilović poručuje da kada je riječ o Bosancima i Hercegovcima koji vole svoju zemlju nikada neće dozvoliti da se BiH podijeli.\n“Jer, morate da znate jedno, a to je da ima dovoljno patriotskih snaga u BiH koji će je sačuvati, i da ona niti može niti hoće biti predmetom bilo čije secesionističke politike, jer to garantuje i njena hiljadugodišnja istorija“, zaključeno je u saopćenju.\n17/12/2011 at 6:09 pm\nTko je generale samo patriote koje su odbranile ovu zemlju mogu je i zaštiti,jer u vlasti su ljudi koji su za vrijeme agresije bili vani i sad bi da oni urede ovu zemlju e neće moći jer oni nemaju osjećaj koliko vrijedi ova naša gruda.\nZenica: Izvod iz policijskog biltena\nMuškarci tokom života promjene duplo više partnerki od žena


Nova komisija GIK-a već postupa po prigovorima opozicije – Studio B\nNova komisija GIK-a već postupa po prigovorima opozicije\nNova komisija GIK-a već postupa po prigovorima opozicije tanjug\nObjavljeno: 09.04.2022. 12:36 Izmenjeno: 09.04.2022. 21:10\nNa sednici je odlučeno da se isprave greške u nekoliko rešenja o ispravljanju zapisnika o radu biračkih odbora, zbog, kako je rekao Lukić, očiglednih omaški prilikom unošenja podataka u rešenje, odnosno u kucanju tog rešenja.\nGradska izborna komisija (GIK) usvojila je na sednici, Izveštaj o kontroli zapisnika o radu biračkih odbora na beogradskim izborima po uzorku, što je prvi put da se takav izveštaj sačinjava i usvaja.\nPredsednik GIK-a Zoran Lukić pojasnio je da je, u skladu sa zakonom, sada prvi put urađena kontrola zapisnika o radu biračkih odbora po uzorku.\nKako se u izveštaju navodi, kontrola je izvršena 7. i 8. aprila, u skladu sa zahtevima izbornih lista „Vladeta Janković – Ujedinjeni za pobedu Beograda“ i „Duško Vujošević – Boris Tadić – Ajmo ljudi“.\nLukić je naveo da je kontrolisano 58 biračkih mesta, da se ne slažu sadržina izbornog materijala i zapisnika o radu biračkih odbora na 15 glasačkih mesta u gradu.\nTakođe, utvrđeno je da na kontrolisanom uzorku ne postoji odstupanje veće od 10 odsto.\nLukić je rekao da je suština izveštaja da postoji slaganje zapisnika o radu biračkih mesta i izbornog materijala, sa tendencijom da nema odstupanja većih od 10 odsto za svaku listu, što i jeste slučaj.\nOpozicija je imala zamerke, poput one da su na četiri biračka mesta nađene nepravilno popunjene potvrde o biračkom pravu za glasanje od kuće.\nTakođe, GIK je usvojio i rešenja o ispravljanju zapisnika o radu tih 15 biračkih odbora.\nPojedini članovi iz redova opozicije imali su zamerku, da je, primera radi, rešenjem o ispravljanju zapisnika sa biračkog mesta 78 na Voždovcu zapravo menjan ispravan zapisnik, a Lukić je rekao da to nije slučaj, da je taj zapisnik promenjen na zahtev koordinatora, a da se sad ispravljaju očigledne omaške u kucanju.\nGIK danas o prigovorima opozicije\nGradska izborna komisija (GIK) će na sednici u subotu kasno posle podne odlučivati o više od 350 prigovora na beogradskim izborima, koje je podnela opozicija.\nPredsednik GIK-a Zoran Lukić rekao je da je komisija primila više od 350 prigovora, koji se odnose na to da nisu tačni ili dobro formulisani rezultati koje su birački odbori utvrdili i u kojima se predlaže poništavanje glasanja na tim mestima.\n„Moj predlog će biti, s obzirom na obimnost prigovora i njihovu suštinu koja zahteva uvid u izborni materijal, da se donese odluka da se sve vreće sa izbornim materijalom otvore, sa glasačkih mesta na koja se prigovori odnose, a da tome prisustvuju predstavnici svih lista“, rekao je Lukić za Tanjug.\nI da na taj način utvrdimo šta je tačno, a šta nije tačno, dodao je Lukić.\nOn je na sednici, rekao da s obzirom da postoji sumnja u izborni materijal i u ono što su radili birački odbori, mora da se odluči da se otvore sve vreće.\nSednica je zakazana za 18 sati, a kako GIK ima rok do subote u 20 sati da odluči o prigovorima, taj rok će, odlukom da se otvaraju džakovi sa glasovima, biti produžen.\nGIK o poništavanju glasanja na 4 mesta i kontroli zapisnika\nGradska izborna komisija, na 21. sednici, usvojila rešenja o poništavanju glasanja na izborima za odbornike Skupštine grada Beograda, održanim 3. aprila na biračkom mestu broj 31 (OŠ „Filip Višnjić“) u opštini Palilula.\nUsvojeno je i rešenje o poništavanju glasanja na biračkom mestu broj 39 (MZ „Terazije“) u opštini Stari grad, kao i rešenje o poništavanju glasanja na biračkom mestu broj 106 (Dom kulture Velika Moštanica – Velika sala) u opštini Čukarica.\nNa sednici usvojeno je i rešenje kojim se konstatuje da se rezultati glasanja na izborima za odbornike Skupštine grada Beograda, održanim 3. aprila, ne mogu utvrditi na biračkom mestu broj 49 (OŠ „Ivan Milutinović“) u opštini Palilula.\nDoneto je i rešenje o usvajanju zahteva proglašenih opozicionih izbornih lista pod nazivom Vladeta Janković – Ujedinjeni za pobedu Beograda i pod nazivom Duško Vujošević – Boris Tadić – Ajmo ljudi za kontrolu zapisnika o radu biračkog odbora na sprovođenju glasanja za izbor odbornika Skupštine grada Beograda po uzorku.\nUvidom u Izveštaj o preliminarnim rezultatima izbora proglašene opozicione liste osvojile su više od 2 odsto glasova.\nNovoformirana Komisija Gradske izborne komisije (GIK) je počela da radi na proveri stanja izbornog materijala za koje je opozicija u Beogradu podnela više od 350 prigovora, a kako bi se donela zakonita odluka.\nGIK je na sednici razmatrala i odlučivala o načinu postupanja po prigovorima podnetim 6. i 8. aprila, koje su podneli Koalicija „Ujedinjeni za pobedu Beograda“, „Koalicija Duško Vujošević – Boris Tadić – Ajmo ljudi“ i Grupa građana „Moramo – Za dobar grad – Ne davimo Beograd – Akcija – Ekološki ustanak – Cjuta – Izbor za našu opštinu – Platforma Solidarnost – Forum Roma Srbije“, a kojih je prema rečima predsednika Komisije Zorana Lukića bilo više od 380.\n„Izbori se izgleda nastavljaju i dalje“, rekao je za Tanjug Lukić nakon 23. sednice GIK i podsetio da su pre nekoliko dana dobili više od 350 prigovora ““koji su izlgedali kao templejt (template)““.\n„Može se reći da to nisu prigovori u interesu građana, birača, nego su sredstvo za opstrukciju rada GIK, ostalih izbornih komisija, a pre svega za opstrukciju progalšenja i utvrđivanja volje građana izražene 3. aprila“, rekao je Lukić.\nLukić je naglasio da su s obzirom na vrstu i sadržinu tih prigovora bili u obavezi da izvrše uvid u izbonrni materijal – u vreće koje su zatvorene sigurnosnom zatvornicom….\n„Predložio sam da GIK to učini, da bi se volja građana zaštitila na pravi način i utvrdila, međutim predstavnici opozicionih izbornih listi su to odbili, a zatim i predlog da se učestvuje u radu Komisije koja će to nadgledati, raditi i sprovesti uvid u izboni materijal“, naveo je Lukić.\n„Potrudićemo se da ne vodimo računa o vremenu već kvalitetu da na pravi transparentan i zakonit način utvrdimo šta se nalazi u vrećama i da na pravi, transparentan i zakonit način odgovorimo na prigovore podnete isklučivo radi opstrukcije rada GIK-a“, rekao je on.\nLukić je izrazo žaljenje što je večeras na sednici bilo „jako čudnih primedbi“ na kvalitet zatvornica i mogućnost njihove zloupotrebe.\n„Sigurnosne zatvornice se prave po strogoj proceduri u Kovnici novca i služe i za transport novca. Bio sam iznenađen aluzijama kolega članova GIK-a“, rekao je Lukić.


Kako je Čapek pisao o Evropi 1938. godine? - Danas\nKako je Čapek pisao o Evropi 1938. godine?\nDanas subota, 13. januar 2018. | Piše: Ljiljana Bukvić Piše: Lj\n"Da se razvije i naraste mladi pas potrebna je jedna godina, razvitak čoveka traje nekoliko decenija, a čovečanstva nekoliko hiljada godina", piše Karel Čapek u autorskom tekstu "Kuda ide Evropa?" objavljenom na naslovnoj strani Pravde 13. januara 1938. godine.\n- Čitav niz istoriskih primera - piše Čapek - pokazuju nam da li se čovečanska pravda u toku poslednjih stotina godina razvijala u svirepost i slepu zavisnost od moćnih ili obrnuto. Ili je, opet, ta pravda u istoriji čovečanstva pokazivala svoju sklonost prilagođavanju čovečjih prava i stvaranju humanizma među ljudima.\n- Nameće se pitanje - kaže on - Da li je hiljadugodišnji razvitak imao za cilj čovečju slobodu i pravdu ili tlačenje i stvaranje robova sa likom čoveka - pita se u autorskom tekstu poznati češki pisac.\nUdarno mesto na naslovnici daje se pisanju pariskih listova, u naslovu je izdvojeno "da se ne može očekivati prelaz Austrije i Madžarske u tabor protiv Engleske i Francuske". Potencijalni rat između Japana i Kine i dalje je bitna vest, a toga dana Pravda prenosi i kratku vest iz Vašingtona da će ukoliko do rata dođe SAD primeniti Zakon o neutralnosti.\nGlavni naslov u listu Vreme 13. januara 1938. bio je posvećen poseti prestolonaslednika Pavla Grčkoj, ali na naslovnoj je i vest o potopljenom holandskom brodu kod Alikantea i 2.000 poginulih i povređenih u eksploziji voza koja se desila u Madridu.\nTelefonski izveštaj iz Budimpešte objavljen na trećoj strani donosi vest o tome da je posle tri dana pregovora odlučeno da Austrija i Mađarska priznaju vladu generala Franka, ali i da neće napustiti Društvo naroda.\nNajvažnija ekonomska vest u Vremenu toga dana je bilo usvajanje budžeta Ministarstva pošta, telegrafa i telefona, dok je na hronici najviše pažnje posvećene pogibiji šestorice seljaka u tuči kod Prijedora. Sa nadnaslovom "poslednji čas" dopisnik iz Bukurešta šalje priču o tome da "300.000 Jevreja u Rumuniji ostaje bez političkih prava".\nNa stranicama razonode Vreme piše o Engleskinji Ajmi Maknami koja je umesto oca završila partiju šaha koju je on započeo još 1915. godine. Kako je njen otac, Džordž, poginuo 1916. u bici kod Jitlanda, njegov protivnik Džems Rodžers je šahovsku tablu ostavio netaknutu. Dvojica protivnika se nikada nisu videli, piše Vreme, a partiju su igrali "preko prepiske". Ajmi je 22 godine kasnije uspela u ime svog oca da dobije partiju posle 27 odigranih poteza.\nProjekat je realizovan u saradnji i uz materijal iz digitalne arhive Narodne biblioteke Srbije i Univerziteske biblioteke "Svetozar Marković".\nOblačno sa snegom\nPrestanak padavina na severu i zapadu, u Timočkoj Krajini poledica\nUčesnici protesta: Da nema Danasa ne bismo ni kupovali novine


HomeKulturaPotvrđen zajam za modernizaciju ustanova kulture\n04/03/2021Redakcija BALKAN TVKultura, Vesti0\nNarodna skupština Republike Srbije usvojila je danas Zakon o potvrđivanju okvirnog Sporazuma o zajmu između Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope za projektni zajam – “Infrastuktura u kulturi”, u iznosu od 20 miliona evra.\nPomenuti projekat odnosi se na modernizaciju infrastrukture u kulturi, pri čemu će, između ostalog, biti poboljšan pristup zgradama i unapređena njihova energetska efikasnost, a biće očuvana i njihova arhitektonska i istorijska vrednost.\nProjekat podrazumeva radove na obnovi i održavanju enterijera Narodnog pozorišta u Beogradu, Muzeja Jugoslavije u Beogradu, Umetničkog paviljona „Cvijeta Zuzorić“ i višefunkcionalnog kulturnog centra u Pirotu.\nTakođe, predviđena je i izgradnja Galerije umetnosti na Kosančićevom vencu u Beogradu, obnova i pretvaranje stare železničke stanice u muzej, obnova ranije ložionice stare železničke stanice u Beogradu i digitalizacija 11 centara kulture u celoj Srbiji.\nBiće obnovljena i zgrada Narodnog pozorišta u Nišu, gde će biti izgrađena i „Mala scena“.\nUkupni troškovi projekta iznose 30 miliona evra, a od toga će 10 miliona evra država finansirati iz republičkog budžeta, drugih zajmova i donacija.\nPoslanici su izabrali i sudije koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, i to za Privredni sud u Beogradu, Drugi osnovni sud u Beogradu, Osnovni sud u Kragujevcu i prekršajne sudove u Kragujevcu i Kruševcu.


Nova grčka vlada premijera Kostasa Karamanlisa položila zakletvu\nKaramanlis je na prvoj sednici zatražio da vlada ne gubi ni trenutka i da odmah počne sa radom, pošto je očekuje rešavanje niza osetljivih pitanja, poput reforme penzionog sistema.\n"Pažljivo ću pratiti rad svakog ministra", rekao je on i dodao da će se rad ministarstava redovno procenjivati.\nPremijer, čija je konzervativna Nova demokratija na izborima u nedelju ponovo pobedila, ali uz malu prednost, rekao je da će nastaviti ključne ekonomske reforme koje su neophodne Grčkoj kako bi sustigla partnere u evro zoni.\n"Radićemo odlučno i usredsredićemo se na naše ciljeve i vremenski raspored, koji moraju biti u potpunosti poštovani", rekao je Karamanlis.\nNova vlada, u kojoj je ostala gotovo polovina ministara iz prethodne vlade, danas je položila zakletvu pred grčkim predsednikom Karolosom Papuljasom. Ceremoniji u predsedničkoj rezidenciji prisustvovali su i predstavnici Grčke pravoslavne crkve.\nKaramanlis je u novoj vladi zadržao ključne ministre, uključujući ministra finansija Jorgosa Alogoskufisa i ministarku spoljnih poslova Doru Bakojani, ali je doveo i nekoliko mladjih ministara i zamenika ministara kako bi popravio imidž vlade u javnosti.\nUkupan broj ministarstava je kombinovanjem nekih resora smanjen sa 19 na 17. U devet minstarstava su imenovani novi ministri.\nMedju članovima nove grčke vlade, koja ima ukupno 17 ministara i 23 zamenika ministara, samo su dve žene i to samo jedna ministarka - Dora Bakojani.\nNova demokratija je na parlamentarnim izborima u nedelju osvojla 152 od ukupno 300 mesta u grčkom parlamentu. U prethodnom sazivu parlamenta, ta stranka je imala 165 mesta.\nKaramanlis je želeo vanredne izbore kako bi dobio jači mandat za sprovodjenje reformi i planiranih privatizacija. Veliki požari koji su ovog leta opustošili Grčku, i brojni skandali u vladi umanjili su, medjutim, podršku njegovoj stranci medju grčkim biračima.


Tužilaštvo: Nema rupa od metaka na Cvetkovićevim kolima, novinar odbio poligraf |\nUgljanin: Pacolijevim dolaskom hoćemo da čujemo drugu stranu |\n► Potpisan Memorandum o razumevanju Vlade Srbije i kompanije Cisko\nKako se navodi memorandum su potpisali ambasador Srbije u SAD Đerđ Matković i viši potpredsednik za odnose sa vladama i zajednicama u kompaniji Cisko Majkl Timeni.\nSrbija isključena iz procesa EU vezanog za antidamping mere\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da je dobio informaciju da Srbija više nije uključena u proces Evropske unije vezan za antidamping mere u uvozu čelika.\n"Ima jedna dobra vest danas, želim da čestitam građanima Srbije, ja sam dobio informaciju da smo pobedili u vezi sa antidamping merama u Evropskoj uniji. Hvala EU na razumevanju, sad su druge zemlje uključene u to Brazil, Iran, Ukrajina.... Srbija više nije uključena u taj proces", rekao je Vučić novinarima u Vašingtonu gde se nalazi u dvodnevnoj poseti.\nSrbija je bila pod istragom Evropske komisije o tome da li Kina, preko Železare Smederevo čiji je vlasnik kineski Hestil, izvozi čelik u EU po damping cenama. Zvanična informacija o izuzeću Srbije još nije stigla.\nKako je rekao Vučić to je jedna od dve pobede kada je reč o Železari Smederevo, a dodao je da još preostaje da se reši pitanje državne pomoći.\n"Kada to završimo to je za našu železaru velika pobeda i velika garancija za obavljanje dobrog i odličnog procesa u budućnosti", rekao je Vučić.\nEvropska unija pomno prati sektor čelika, u kojem postoji veliki višak kapaciteta na svetskom nivou, i do sada je doneto više desetina mera.\nantidamping mere /\nNemački šef diplomatije: Trampovo povlačenje komentara nije uverljivo\nMinistar spoljnih poslova Nemačke Hajko Mas izjavio je danas da povlačenje komentara predsednika SAD Donalda Trampa o umešanosti Rusije u američke izbore 2016. "ne deluje naročito...


Udruživanjem sredstava za regulaciju korita rijeke Spreče Vlada Tuzlanskog kantona i Agencija za vodno područje rijeke Save poduzimaju efikasne korake u sprječavanju plavljenja poljoprivrednog zemljišta, industrijskih i stambenih objekata te magistralnog puta Tuzla – Doboj i lokalnih saobraćajnica.\nSufinansiranje manifestacije „Balkanijada 2022"\nNa današnjoj vanrednoj sjednici Vlada Tuzlanskog kantona odobrila je novčana sredstva u iznosu od 6.000 KM Studentskom parlamentu Univerziteta u Tuzli za sufinansiranje troškova realizacije manifestacije „Balkanijada 2022" koja će se održati 2. do 4. jula 2022. godine u okviru Ljetnog Univerziteta u Tuzli.\nFokus aktivnosti Agencije, prema riječima šefice Lungarotti, je stvaranje podrške sigurnosti građanima, prije svega kroz bolje upravljanje migracijama. To se odnosi, rečeno je ovom prilikom, kako na migrante koji na putu kroz Evropu prolaze BiH tako i na mlade Bosance i Hercegovce koji napuštaju BiH.\nVlada TK donijela je Program novčanih podrški u poljoprivredi i ruralnom razvoju u 2022. godini. Programom je određena visina sredstava za pojedine modele novčanih podrški, kriteriji za ostvarivanje prava na novčanu podršku i plan raspodjele sredstava po oblastima i vrstama novčanih podrški. Za realizaciju Programa Budžetom TK za 2022. godinu planirana su sredstva u ukupnom iznosu od 10.800.000 KM.


Sarajevo 7°C Srijeda 27.05.\n02.04.2020 / 13:29 KORONAVIRUS - Evropska agencija za lijekove\nAntimalarik hlorokin i njegov derivat hidroksihlorokin mogu da se primjenjuju u liječenju COVIDA-19 samo u kliničkim ispitivanjima i u "hitnim programima", upozorila je Evropska agencija za lijekove (EMA).\nNekoliko zemalja svijeta omogućilo je da se pacijentima oboljelim od koronavirusa prepišu antivirusni lijekovi, ne čekajući rezultate kliničkih ispitivanja o njihovoj efikasnosti koja se upravo sprovode.\nRezultati prvih istraživanja u Francuskoj i u Kini obećavaju, međutim efikasnost hlorokina i hidroksihlorokina "još treba dokazati" i te aktivne supstance se smiju primjenjivati u liječenju COVID-19 samo u slučaju krajnje nužde, ističe evropska regulatorna agencija.\n"Veoma je važno da u liječenju COVID-19 pacijenti i medicinsko osoblje koriste hlorokin i hidroksihlorokin samo kod odobrenih indikacija i u okviru kliničkih ispitivanja i hitnih programa na nacionalnom nivou", stoji u obrazloženju.\nI hlorokin, sintetski derivat kinina i hidroksihlorokin koji se uglavnom primjenjuje u liječenju lupusa i reumatoidnog artritisa, mogu da imjui teške nuspojave, naročito ako se uzimaju u većoj dozi od preporučene ili u kombinaciji sa drugim lijekovima.\n"Ne smiju da se uzimaju bez recepta i bez ljekarskog nadzora i ne smiju da se prepisuju bez odobrenih indikacija osim u okviru kliničkih ispitivanja i protokola odobrenih u pojedinoj zemlji", dodaje EMA.


20-05-2020 21:34 Video Zanimljivosti\nSvemir (Foto: Pixabay)\nOvo što su oni uspeli da „uhvate“ je, zapravo, sam početak rađanja zvezdanog sistema.\nKako piše na internet-stranici ove opservatorije, astronomi su oko zvezde AB-Aurigae, uočili spiralnu strukturu čiji „vrtlog“ ukazuje na to da se ovde možda formira planeta.\nZvezda AB-Aurigae je, inače, udaljena 520 svetlosnih godina od Zemlje i nalazi se u sazvežđu pod nazivom „Auriga“, odnosno, „Kočijaš“.\nNa hiljade egzoplaneta je do sada identifikovano, ali malo toga se zna o njihovom formiranju. Moramo da posmatramo veoma mlade zvezdane sisteme kako bismo uočili trenutak rađanja planeta“, rekao je Antoni Bokaleti, koji je predvodio ovu studiju iz Pariske opservatorije PSL Univerziteta.\nZbog čega astronauti moraju u karantin, saznajte OVDE.


Interpol: Za novog predsednika izabran general iz Ujedinjenih Arapskih Emirata koga optužuju za mučenja - Boom93\nGeneral Raisi, koji negira optužbe, izabran je na četvorogodišnji mandat na neplaćenoj funkciji i skraćenog radnog vremena.\nGeneral iz Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE) koga prate optužbe za saučesništvo u mučenjima izabran je za predsednika međunarodne policijske agencije Interpol.\nAhmed Naser Al-Raisi, glavni inspektor Ministarstva unutrašnjih poslova UAE, izabran je na četvorogodišnji mandat na funkciji koja se ne plaća i obavlja se u skraćenom radnom vremenu.\nOrganizacije za ljudska prava lobirale su protiv njegove kandidature, optužujući ga da nije ispitao uverljive pritužbe protiv policijskih i drugih snaga bezbednosti UAE zbog mučenja.\nRaisi odbacuje ove optužbe.\nĆerka vladara Dubaija optužila oca da ju je držao kao taoca\nPrinceza Latifa: Pomozite da otkrijemo istinu o otmici moje sestre\nMinistarstvo spoljnih poslova UAE saopštilo je da on „čvrsto veruje da je policijsko zlostavljanje ili maltretiranje odvratno i nepodnošljivo”.\nGeneral Raisi je izabran za predsednika Interpola posle tri kruga glasanja država članica na generalnoj skupštini agencije u Istanbulu, u Turskoj.\nNjegove dužnosti biće predsedavanje sastancima Izvršnog odbora, koji nadgleda rad generalnog sekretara Jirgena Štoka.\nŠtok je službenik sa punim radnim vremenom, svakodnevno nadgledajući rad Interpola.\nRaisi je objavio na društvenoj mreži Tviter da je „čast” biti izabran za predsednika i obećao je da će „izgraditi otvoreniju, raznovrsniju i odlučniju organizaciju koja će raditi na obezbeđivanju sigurnosti za sve”.\nU drugoj izjavi, naveo je da su UAE „jedno od najbezbednijih mesta na svetu” i da je ta zalivska arapska država i dalje „najvažnija snaga za pozitivne promene u najkomplikovanijem regionu sveta”.\nMeđutim, Hiba Zajadin, istraživačica grupe Hjuman rajts voč (Human Rights Watch) za Persijski zaliv, objavila je da je ovo „tužan dan za ljudska prava i vladavinu prava širom sveta”.\nOna je navela da je general „predstavnik verovatno najautoritarnije vlade u Zalivu, koja mirno neslaganje izjednačava sa terorizmom”.\nOvakav izbor osudio je i britanski doktorand Metju Hedžis, koji je Višem sudu u Londonu podneo tužbu za naknadu štete protiv generala Raisija i još trojice visokih zvaničnika UAE.\nOptužio ih je da su umešani u proizvoljno zatvaranje i mučenje koje je navodno pretrpeo u UAE, 2018. godine.\nThe inevitable election of Raisi to Interpol presidency is a serious attack on the values it stands for. His complicity in systematic torture and abuse is legitimised through Interpol and gives a green light to other authoritarian states that they can act without impunity https://t.co/bfFHesMTVE\n— Matthew Hedges (@Mhedgesh) November 25, 2021\nAdvokati Zalivskog centra za ljudska prava takođe su nedavno podneli zvanične pritužbe protiv generala Raisija u Francuskoj i Turskoj.\nOptužili su ga za umešanost u, kako se navodi, nezakonito hapšenje i mučenje najistaknutijeg borca za ljudska prava u UAE Ahmeda Mansura, koji je priveden 2017. i kasnije osuđen na 10 godina zatvora zbog „klevetanja” zemlje na društvenim mrežama.\nAnvar Gargaš, savetnik predsednika Ujedinjenih Arapskih Emirata, rekao je da su optužbe deo „organizovane i intenzivne kampanje klevetanja”, te da je izbor pokazao punu istinu.


jeep Arhive - GARAŽA\n2021. biće posebna godina za Jeep jer ovaj brend slavi 80 godina liderstva u okviru 4×4 vozila, slobode u vožnji na otvorenom i u avanturama. Rođen 1941. godine, ovaj brend je uvek bio pionir novih segmenata i tehnologija. Njegova legenda započela je sa modelom Willys MB – prvim 4×4 vozilom u masovnoj proizvodnji – […]\nSutra je „4×4 Day“ (Dan 4×4) brenda Jeep®, godišnja proslava kultnog brenda i mentalne i fizičke slobode vožnje van staze. Sada već pete godine zaredom, „4×4 Day“ brenda Jeep se održava četvrtog dana četvrtog meseca i u njemu uživaju vlasnici i ljubitelji Jeep vozila širom sveta.On obeležava činjenicu da je Jeep izumeo terenska vozila, […]\nPre nego što sednemo i u katalogu brenda Mopar shvatimo da je bespotrebno od aksesoara bilo šta da izbacimo, bilo šta što je ponuđemo. Prelazimo, posle lakše teme, na onu u kojoj smo probirljiviji, i onda kada smo rešeni došli da uzmemo nešto srednje, obično, ali ćemo izabrati uvek bolju verziju dodatne opreme jer […]\nBrend Jeep® nastavlja da oduševljava publiku na ovogodišnjem Međunarodnom sajmu automobila u Ženevi. Nakon što je postavio rekord u prodaji za 2018. godinu na globalnom nivou, brend Jeep dočekuje novu 2019. kao godinu evolucije u kojoj će ostati veran osnovnim vrednostima koje čine suštinu brenda već skoro osamdeset godina.\nJedan grandiozan događaj u Ženevi koji pretpremijerno predstavlja Alfa Romeo, Fiat i Jeep®\nFCA Grupacija je izabrala prestižnu scenu u Ženevi kako bi predstavila tri veoma važne svetske pretpremijere za brendove Alfa Romeo, Fiat i Jeep®, u jednom, velikom događaju. Ovo trostruko otkriće će se predstaviti u Agori, simboličnom prostoru idealnom za raskršće puteva koji su oko FCA štanda na sajmu automobila.


Novi režim saobraćaja u centru Banjaluke – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPodsjećamo da će, u skladu sa ranijom najavom, od 10. novembra biti promijenjen režim odvijanja saobraćaja u centralnom gradskom području, odnosno u pomenutim ulicama.\nU Srpskoj ulici, na dijelu od „Hipo banke“ do Ulice Nikole Pašića, biće promijenjen dosadašnji smjer odvijanja saobraćaja, dok će na dijelu od Ulice Nikole Pašića do Ulice Vase Glušca (kraj pekare „Manja“) – umjesto dosadašnjeg dvosmjernog, biti uveden jednosmjerni način odvijanja saobraćaja, sa dozvoljenim smjerom kretanja od centra grada. Novim režimom odvijanja saobraćaja Srpska ulica će dobiti kontinuitet (do sada je pola ulice bilo sa jednim, a druga polovina sa drugim smjerom kretanja vozila), a može se očekivati da ova ulica preuzme jedan dio saobraćajnih tokova koji idu ka Starčevici.\nPozivaju se građani da sve eventualne primjedbe, sugestije i prijedloge, vezane na novi režim odvijanja saobraćaja u pomenutim ulicama, jave na broj telefona 244-529, te dostave na e-mail: stambeno.komunalno@banjaluka.rs.ba ili u kancelarije 227 i 228 Administrativne službe Grada Banja Luka.\nIz Administrativne službe Grada mole građane da u početnom periodu primjene novog režima voze sa naročitom pažnjom, u skladu sa postavljenim znakovima.\nNema informacija o uvozu pokvarenog mesa iz Njemačke


11.12.2017. Vlade Radulović - Centar za evroatlantske studije - CEAS\n11.12.2017. Vlade Radulović\nSrbija je na klackalici između Moskve i Vašingtona uspela da profitira, ali će tu igru teško moći da vodi na duge staze. Imamo poziciju koja je dobra i uspevamo da unovičimo tu trgovinu na međunarodnom planu. Bojim se da ćemo morati da se opredelimo. Ako ništa, Srbija će kao članica EU morati da uskladi svoju spoljnu politiku sa Unijom.\nVlade Radulović, vojno-politički analitičar\nGovorili smo i o evropskom putu Srbije i Crne Gore i dogovorili i veću koordinaciju u budućim nastupima pred evropskim institucijama, kao i nastavak razgovora o većoj slobodi i brzini protoka roba, ljudi, kapitala i usluga u našem regionu.\nNe mogu da pričam u ime kongresmena Engela, ali mogu da pričam u ime NATO-a. Sa tačke gledišta NATO-a, ne postoji nikakva kontradikcija u tome što Srbija želi da ima dobre odnose sa NATO-om i dobre odnose sa Rusijom. To je izbor Srbije kao nezavisne zemlje.\nDžejms Meki, direktor za bezbednosnu politiku NATO


Dejtonski sporazum - 25 godina izazova - CeGIT Analize Dejtonski sporazum - 25 godina izazova - CeGIT\n11.03.2021Autor: Ana Kisin\nSam Dejtonski sporazum baziran je na 11 Aneksa kao i pratećih dokumenata kojima su pored vojnog sporazuma i regionalne stabilizacije (Aneks 1-A i Aneks 1-B), regulisana i pitanja granične podele teritorije (Aneks 2), izbora (Aneks 3), ustava (koji je prihvaćen kao zvanični Ustav BiH, koji je i danas na snazi u okviru Aneksa 4), arbitraže (Aneks 5), ljudskih prava (Aneks 6), izbeglica i raseljenih lica (Aneks 7), Komisije za zaštitu nacionalnih spomenika (Aneks 8), javnih preduzeća (Aneks 9), civilne implementacije (Aneks 10) i međunarodnih policijskih snaga (Aneks 11).\nNakon sklapanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, tada prisutne snage UNPROFOR zamenjene su snagama IFOR (Međunarodnim snagama za sprovođenje) koje su se sastojale od snaga država članica NATO i partnerskih zemalja, pod komandom Severnoatlantskog saveza. Kao osnovna obaveza, u okviru jednogodišnje misije IFOR, bilo je održavanje postignutog mira nakon sklapanja Sporazuma i ispravljanje propusta UNPROFOR. Same snage bile su podeljene na tri sektora: jugoistočni (sa centrom u Mostaru), jugozapadni (sa centrom u Banjaluci) i severni (sa centrom u Tuzli).\nOd nastanka funkcije do danas, Visoki predstavnik bio je predmet brojnih kritika, prvenstveno od strane Republike Srpske. Razlog za to jesu njegove odluke koje su u mnogim slučajevima donesene van njegove jurisdikcije (od započinjanja reforme sektora odbrane, zabrane referenduma pa do zabrane rada pojedinim funkcionerima). Odluke su bile ili u vidu zakona ili su kasnije potvrđene kao zakoni od strane nadležnih organa. Zloupotreba nadležnosti dovela je u pitanje opstanak ovog organa, ali i pored mnogih žalbi on je i dalje u funkciji. Uz njega formirano je i Veće za implementaciju mira, kao administrativna struktura za sprovođenje civilnih aspekata. Međutim, ono takođe nije predviđeno Dejtonskim sporazumom, tako da njegove odluke nisu obavezujuće niti za Visokog predstavnika, niti za strane potpisnice Sporazuma.\nU Republici Srpskoj prisutna je izrazita želja za većim stepenom samostalnosti, pa čak i odvajanjem od BiH, ali je ovaj entitet istovremeno izričito protiv revizije potpisanog Sporazuma. Potencijalno odvajanje srpskog entiteta stvorilo bi mogućnost za teritorijalno odvajanje prostora većinski naseljenih hrvatskim stanovništvom i njihovo pripajanje Republici Hrvatskoj, što bi sveukupno predstavljalo najgrublje kršenje Dejtonskog sporazuma, kojim je naglašeno da je BiH država koja se sastoji od dva entiteta. Predstavnici vlasti, svesni su da bi bilo kakva drastična promena stanja na terenu direktno dovela do buđena novog konflikta, pa se uprkos tome, s vremena na vreme ovakve teze plasiraju u javnost. Ako bi pak do neke vrste sukoba i došlo, jasno je da se takav konflikt ne bi zadržao samo na tlu BiH, već bi se neminovno prelio i na susedne države, ali i dodatno podgrejao tenzije između globalnih sila.\nPored toga, BiH se suočava i sa brojnim drugim problemima poput ekonomske nerazvijenosti, korupcije i nedostatka demokratskih insitucija, koji dodatno otežavaju bilo kakve promene. Slična situacija je i sa pristupanjem NATO savezu, kojem se u najvećoj meri protive pripadnici srpskog naroda. No, i pored toga, u decembru 2019. godine Skupština Republike Srpske usvojila je „Program reformi BiH” koji suštinski predstavlja „Akcioni plan za članstvo”, korak koji preduzima svaka država koja želi da postane punopravna članica NATO.\nPristupanje EU i NATO predstavlja glavne spoljnopolitičke ciljeve BiH u godinama koje dolaze, i nema dileme da bi članstvo u njima donelo brojne pozitivne promene poput ekonomskog napretka, smanjenja siromaštva, veće demokratizacije društva, ali i jačanja celokupne bezbednosti stanovništva. Međutim, čini se da je nemoguće očekivati bilo kakav napredak bez revizije Dejtonskog sporazuma, što je i dalje tačka razmimoilaženja nacionalnih interesa.\nNa kraju, značajnu poziciju u situaciji u BiH zauzima Turska. Zvanična Ankara preuzela je ulogu zaštitnika muslimanskog stanovništva na Balkanu, a njeno uključivanje u dešavanja na prostoru BiH ogleda se pre svega kroz članstvo u Veću za implementaciju mira i Organizaciju islamske konferencije. Podrška Turske (kao i Irana i Saudijske Arabije) videla se i za vreme proteklih ratova kada su ove zemlje pored logistike, novca i naoružanja, na područje BiH slale i borce, pripadnike jedinice el Mudžahid.\nVeliki broj njih ostao je da živi u BiH i nakon rata, uprkos postojanju dogovora (nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma) da se u potpunosti proteraju iz zemlje. Nepostupanje po ovom pitanju bilo je osnov za jačanje i razvoj radikalne muslimanske zajednice na prostoru BiH, koja predstavlja balkanski centar za vrbovanje, regrutovanje i slanje boraca na sirijsko i iračko ratište, ali i za pomaganje i izvršavanje akata terorizma.\nIz svega navedenog, može se zaključiti da je potencijalna revizija Dejtonskog sporazuma veoma diskutabilno pitanje koje, ukoliko se bude tumačilo pristrasno, može dovesti do novih sukoba na ovim prostorima. No, sa druge strane, čini se da je sam opstanak države koja postoji u današnjem formatu suštinski nemoguć bez revizije sporazuma usvojenog 1995. godine, te da će i u budućnosti ključni faktor biti oličen pre svega u međunarodnoj zajednici. S obzirom da Bosna i Hercegovina teži evroatlanskim integracijama, neminovno je da će do određenih promena doći, ali će one sa sobom nedvosmisleno pokrenuti i pitanje revizije prihvaćenog sporazuma.


Džaferović: Imamo dobre vijesti za BiH :: Semberija INFO ::\nBRISEL - Predsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik Džaferović izjavio je danas da će EU sljedeće nedjelje objaviti izvještaj o paketu ekonomske podrške Zapadnom Balkanu i najavio da će detalje tog paketa u glavnim gradovima regiona naredne sedmice predstaviti evropski komesar za susjedsku politiku i proširenje Oliver Varheji.\nDžaferović je, poslije sastanka tročlanog Predsjedništva BiH sa evropskim zvaničnicima u Briselu, rekao novinarima da ima dobre vijesti za BiH i da će EU sljedeće nedjelje objaviti dva izvještaja - jedan koji se tiče proširenja i drugi koji se tiče paketa ekonomske podrške Zapadnom Balkanu.\nOn je dodao da su tema sastanaka bili i "mini-Šengen" i migracije i najavio da će šef diplomatije EU Žozep Borel prisustvovati obilježavanju godišnjice Dejtonskog mirovnog sporazuma u BiH.\nKada je u pitanju paket ekonomske podrške Zapadnom Balkanu, Džaferović je rekao da će njega sljedeće sedmice predstaviti evropski komesar za susjedsku politiku.\n"To vrlo značajan paket koji treba da značajno podrži infrastrukturu, energetski i ekološki razvoj cijelog regiona Zapadnog Balkana. Od toga dobar dio se odnosi na BiH. O detaljima će iduće sedmice u svim glavnim gradovima država Zapadnog Balkana govoriti evropski komesar za susedsku politiku", naveo je Džafervić.\nOn je naglasio da se u Briselu razgovaralo i o drugim temama, prije svega o migracijama.\n"BiH je opterećena problemom ilegalnih migracija. Ona će imati punu podršku EU da se što uspješnije nosi sa tim problemom", rekao je Džaferović.\nKako je naveo, Evropska komisija je pripremila novi plan za rješavanje pitanja migracija o kome se trenutno razgovara unutar EU.\n"On će pomoći da se BIH uspješno nosi sa problemom migracija i da se smanji broj ilegalnih migranata u BiH", poručio je Džaferović\nPredsjedavajaćui Predsjedništva BIH naglasio je da se danas govorilo i o pitanju regionalne saradnje.\n"Nama je jasno rečeno da ono što se kod nas u BiH naziva 'mini Šengen' je realizacija četiri slobode na kojima počiva EU, da to nije zamjena za evropski put bilo koje države, već priprema tih država za članstvo u EU", poručio je Džaferović.\nOn je dodao da Predsjedništvo BiH pozdravlja tu inicjativu, koja već postoji između Srbije, Abanije i Sjeverne Makedonije.\n"Mi smo kao članovi Predsjedništva, nakon svih ovih razgovora, spremni da podržimo takvu inicijativu, ali će konačna odluka biti na institucijama u BIH", rekao je Džaferović.\nOn je naglasio da je tema bilo i obilježevanje 25-godišnjice Dejtonskog mirovnog sporazuma, da je Predsjedništvo pozvalo Borela da dođe u BiH tim povodom i da je on to prihvatio,.\nDžaferović je naglasio da članovi Predsedništva BiH smatraju da je ovo bila vrlo uspješna posjeta Briselu koja, kako je naveo, oslikava perspektivu svega onoga što će se u budućnosti dešavati kada je u pitanju evropski put BiH.


PROTIV DIGITALNOG NASILJA - Stara VESTI\nVELIKA PLANA / AKTIVNOSTI U TŠ "NIKOLA TESLA":\nNa sednici Nastavničkog veća održanoj 7.aprila 2018.godine, Mirjana Šljivančanin, direktor i Mirjana Milanović, pedagog škole su prisutnim nastavnicima prezentovale sadržaje sa stručnog usavršavanja kome su prisustvovale.\nNaime, pedagog škole je putem prezentacije i aktivnosti predviđenih uz prezentaciju, upoznala nastavnike sa zakonskim odredbama vezanim za nasilje u porodici. Poseban akcenat je bio na tome šta škola sme/treba a šta ne sme/ne treba da radi u ovim situacijama.\nDirektor škole Mirjana Šljivančanin je kroz prezentaciju upoznala nastavnike sa sadržajima vezanim za digitalno nasilje. Na usavršavanje su išli i učenici i planirano je da održe 10 radionica za učenike naše škole. Slike sa Nastavničkog veća i materijal u vezi pomenutih tema možete pogledati u prilogu.\nTakođe, u toku su i radionice koje drže vršnjački edukatori koji su prošli obuku uz podršku nastavnice građanskog vaspitanja, Svetlane Radojković.


Priliv od turizma ove godine veći od prošlogodišnjeg rekorda Priliv od turizma ove godine veći od prošlogodišnjeg rekorda\nPriliv od turizma ove godine veći od prošlogodišnjeg rekorda\n„Devizni priliv od turizma u Srbiji u toku 2021. godine iznosi milijardu i 596 miliona evra, čime je premašena do sada najuspešnija 2019. godina sa prilivom od 1,4 milijarde evra“ izjavila je Tatjana Matić, ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Srbije.\nOna je istakla da su za obaranje rekorda zaslužni pre svega domaći turisti koji su bili najbrojniji, ali je značajan priliv ostvaren zahvaljujući stranim turistima koji su prepoznali Srbiju kao atraktivnu destinaciju.\nKako je navela Matić, ovi podaci ohrabruju i ulivaju optimizam da će 2022. godina biti još uspešnija i da ćemo nastaviti sa ovako dobrim rezultatima. Ministarka je naglasila da je turistički sektor još jednom pokazao veliki potencijal za razvoj.\nOve navode potkrepljuje i izveštaj Narodne banke Srbije po kome je devizni priliv od turizma bio u porastu tokom prošle godine za 47,2 odsto, izraženo u evrima, a u odnosu na 2020. godinu.\nIzvor: srbija.gov.rs, Foto: Marko Milivojevic on Pixnio


Aviosaobraćaj se neće vratiti na nivo prije krize prije 2023. | Kodex.ME\nProcjena Međunarodne asocijacije za vazdušni saobraćaj\nAviosaobraćaj se neće vratiti na nivo od prije krize prije 2023. godine, ocijenila je danas Međunarodna asocijacija za vazdušni saobraćaj (Iata).\n13. 05. 2020 - 22:48 Autor: Kodex\nPrvo će se ovog leta ponovo pokrenuti unutrašnje veze, posle čega će uslijediti mnogo sporije obnavljanje međunarodnog saobraćaja.\nPo ocjeni te organizacije koja okuplja 290 aviokompanija, saobraćaj će 2021. (mjeren kilometrima po putniku) biti 24 odsto manji od nivoa 2019, zasnovano na pretpostavci da će obnova početi u trećem tromesečju 2020. ponovnim otvaranjem unutrašnjih veza.\nObnova aviosaobraćaja zavisi od brzine kojom se otvaraju granice i od brzine oporavka privrede svijeta, a uticaj na dugolinijski saobraćaj će biti mnogo veći i trajaće mnogo duže, navela je ta organizacija.\nPo pesimističkijem scenariju ukoliko restrikcije za saobraćaj budu trajale i u trećem tromesečju ove godine, Iata predviđa da će nivo saobraćaja pasti 34 odsto 2021. godine.\nPrema anketi te organizacije 58 odsto ispitanih putnika će u prvo vrijeme ograničiti putovanja na domaće letove, po svojoj zemlji.\nGeneralni direktor Iate Aleksander Žuniak je rekao da to ukazuje koliko je važno da se donesu zajedničke mjere za zdravstvenu bezbednost u avionskim putovanjima. Rekao je da se sada vode pregovori na međunarodnom nivou da se utvrde određene zajedničke mjere kontrole i sanitarne mjere.\nDok se čeka da stigne vakcina protiv novog korona virusa, Iata se zalaže za kombinaciju različitih mjera, među kojima je nošenje maske i kontrola temperature putnika.\nTa organizacija je strogo protiv mjera karantina putnika pri dolasku na odredište.


Eco driving – Praćenje Vozila – NTS International\nŠta je Eco driving? Eco driving je skup pravila i alata koji omogućavaju da se optimizuje korišćenje vozila u smislu uticaja na životnu sredinu i to kroz smanjenje emisije štetnih gasova (C02) i kroz produženje radnog veka vozila. Na ovaj način, briga o voznom parku se dovodi do samog vozača i stvara svest o uticaju koje sam vozač ili korisnik vozila ima na okolinu i kompaniju u kojoj radi u svakodnevnom korišćenju vozila. Pravila eco-driving-a posledično imaju uticaj i na povećanje bezbednosti u saobraćaju.\nPratiti unapred protočnost saobraćaja\nUkoliko anticipiramo kakvo je trenutno stanje u saobraćaju i u odnosu na to prilagodimo svoje ponašanje i održavamo dovoljnu udaljenost povećavamo bezbednost i uklanjamo mogućnost naglih reakcija kao što je naglo kočenje, naglo kretanje i sl.\nNa ovaj način obezbedjujemo manje stresnu vožnju kao i smanjenje potrošnje goriva i naglih nepredvidjenih reakcija na trenutnu situaciju u saobraćaju\nMenjanje brzine na vreme\nKorisnik vozila adekvatnom promenom brzine i to na vreme, takodje utiče na smanjenje potrošnje goriva.\nPovremena provera pritiska u pneumaticima\nIzbegavanje korišćenja uređaja koji nisu uvek potrebni\nKompanija NTS svojim softverskim sistemima omogućava kompletan pregled ponašanja vozača kao i mogućnost ocenjivanja njihovog stila vožnje.


Bela kuća, Crni panter: Politički profil Kanjea Vesta\nSvet Autor:Margita Milovanović22. avg. 202013:53 > 23. avg. 2020 21:14\nBio je taj jedan trenutak kada je Kanje Vest postao neprikosnoveni predmet sprdnje, mada se ultimativnim vrhuncem njegovog ludila tumačila najava da će se kandidovati za predsednika Amerike. Malo ko je, istina, mislio da je to išta više od šuplje priče za malo publiciteta, a onda je Vest uspeo da skupi hiljadu potpisa, iskešira 35.000 dolara i stvarno se kandiduje. Doduše, malo je kome i sada jasna politička agenda Kanjea Vesta.\nPredsedničku kampanju vodi pod sloganom #2020Vision, ali mnogi strahuju kakvu bi viziju čovek poput njega mogao da ima, naročito s obzirom na probleme s mentalnim zdravljem koji su obeležili njegovih poslednjih nekoliko godina u javnom prostoru.\nNa prvom – i jedinom – mitingu koji je održao u Južnoj Karolini kada je i zvanično pokrenuo kampanju, nosio je urezano u kosi „2020“ i vrištao i jecao i kmečao o abortusu – „Danas ne bi bilo Kanjea Vesta jer je moj tata bio previše zauzet“ – a nije mu mnogo pomoglo ni kada je na Tviteru pisao da njegova žena i njena majka pokušavaju da ga strpaju u mentalnu ustanovu protiv njegove volje.\nDogađaj sa čuvene dodele nagrada kada je Tejlor Svift oterao sa bine u retrospektivi deluje kao sasvim bezazleni ispad.\nU intervjuu za Forbs još pre nego što se i zvanično kandidovao otkrio je da je protiv abortusa, logično, jer tako kaže biblija, da bi njegova Bela kuća bila reinkarnacija Vakande, fiktivnog kraljevstva iz Crnog pantera, da treba biti oprezan sa vakcinom protiv koronavirsa jer „žele da nas čipuju“, ali i da će se kandidovati isključivo pod okriljem svoje partije nazvane Rođendanska stranka jer „kad mi pobedimo, svima je rođendan“.\nProtiv smrtne kazne je, ali oko poreza još nije siguran, pa će morati da to još malo „istraži sa najjačim stručnjacima koji služe bogu“.\nTvitovao je da je „Bil Kozbi nevin“, implicirao da je ropstvo bilo stvar izbora i baš nedavno, u okviru predsedničke kampanje, rekao da Harijet Tabman zapravo nije spasla porobljene ljude.\nVest je šoumen, a još nego po muzici i svojoj ženi Kim Kardašijan poznat je po ogromnom egu.\nDonaldov ortak sa biblijskom kampanjom\nBrzi pregled Vestove kampanje na zvaničnom sajtu odiše republikanskim duhom. Agenda je pod naslovom „Stvaranje kulture života“ sačinjena od deset tačaka i svaka je objašnjena jednim citatom iz biblije.\nPrioritet broj jedan je da se u škole vrate molitve, a nadalje se nižu predlozi o podršci verskim grupama, snažnoj nacionalnoj odbrani i diplomatskoj politici „America First“. Sve je začinjeno progresivističkim ciljevima poput podrške umetnicima i zaštiti životne sredine.\nU poslednjih nekoliko godina, Kanje Vest je negovao neobično bliske odnose sa Trampom, i to uglavnom na nezadovoljstvo i zaprepašćenje što medija, što svojih kolega koji skoro tradicionalno drže stranu demokratama.\nIlon Mask podržao Kanjea Vesta na predsedničkim izborima\nSlučaj predsedničke kandidature Kanjea Vesta sve konfuzniji\nVest je posećivao Tramp kulu pre nego što je ovaj inaugurisan, nosio je MAGA (Make America Great Again) kačket, obilazio je predsednika u Ovalnoj sobi da ćaskaju o reformama pravosudnog sistema i iako je svako od tih druženja bilo medijska senzacija, nikada se nije činilo da je išta više od Vestove sumanute potrebe da bude u centru pažnje.\nOnda se romansa okončala, Vest je skinuo crveni kačket i odrekao se predsednika „koji se krije u bunkeru“, ali je ova epizoda dodatno zakomplikovala situaciju među Kanjeovim pristalicama i fanovima među kojima ionako ne postoji nikakav ideološki konsenzus.\nKada se na to doda Vestov upliv u crkvu i evangelizam (od držanja službe, preko gospel albuma, sve do filma o njegovom preobražaju), ne čudi da uz podršku Kanjeu Vestu u isto vreme ide i QAnon, najmoćnija teorija zavere na svetu trenutno, i Black Lives Matter.\nMala je verovatnoća da Kanje uopšte dospe do debate sa dvojicom kandidata major stranaka, aktuelnim američkim predsednikom Donaldom Trampom i bivšim potpredsednikom SAD Džoom Bajdenom, ali ozbiljnim političkim znalcima je Vest sićušni trn u oku jer ne, niko ne misli da bi mogao da stvarno postane predsednik Amerike, ali da, svi misle da je njegov posao sada diverzija.\nMale su i šanse da će crni birači glasati za crnog kandidata samo zato što je crn i dosadašnje ankete to i pokazuju, ali bi valjalo imati na umu da je izbore 2016. godine odlučilo 100.000 glasova u tri savezne države. Pošto će i ovogodišnji izbori biti tesni po svemu sudeći, ulozi su možda preveliki da se Kanje Vest odbaci kao suluda šala.\nPrema istraživanjima javnog mnjenja, tek dva odsto crnih birača i šest odsto Generacije Z bi ga podržalo, a upravo su to glasačke grupe koje Vest gađa. Kažu da je jedan od njegovih sakupljača potpisa govorio prolaznicima da „hoće da pomognu Trampu tako što će Ujka Džou oteti glasove“, a mnogi veruju da je Vestov glavni zadatak da u novembru izazove potpuni haos.\nU tom smislu, Kanje Vest je možda zaista umetnuti faktor, onaj koji će uneti dodatnu pometnju u brutalnu kampanju koja se već sada komplikuje i iz koje samo jedan može izaći kao pobednik. Ipak, niko nije verovao ni da bi Donald Tramp u bilo kojem paralelnom univerzumu mogao da postane predsednik Amerike.\nVest ima osobinu koja bi mogla da mu bude vrlo korisna: može da dominira javnim diskursom ukoliko to želi.\nTo je uradio i Donald Tramp. I Donald Tramp je sad predsednik. Eno ga u Beloj kući i grabi ka drugom mandatu.\nDonald Trampizbori u SADkanje vestKim KardašijanQAnonSAD


Air Serbia ipak poleće ka Ženevi - Aviatica\nAir Serbia ipak poleće ka Ženevi\nŽeneva, kao jedna od šest novih linija planiranih u prošloj godini od koji se odustalo zbog koronavirusa će ipak biti uspostavljena od 1. marta.\nDatum / Date: 21.01.2021.\nAir Serbia je saopštila da će uspostaviti redovnu liniju Beograd – Ženeva počev od 1. marta 2021.\nPlanirano je da se letovi za Ženevu, drugu destinaciju Air Serbije u Švajcarskoj pored Ciriha, obavljaju dva puta nedeljno, ponedeljkom i petkom.\nOva linija je bila planirana kao jedna od šest najavljenih novih destinacija prošle godine, od čega se privremeno odustalo zbog pandemije koronavirusa.\nOdluka je doneta samo nekoliko dana nakon što je easyJet saopštio da će privremeno suspendovati svoju liniju Ženeva – Beograd. Nakon praznika easyJet je prekinuo sa letovima iz Bazela, Ženeve i Berlina ka Beogradu sa planom da se na naš najveći aerodrom vrati u martu. Bazel i Ženeva bi trebalo da ponovo krenu 5, a Berlin 28. marta.\nJirži Marek, direktor za komercijalnu strategiju Air Serbije je izjavio da u ovoj kompaniji pažljivo prate sve promene u ograničenjima putovanja i potražnji i da se trude da brzo reaguju i iskoriste sve prilike koje se ukažu na tržištu.\n„U julu smo već pokrenuli jednu novu destinaciju – Oslo, što se pokazalo kao odlučna poslovna odluka jer je norveška prestonica, u ovom trenutku, jedna od top pet destinacija Air Serbije. Pored toga uspostavljanje kodšer saradnje sa Turkish Airlines-om rezultiralo je uvođenjem svakodnevnih letova do Istanbula sa odličnom popunjenošću putničke kabine koja je dostizala i više od 80 posto“, izjavio je Marek.\nNovi let do Ženeve je tako uklopljen u red letenja Air Serbije da će putnicima omogućiti odlične veze preko Beograda sa Atinom, Istanbulom, Larnakom, Moskvom, Podgoricom, Sarajevom, Skopljem, Solunom, Tiranom i Tivtom, navedeno je u saopštenju Air Serbije.\nAir SerbiaeasyJetnove linijeobnavljanje avio-saobraćajaŽeneva


Komercijalna rešenja - Izrada po meri - Oktavus Pergole\nTotalna rešenja za Vaš objekat\nPočetna » Totalna rešenja za Vaš objekat\nPored standardne ponude u našem asortimanu, Oktavus tim nudi i mogućnost izvođenja originalnih rešenja i konstrukcija u skladu sa potrebama vašeg projekta.\nSvesni smo da u velikom broju slučajeva univerzalna rešenja ne zadovoljavaju zahteve idejnog tvorca projekta, zbog čega direktno sarađujemo sa arhitektama i izvođačima radova i prilagođavamo dizajn u skladu sa potrebama individualnog i konkretnog projekta.\nNaše usluge podrazumevaju kompletne promene boje, dimenzije, konstrukcije, fine završnice i dizajn kako bi se zadovoljili estetski kriterijumi i funkcionalnost u skladu sa očekivanjima dizajnera.\nKomercijalna rešenja koja će doprineti kvalitetu vašeg poslovanja\nOktavus tim nudi usluge i proizvode koji će direktno doprineti kvalitetu vašeg poslovanja i učiniti to da se vaši klijenti osećaju udobnije i komfornije u vašem objektu.\nUz naše proizvode unapredite svoje poslovanje i produžite sezonu rada implementacijom staklenih sistema i krovova, koji će doprineti izgledu vašeg objekta.\nStakleni sistemi, tende i pergole iz naše ponude odlično su rešenje za kafiće, restorane, barove i hotele koji žele da unaprede izgled prostora i produže period rada čak i tokom zimske sezone i hladnijeg perioda. Savremeni, elegantni i minimalistički dizajn naših proizvoda dodatno će doprineti estetici svakog objekta.\nVaši klijenti moći će da uživaju u prozračnom i svetlom prostoru tokom cele godine. Stakleni sistemi i pergole mogu biti i vrlo atraktivno rešenje za zaštitu bazena, koji će odavati utisak luksuza i komunicirati vaše premium usluge na odgovarajući način.\nDirektna komunikacija i konsultacija tokom celog procesa\nNaš prioritet je da proizvedemo finalno rešenje koje u potpunosti zadovoljava potrebe klijenta i projekta. Zbog toga je Oktavus tim u direktnoj komunikaciji sa arhitektama, izvođačima radova i dizajnerima tokom celog procesa. Naš tim izlazi na teren i u saradnji sa projektantima istražuje najbolje solucije za datu konstrukciju.\nTu smo da ispunimo želje kreatora, ali i ponudimo profesionalni savet koji će obezbediti optimalnu funkcionalnost i odgovarajuće rešenje za unikatni projekat. Oktavus tim ceni originalnost i kreativnost, zbog čega aktivno učestvujemo u celom procesu.\nKompletna izrada po meri u skladu sa vašim projektom\nSlažemo se da ne postoji univerzalno rešenje za svaki prostor, a naročito ukoliko je u pitanju originalan projekat – zbog toga smo omogućili opciju izrade po meri u skladu sa vašim zahtevima. Svi naši proizvodi – pergole, klizni sistemi, motorizovani aluminijumski venecijaneri i drugi, mogu se prilagoditi tako da zadovolje estetske potrebe i funkcionalnost u skladu sa čim se može primeniti dizajniranje unikatne konstrukcije, promena boja, mehanizama i uslišiti drugi individualni zahtevi. Ne ustručavajte se da nas kontaktirate radi dogovora i pitanja – jedino zajedno ćemo pronaći optimalno rešenje za vaš projekat.


Kompanija Fercam otvorila predstavništvo u Beogradu | Gde Investirati\nKompanija Fercam otvorila predstavništvo u Beogradu\nAugust 8, 2017\tComments 0\nItalijanska transportno-logistička kompanija Fercam nastavila je ekspanziju u Evropi otvaranjem predstavništva u Srbiji. Fercam d.o.o. Beograd je zvanično počeo da radi 1. avgusta.\nHansjoerg Faller, direktor transporta u kompaniji Fercam, uveren je da predstavništvo u Srbiji ima velike izglede za rast.\n“Želimo da budemo blizu naših kijenata u Evropi, sada i onih koji su svoju proizvodnju preselili u Srbiju. Naš cilj je da im iz Srbije i susednih zemalja ponudimo pouzdane transportne usluge sa sopstvenom flotom i partnerskim transportnim kompanijama. U ovom periodu naš fokus je na drumskom transportu, ali u srednjem roku planiramo da proširimo ovu uslugu na intermodalni sistem železnica-drum”, izjavio je Faller.\nPrema navodima iz saopštenja, novo predstavništvo biće fokusirano na drumski transport u veoma aktivnoj privrednoj razmeni između Italije i Srbije. Poslovanje će biti usmereno na mnogobrojne proizvodne pogone kako italijanskih, tako i drugih evropskih kompanija koje su prisutne u Srbiji. Konkretno, kompanije u tekstilnoj, automobilskoj i industriji kućnih aparata već koriste Fercam usluge za snabdevanje evropskog tržišta svojim proizvodima iz Srbije. Fercam, takođe, pruža usluge svih potrebnih carinskih operacija, prenosi plutonlogistics.com.\nZahvaljujući geografski povoljnoj lokaciji u centru Balkanskog poluostrva, Srbija ima sve važniju ulogu u pristupu tržištu Crne Gore, Makedonije, Bosne i Hercegovine, s tim što su razvijeni odnosi i sa Nemačkom i Velikom Britanijom. Kompanija očekuje da će na dobar rezultat predstavništva u Beogradu uticati i odnosi Srbije i Rusije, tačnije sporazum o slobodnoj trgovini. Računaju i na povećanje izvoza u Rusiju poljoprivrednih proizvoda i hrane, dodaje se.\nSve filijale Fercam pružiće podršku novoosnovanoj firmi u Beogradu, stvarajući dodatnu vrednost za kompanije koje su već poslovale ili će tek poslovati sa Fercam-om.\nKompanija je osnovana u Italiji, a ima ukupno 89 ekspozitura. Trenutno broji oko 1.900 zaposlenih i dodatno obezbeđuje posao za još 3.000 ljudi. U 2016. godini kompanija je imala promet od gotovo 700 mil EUR, prenosi plutonlogistics.com.\nPrevious Komercijalna banka: Dobit u prvih šest meseci 36 mil EUR\nNext Majkama poseban staž za obračun penzije tek od 2032.\nFiat: Skočila prodaja vozila u SAD-u\nProšlog meseca je u SAD-u za jedan odsto porasla prodaja italijansko-američke automobilske kompanije FCA.\nApple patentirao novu vrstu zaštite iPhone-a od lopova\nAmerička patentna kancelarija ponovno je objavila jednu Apple-ovu prijavu u kojoj se opisuje tehnologija koja će verovatno biti ugrađena u neki od budućih iPhone uređaja.


Stavovi autora ne moraju da odražavaju nužno i stavove redakcije RSwill kanala "Balkanska Taraba".\nČovek ispriča gomilu proizvoljnih tvrdnji i na kraju kaže da još nema potvrde ovih informacija!? Zar je moguće da neko veruje da deca Vučića nemaju policijsku zaštitu? Ovo je samo još jedan neuspeli pokušaj kriminalizacije Vučića i njegove porodice. Sramota je šta sve neko objavljuje na YT...


Nov 18, 2016 RNIDS, RSNOG\nGrupa mrežnih operatora Srbije održaće svoju Drugu RSNOG konferenciju u Hotelu „Crowne Plaza“ u Beogradu, 22. novembra od 14 časova, a uz pomoć Fondacije “Registar nacionalnog internet domena Srbije” (RNIDS), RIPE NCC i kompanija Interxion, SOX i Mainstream.\nKonferenciju će otvoriti dr Vladica Tintor, direktor Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge. Tokom Druge RSNOG konferencije, biće održano sedam prezentacija u dva bloka, na teme kao što su bezbednost mrežne infrastrukture, kritičnih servisa i korisničkih sadržaja na Internetu, zaštita od DDoS napada i projektovanje modernih data centara. Konferencija će okupiti sedam predavača iz zemlje i regiona, a na skupu se očekuje prisustvo preko 120 stručnjaka iz domaćih telekomunikacionih operatora, internet i hosting provajdera, IT kompanija, akademske i istraživačke zajednice, državnih organa i organizacija civilnog društva.\nViše informacija o konferenciji može se naći na sajtu rsnog.rs.\nPrva RSNOG konferencija održana je 2015. uz učešće oko 130 domaćih mrežnih stručnjaka iz najbitnijih domaćih telekomunikacionih operatora i internet kompanija, proizvođača i integratora telekomunikacione opreme, akademskih i istraživačkih institucija, državnih organa i organizacija civilnog društva. Konferenciju je dodatno pratilo oko 300 zainteresovanih posredstvom internet prenosa, podržali su je RNIDS i RIPE NCC.


Golubović i Mustafić: Saradnjom do dobrih rezultata u zapošljavanju - CdM\nZa smanjenje nezaposlenosti u Crnoj Gori neophodna je sinergija svih aktera u toj oblasti. Uz dobru analizu, sistemski i sveobuhvatan pristup izazovu zapošljavanja, naročito sezonskog, realno je očekivati dobre rezultate. To je ocijenjeno na sastanku predsjednika Privredne komore Vlastimira Golubovića i direktora Zavoda za zapošljavanje Sulja Mustafića.\n“Sagovornici su se saglasili da veoma kvalitetna saradnja dvije institucije može biti dodatno ojačana realizacijom zajedničkih\nprojekata, edukacija i aktivnosti, između ostalog i na promociji karijerne orijentacije. Jačanje relacija dvije institucije potrebno je formalizovati skorim potpisivanjem sporazuma o saradnji”, rečeno je na sastanku.\nPredsjednik Golubović je upoznao sagovornika sa organizacijom i aktivnostima Komore, institucionalnim partnerstvom koje baštini sa donosiocima odluka na državnom i lokalnom nivou, te ulogom u razvoju stručnog obrazovanja posebno kroz dualni sistem.\nOn je izrazio spremnost ove asocijacije da na sjednicama odbora udruženja i putem časopisa Glasnik promoviše programe Zavoda za zapošljavanje, kako bi se sa njihovim sadržajem upoznalo što više privrednika.\nTakođe, Komora je Zavodu ponudila da uzme učešće na predstojećim sajmovima u sklopu crnogorske delegacije, što bi moglo doprinijeti povezivanju sa potencijalnim regionalnim partnerima.\nGovoreći o zapošljavanju, predsjednik Golubović se osvrnuo na potrebe poslodavaca za radnom snagom iz inostranstva, posebno u turizmu i građevinarstvu. On se založio da se povećaju kvote i odobre privremene dozvole za zapošljavanje stranaca. Smatra da rješavanju problema nedostajućeg kadra u turizmu može doprinijeti hrvatska praksa zapošljavanja studentske populacije uz posebne povoljnosti.\nGolubović je sagovornike upoznao sa namjerom Njemačke razvojne banke KfW da opredijeli grantove vrijedne 50 miliona eura za razvoj stručnog obrazovanja na Balkanu. Taj projekat bi trebalo da se realizuje preko Komorskog investicionog foruma, čiji će Stalni sekretarijat od naredne godine biti u Podgorici.\nDirektor Mustafić je ocijenio da Zavod i Privredna komora, kao renomirana institucija koja okuplja poslodavce iz Crne Gore,\nzajedničkim djelovanjem sa obrazovnim institucijama mogu stvarati uslove da odgovore potrebama tržišta rada.\n“Veoma je važno da svi shvatimo da nam nedostaje zajedničko djelovanje među državnim organima. Tržište rada je nešto što se\nmijenja iz dana u dan. Ono što je bilo juče, što je aktuelno danas možda neće biti primamljivo i sjutra. Određena zanimanja postaju manje interesantna a neka se, pak, više traže. Mi u Zavodu, sprovodeći politike Vlade i resornog ministarstva u oblasti\nzapošljavanja, imamo i volju i mogućnosti da radimo na prevazilaženju tog problema – dakle da se ta deficitarna zanimanja prvo prepoznaju a onda, kroz zajednički angažman istitucija, i stvore”, poručio je Mustafić.\nOn je dodao da se Zavod, prema svim izazovima tržišta rada, koji se odnose na strukturnu i dugoročnu nezaposlenost, regionalnu neusklađenost, nepovoljnu starosnu strukturu nezaposlenih lica i slabu mobilnost te zapošljavanje stranaca u Crnoj Gori, odnosi krajnje odgovorno i u skladu sa mogućnostima utiče na njihovo rješavanje.\nNa sastanku je ocijenjeno i da bi sistemski pristup svih institucija rješavanju problema nezaposlenosti doprinio rastu povjerenja poslodavaca u mogućnosti, znanja i vještine crnogorskih radnika. Na ovaj način bi došlo do većeg angažovanja domaće radne snage na sezonskim poslovima.\n“Poslodavci bi trebalo da rade na stvaranju boljih uslova rada što bi doprinijelo da nezaposlena lica sa više motiva prihvataju sezonske poslove, i u njima vide višestruku korist”, istakao je direktor Zavoda.\nTagsnezaposlenost PKCG saradnja Suljo Mustafić Vlastimir Golubović ZZZCG


Makedonija i Srbija traže rešenje za spor oko brašna\nMakedonija i Srbija pokušaće da okončaju spor zbog brašna koji traje poslednjih nedelja\n"Makedonski predlog bismo mogli da prihvatimo kao izraz dobre volje", kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) Rasim Ljajić, ministar trgovine i predstavnik Vlade Srbije na razgovorima u Skoplju, zakazanim za sredu, a o sporu po pitanju uvoza – odnosno izvoza brašna između dve države.\nTaj stav Ljajić je izneo za RSE, uoči susreta delegacije dve strane, povodom makedonske ponude koju je izneo Ljupčo Nikolovski - ministar poljoprivrede. Kako su objavili makedonski mediji, Nikolovski je rekao da je za tu zemlju prihvatljivo da se kontrolne markice za brašno na malim pakovanjima i dalje lepe u Srbiji, dok će se na većim to činiti u Makedoniji.\n"Dakle, možemo to da prihvatimo kao dobru polaznu osnovu, ali da je oročimo na određeni vremenski period kada ćemo sistemski ovo rešiti", podvlači Ljajić, navodeći da će u razgovorima tražiti, kako se izrazio, celovito rešenje sa makedonskom stranom.\nMakedonija i Srbija pokušaće na razgovorima da okončaju spor zbog brašna koji traje poslednjih nedelja. Tenzije su izazvale promene u pravilniku markiranja tog proizvoda, što se temeljem odluke makedonske Vlade, više ne vrši u Srbiji nego nakon fitosanitarne kontrole u Makedoniji.\nDok makedonske vlasti tvrde da time nastoje da uvedu red u sektor uvoza brašna i mlinarski sektor, izvoznici iz Srbije uzvraćaju da taj proces dugo traje, što im stvara znatne novčane gubitke.\nPošto se radi o pitanju koje se ponavlja iz godinu u godinu Rasim Ljajić sugeriše da ovog puta treba staviti tačku.\nNe želimo rešenje koje će naše izvoznike dovesti u nekokonkurentski položaj: Rasim Ljajić\n"Treba da idemo ka potpunom ukidanju markica. I u Srbiji i u Makedoniji. Takođe da naši izvoznici ne budu u neravnopravnom položaju u odnosu na domaće makedonske mlinare. Ne želimo nikakvo rešenje koje će naše izvoznike dovesti u nekokonkurentski položaj", navodi Ljajić.\nU suprotnom, on za RSE navodi da će Srbija robu iz Makedonije pojačano kontrolisati u maniru koji ne krši norme Sporazuma o slobodnoj trgovini CEFTA ili Svetske trgovinske organizacije – što predstavlja najavljene kontramere u slučaju nepostizanja sporazuma.\nIako je makedonski predlog za rešenje spora hronološki usledio nakon najava o kontramerama pristiglih od vlasti Srbije, makedonski ministar Nikolovski je medijima pak rekao da "ne zna šta se najavljuje iz Srbije".\nPrethodno su makedonske vlasti iznele tvrdnje da je sporna situacija sa Srbijom posledica pritiska uvoznika brašna koji sarađuju sa trgovcima iz Srbije. Mere koje su uvedene nadležni objašnjavaju pokušajem uvođenja reda u mlinarski sektor, javlja dopisnik RSE iz Skoplja Blagoja Kuzmanovski. To je naišlo na odobravanje tamošnjih proizvođača i mlinara, kaže Kuzmanovski.\n"Neophodna je kontrola uvezenog brašna ili pšenice odmah po ulasku u zemlju - bez razlike odakle dolazi, poručuju iz Regionalnog udruženja poljoprivrednika 'Klas', dodajući da to zahtevaju jer utiče na domaću proizvodnju. 'Nismo protiv uvoza jer time zadovljnavamo domaće potrebe, ali mora se kontrolisati', kažu u tom udruženju", izvestio je Blagoja Kuzmanovski.\nIz Srbije se u Makedoniju godišnje izveze oko 40.000 tona brašna i to je, prema podacima srpskih izvoznika, treće po veličini izvozno tržište\nInače, iz Srbije se u Makedoniju godišnje izveze oko 40.000 tona brašna i to je, prema podacima srpskih izvoznika, treće po veličini izvozno tržište.\nNova pravila izvoza brašna najviše nezadovoljstva izazvala su kod proizvođača i izvoznika iz Srbije koji tvrde da zbog fitosanitarnih pregleda u Makedoniji, koji, kako kažu, traju i po mesec dana, gube stotine hiljada evra. Jedan od njih je Zdravko Šajatović iz Žitounije, udruženja industrijskih mlinova, pekara i fabrika testenina.\n"Poslednja opstrukcija je problem za sve veće izvoznike koji su planirali devizni priliv. Imaju i kredite sa deviznim valutnim klauzulama. Zbog smanjenog izvoza brašna ono će sad otežano vraćati kredite. Recimo kod većeg izvoznika šteta će iznositi od osamsto do milion evra godišnje", kaže za RSE Šajatović.\nInače, spor Makedonije i Srbije zbog brašna se po istovetnom scenariju ponavlja gotovo svake godine – već trinaesti put zaredom. Potpuno je izvesno da to, u momentu kada su na Zapadnom Balkanu sve jači glaesovi o potrebi intenzivnijeg ekonomskog povezivanja – što je u duhu Berlinskog procesa, narušava takve tendencije.\n“Sve strane u priči su sklone da donose odluke koje nisu u skladu sa interesima privrede”, kaže u izjavi za RSE Veljko Jovanović, direktor Centra za poljoprivredu Privredne komore Srbije. On ukazuje da politika mera i kontramera, kako je naziva, nije adekvatna alternativa uzajamnom dogovoru i saradnji trgovinskih partnera.\n“Često se dešava da se u pojedinim kulturama pojave mere sa jedne i druge strane koje bi trebalo da zaštite proizvođače u spostvenoj državi. A na kraju imate to da se poremeti tržište, traže se alternativni pravci. Naprave se poremećaji u partnerskim odnosima. I to naravno šteti i jednoj i drugoj strani”, navodi Veljko Jovanović.\nPolitika mera i kontramera nije adekvatna alternativa saradnji trgovinskih partnera: Veljko Jovanović\nKorak dalje odlazi Goran Živkov, nekadašnji srpski ministar poljoprivrede, koji ustvrđuje da je aktuelni spor Srbije i Makedonije direktna posledica suspenzije slobodnog tržišta brašna dve strane.\n“Da se potrošačima sa jedne strane omogući da imaju najjeftiniju i najkvalitetniju robu. A sa druge strane da se unapredi konkuretnost proizvođača u tom sektoru. Sama zaštita, mislim da se dokazuje i pokazuje, ne doprinosi ničem dobrom”, kaže Živkov koji je angažovan u SEEDEV-u regionalnoj kompaniji koja pruža konsultantske usluge u poljoprivredi i ruralnom razvoju.\nIzlaz, kako objašnjava, vidi u građenju odnosa koji bi prevazišli postojeće granice postavljene CEFTA sporazumom, koji Živkov vidi kao pripremu za integrisanje u jedinstveno tržište Evropske unije.\n“Što taj proces duže traje to više jačaju snage koje nastoje da štite proizvodnju što je više moguće. Očekivati da se svest kreatora politike promeni je realna, ali u nekom dužem periodu. Verovatno je najkraći put je što skoriji ulazak u Evropsku uniju”, rekao je Živkov.\nPoslednji trgovinski spor dve države dogodio se avgusta 2016. kada je zbog povećanja troškova na graničnim prelazima, Srbija u Makedoniju prestala da izvozi pšenicu. Rešen je tako što su se dve strane usaglasile da naplaćuju identičnu cenu fitosanitarnih uverenja za uvoz pšenice.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Nikšić u vrhu zagađenih životnih sredina\n26. 02. 2021. 22:20 >> 22:21 1\nNikšić je, uz Pljevlja, najugroženija životna sredina u Crnoj Gori, najviše zbog lošeg upravljanja i, ukoliko se vrlo brzo nešto ne učini na njenoj zaštiti, biće na listi sa gradovima prepoznatim kao crne evropske tačke, ocijenjeno je na forumu pod nazivom "Ekološki izazovi – odgovornost političke elite i građana Nikšića".\nDirektor Centra za političku edukaciju, Dragiša Janjušević, ukazao je da su za loše stanje životne sredine svi odgovorni.\nOn je naveo da su, kako bi se stanje počelo mijenjati, pokrenuli projekat u okviru koga će biti urađena i digitalna brošura i poslata na hiljade adresa, čime će izlaganja predstavnika izbornih listi biti veoma vidljiva nakon izbora.\n„Predviđena su i tri performansa koja će uraditi nakon formiranja vlasti u Nikšiću, koji će pokazati šta su iz tih partija pričali o stanju životne sredine u gradu, a šta će biti primijenjeno“, rekao je Janjušević.\nDirektor ekološke nevladine organizacije Ozon, Aleksandar Perović, podsjetio je na značaj zaštite životne sredine i ponovio da, za 15 godina trajanja te organizacije, konstantno pokušavaju da ukažu da se mora hitno reagovati i kako Nikšić više ne bi bio jedan od najvećih zagađivača u Crnoj Gori.\nPerović je naveo da je najveći problem aerozagađenje, što dodatno usložava i pandemija korona virusa, koji udaraju na iste organe i povećavaju obolijevanje od respiratornih bolesti, čak i prouzrokuju smrtnost.\n„Pogrešne politike su uslovile da nema ni osnovne opreme za liječenje, ni dovoljan broj zaposlenih u zdravstvenom sistemu, što je posebno pokazano tokom epidemije koronavirusa“, ocijenio je Perović.\nPrema njegovim riječima, najveće crne ekološke tačke su i divlja deponija Mislov do, koja je zapravo neuređeno gradsko smetlište, i svake godine gori po nekoliko mjeseci, kao i višegodišnje odlagalište Željezarinog otpada Halda, koja se nalazi u privatnom vlasništvu.\n„I rijeke su pretvorene u pokretne deponije, a najdevastiranija u Crnoj Gori je Gračanica“, rekao je Perović.\nDirektor nevladine organizacije Društvo mladih ekologa iz Nikšića, Miodrag Karadžić, rekao je da je riječ o tim višedecenijskim problemima, na koje je odavno trebala da se stavi oznaka hitno.\n„Nikšić, kao grad prepoznat po lošem stanju životne sredine, nema određen ni ekološki pravac kretanja, kako smatram, ni strategiju“, rekao je Karadžić.\nGovoreći o ekološkim politikama, Karadžić ukazao je da je riječ o gradu kome je isteklo važenje za više strateških dokumenata koja se odnose ili su djelimično vezana za životnu sredinu, poput Strateškog plana razvoja opštine od 2014. do 2019. godine, a koji je veoma bitan i za ekonomski i ekološki razvoj, kao i Lokalni ekološki plan.\n„Neophodno je i da se, ne samo u Opštini, već i u svim institucijama u gradu uspostavi dugoročna vizija razvoja“, ukazao je Karadžić i dodao da nema ekološkog oporavka grada bez neophodnih strateških dokumenata.\nOn je kazao da, ko god bude na vlasti u Nikšiću nakon 15.marta, moraće da radi na izradi planova, programa i strategija koje će odrediti budući ekološki pravac.\nPredstavnica izborne liste „Mir je naša nacija- Ne damo Nikšić“, Ksenija Milović, ukazala je da je, pored uništavanja zdravlja zbog loše životne sredine, jednako poražavajuća činjenica navikavanje djece i mladih na novu normalnost postojanja divljih deponija i uništene sredine.\n„Biće teško da se u svijest svih građana usadi šta je lična odgovornost i ne mogu, i ne smiju da ekološki strateški programi i ciljevi budu na leđima nekoliko ekoloških organizacija, pokreta i entuzijasta. Političke partije i vršioci vlasti koji će nakon 14. marta biti na funkcijama moraće biti svjesni da snose političku, moralnu i ekspertsku odgovornost za mjesta koje će pokrivati“, navela je Milović.\nZoran i Natalija Matijašević su, u ime Narodnog pokreta, naveli su primjer Gračanice kao najboljeg pokazatelja uništenja životne sredine, jer se iz te rijeke prije nekoliko decenija koristila voda za piće, iako su i tada eksploatisani rudokopi Boksita.\nU izbornom programu Narodnog pokreta, kako su kazali, je da se prvo očisti grad od nagomilanog otpada i, uz pomoć evropskih fondova, nabave kontejneri za njegovo klasifikovanje, kao i da se kroz obnovu fasada zgrada i nabavku solarnih panela, poboljša energetska efikasnost i smanji emisija štetnih gasova.\nPredstavnik Građanskog pokreta URA, Mirko Pavićević, rekao je da ta partija, kao članica evropskih zelenih, veliki dio programa posvetila ekologiji i ocijenio da je lokalna samouprava godinama ekološki uništavala Nikšić.\nPavićević je naveo da je u njihovom programu predviđena i reforma Komunalnog preduzeća, nabavka nove opreme, ali i konačno utvrđivanje odgovornosti za deponiju Mislov do i najavio osnivanje Savjeta za ekologiju, uz pomoć finansija jednog od evropskih fondova, kao i osnivanje reciklažnih centara.\nU ime koalicije „Za budućnost Nikšića“, Mirko Miličić, naveo je da će uz pomoć Ozona i usvajanja njihovog „Zelenog plana“ za razvoj grada, prvo brendirati lokalnu zajednicu, shodno zakonskim rješenjima, kako bi se Nikšić prepoznao kao grad voda, jer ima izuzetan hidropotencijal, mada i tužnu sliku zagađenih rijeka.\n„Nova lokalna uprava, koju će sačinjavati, kako vjerujem, sadašnja opozicija, postaviće kao prioritet ekologiju. Planiramo da zaštitimo zakonom i sliv rijeke Zete, saniramo i revitalizujemo korita drugih rijeka, kao i da riješimo pitanje aerozagađenja, formiramo urbane bašte, Centar za pametno upravljanje otpadom i realizaciju i pripremu projekata“, rekao je Miličić.\nPredstavnik Socijaldemokratske partije (SDP) „Srcem za Nikšić“, Marko Kastratović, nije želio da detaljno saopšti njihov program, jer ne žele da se sada to shvati kao hipotetička priča, ali je naveo da planiraju otvaranje reciklažnog centra, kao i formiranje savjeta za ekologiju u saradnji sa međunarodnim agencijama i stručnjacima.\nOn je podsjetio da je SDP još 2004. godine svojim glasovima u parlamentu zaustavio potapanje rijeke Tare, a bili su protiv i izgradnje mini hidroelektrana i to su „jedni od razloga što su tada istupili iz vlasti“.\nAnđela Backović je, u ime građana, kazala da je teško pronaći dio grada u kome nema otpada, kao i da nema stope zemlje u Barama budoškim koja nije zagađena.\nJedan od koordinatora tog projekta, Svetlana Tomić, ukazala je na značaj što su zajedno okupljeni predstavnici političkih partija, civilnog sektora i građana i najavila da će se u narednom periodu baviti i pitanjima iz drugih oblasti.\n„Potrudićemo se da građani postanu inicijatori, a nevladine organizacije kontrolni mehanizam rada javnih funkcionera“, rekla je Tomić.\nForum je organizovan u Tehnopolisu u okviru projekta „Na putu ka demokratiji (ka servisu građana)“, a sprovodi se uz finansijsku podršku Evropske zadužbine za demokratiju.\nOrganizovala ga je nevladina organizacija (NVO) Centar za političku edukaciju, na kome su prisustvovali predstavnici izbornih lista partija i koalicija u Nikšiću, izuzev Demokratske partije socijalista (DPS) i lokalne uprave grada.\nNikšić Centar za političku edukaciju\nNikšićani protestovali ispred Centra bezbjednosti\n14. 04. 2021. 26\nProtest građana ispred CB Nikšić\n10. 04. 2021. 15\nUjedinio ih ekopatriotizam\nOdblokiran saobraćajni put Nikšić-Podgorica\n09. 04. 2021. 29


Kosovska ministarka spoljnih poslova Meliza Haradinaj-Stublla tvrdi da poziv srpskog ministra spoljnih poslova Nikole Selakovića katarskom ambasadoru u Beogradu, kako njegova zemlja ne bi aktivno lobirala za Prištinu, predstavlja kršenje Vašingtonskog sporazuma.\nHaradinaj Stublla tvrdi da srpsko Ministarstvo spoljnih poslova radi suprotno od onoga što je predsednik Aleksandar Vučić potpisao u Vašingtonu.\n„Srbija nastavlja da krši Vašingtonski sporazum ne uzdržavajući se od formalnog ili neformalnog zahteva od država da ne priznaju Kosovo kao nezavisnu državu. Ministar spoljnih poslova radi suprotno od onoga što je Vučić potpisao u DC”.\nZvanični nalog kosovskog Ministarstva spoljnih poslova objavio je izjavu u kojoj se navodi da ministarka spoljnih poslova Meliza Haradinaj Stublla najoštrije osuđuje nastavak kampanje protiv Kosova od strane Srbije.\n„Poslednjim zahtevom Kataru da ne lobira za Kosovo, Srbija je još jednom prekršila Vašingtonski sporazum i potvrdila da je nepouzdan sused i međunarodni partner.“ / ibna


Vesti online / Slobodno Vreme / Auto-moto / Najprodavaniji premijum automobil u SAD ima električni pogon\nPoredak na listi najprodavanijih premijum modela u 2018. potpuno je poremetio Teslin Model 3.\nU godini koja je iza nas u Sjedinjenim Državama prodato je 139.782 primeraka ovog vozila, što je Modelu 3 donelo prvu poziciju među luksuznim automobilima na ovom tržištu.\nTo je veliki uspeh kada se zna da ova američka kompanija proizvodi premijum električne automobile tek nekih desetak godina.\nDrugi na listi najprodavanijih premijum modela u SAD u 2018. bio je SUV Lexus RX sa 111.641 isporučenih vozila.\nPoređenja radi, Tesla Model 3 bio je traženiji od dva popularna nemačka luksuzna SUV modela zajedno – Mercedes GLC stigao je u 2018. na adrese 62.435 kupaca u SAD, a Audi Q5 kupilo je 61.835 Amerikanaca.\nSve ovo Modelu 3 je pošlo za rukom uprkos tome što proizvođač na tržište još nije izbacio najjeftiniju verziju od oko 35.000 dolara, što je cena kojom je svojevremeno najavio lansiranje svoje pristupačne limuzine - zbog čega su je mnogi kupci i rezervisali.\nTrenutno najjeftiniji Model 3 u SAD košta 42.950 dolara, bez uračunatih državnih subvencija.\nPogledajte novu BMW Seriju 7 iz svih uglova (VIDEO)\nAUTO-MOTO Jaguar sprema konkurenciju McLarenu sa 550 KS