Obama i republikanci traže zajedničke tačke\nPredsednik Obama sa kongresnim liderima u Beloj kući, 7. novembra 2014.\nRepublikanski pobednici ovonedeljnih kongresnih izbora danas ručaju sa demokratskim predsednikom Barakom Obamom dok dve strane razmatraju koje zakone mogu da usvoje narednih meseci uprkos konfrontaciji koja traje već godinama.\nPredsednik Obama je pozvao je istaknute članove Kongresa na ručak u Beloj kući, kako bi razgovarao o usvajanju novih zakona i zahtevu da Kongres odobri izdvajanje više od tri milijarde dolara za borbu protiv Islamske države.\nNa konferenciji za novinare ranije ove nedelje, Obama je najavio da će zatražiti od kongresnih lidera da odobre vojnu silu protiv ultra-radikalne militantne grupe u Iraku i Siriji, glasanjem na Kapitol Hilu gde je predsednik sada suočen sa opozicijom u oba doma Kongresa.\nNa kongresnim izborima pre tri dana, republikanci su preuzeli kontrolu nad Senatom i zadržali kontrolu nad Predstavničkim domom. Obama je izjavio da je za vojnu akciju protiv Islamske države potrebna podrška kako Bele kuće tako i Kongresa. Američki mediji navode da je jedna od tema Obaminog sastanka sa zakonodavcima i zahtev za dodatne 3,2 milijarde dolara za finansiranje kampanje protiv Islamske države – operacije “Urodjena odlučnost”.


tržište rada - Blic Online\n"DECU OSPOSOBITI ZA TRŽIŠTE RADA" Trivićeva o upisnim politikama za srednje škole\nMinistar prosvete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić rekla je danas u Čelincu da je neophodno upisne politike za srednje škole usmeriti tako da deca nakon školovanja budu stručno osposobljena i raspoloživa za tržište rada lokalne zajednice u kojoj žive.\nJOŠ LOŠIH VESTI SA TRŽIŠTA RADA U Americi 885.000 ljudi podnelo zahtev za naknadu za nezaposlene u prošloj nedelji\nAmeričko tržište rada i dalje trpi, a četvrtak je doneo još loših vesti. Još 885.000 ljudi podnelo je zahtev za prvu naknadu za nezaposlene prošle nedelje - rast u odnosu na prethodnu nedelju i veći od 800.000 zahteva koje su ekonomisti očekivali.\nPandemija je okrenula potražnju na tržištu rada, pa su sada među najpopularnijim zanimanjima prvi put zanati, poput zidara, tesara i stolara. S druge strane, potraga za vozačima te radnicima u IT industriji tradicionalno ne prestaje.\nNajmanje tri godine trebaće za oporavak nemačkog tržišta rada od posledica krize izazvane pandemijom korona virusa, izjavio je čelnik nemačke Savezne agencije za rad.\nAUSTRIJA OTVARA TRŽIŠTE RADA ZA NAŠE KOMŠIJE Evo koja zanimanja najviše traže\nAustrija od 1. jula svoje tržište rada potpuno otvora za hrvatske državljane, piše "24 sata".\nMAT: Vanredno stanje bez dramatičnih potresa na TRŽIŠTU RADA\nSrbija je vanredno stanje prošla bez dramatičnih potresa na tržištu rada, a iako je dobar deo kontigenta zaposlenih ostao u svojim domovima, izolovan i van radnog mesta, do sredine aprila nije evidentiran značajniji porast nezaposlenosti, navodi se u majskom broju časopisa Makroekonomske analize i trendovi  (MAT).\nU Francuskoj je u martu zabeležen nezapamćen skok potražnje građana za novim zaposlenjem, odražavajući oštro pogoršanje situacije na tržištu rada usled karantina u jeku pandemije koronavirusa, objavila je vlada.\nSva slobodna radna mesta u državnim službama od 1. januara su dostupna u elektronskoj bazi podataka koja se vodi na internet prezentaciji Službe za upravljanje kadrovima Vlade Srbije. Uredbu o internom tržištu rada, koja reguliše ovu oblast i predviđa mogućnost da državni službenici i zaposleni u lokalnoj samoupravi dobijaju premeštaj na drugo radno mesto u istom ili drugom državnom organu usvojila je Vlada.


Nemačka: Sastanak vlade sa zastupnicima muslimana koji žive u ovoj zemlji\nUčesnici su zadovoljni diskusijom koja je protekla, kako su preneli učesnici „u tolerantnom tonu, ali sa različitim pozicijama“. No, ocenjeno je da je današnji razgovor bio „uspešan početak dugog dijaloga“ za koji je odredjeno da najpre potraje dve godine.\nU 83-milionskoj Nemačkoj živi oko sedam miliona stranaca, od toga tri miliona muslimana. Medju njima je dva milona Turaka. U poslednjih nekoliko godina, od terorističkih napada 11. septembra 2001. godine odnosi muslimana i hrišćanske većine su poremećeni.\nIspitivanja javnog mnjenja napravljena uoči današnje konferencije pokazala su da 56 odsto gradjana Nemačke smatra da zajednički život sa muslimanima funkcioniše loše. Oko 37 odsto grasdjana smatra da je suživot sa muslimanima dobar, samo dva odsto nemaca da je „veoma dobar“.\nIako su predstavnici više islamskih organizacija današnji sastanak okarakterisali kao „istorijski“, na njemu nije došlo ni do kakvog suštinskog približavanja. Muslimanski predstavnici su, na primer, pozitivno ocenili ponudu vlade da se obezbedi bolja nastava nauke za decu islamske veroispovesti, kao i da se, gde takva želja postoji, obezbedi islamska veronauka na nemačkom. Nemačke vlasti smatraju da imami koji drže deci veronauku na arapskom, tj. turskom nisu uvek u dovoljnoj meri tolerantni i prema zapadnim vrednostima i nemackcoj kulturi.\nNeslaganja su posle sastanka ostala oko toga ko zapravo treba da zastupa muslimane u Nemačkoj. Njihove organizacije su veoma različite – od radikalnih do liberalnih I alevitskih. Pored predastavnika pet organizacija muslimana, na današni skup je pozvano i deset pojedinaca, muslimana, istaknutih ličnosti nemačkog javnog života.\nSporni su i posle današnjeg sastanka ostali zahtevi muslimana da ih izjednače sa ostalim verskim zajednicama u zemlji, kao i pitanje tretmana devojčica u školama. Roditelji muslimani često ne dozvoljavaju kćerkama da učestvuju u nastavi sporta i plivanja, zbog čega ima sukoba sa školskim upravama i prosvetnim vlastuima.\nUčesnici konferencije su javnosti uputili i posebnu poruku izrazivši želju da u Nemačkoj operi u Berlinu zajedno odslušaju izvodjenje opera “Idomeneo”. Upravnica Opere odlučila je da iz straha od napada islamskih ekstremista sa repertoara skine ovo Mocartovo delo.\nOdluka se pretvorila u kulturno-politički skandal u koji se danas umešala i savezna kancelarka Angela Merkel. „Moramo da pripazimo da se iz straha od radikala spremnih na nasilje stalno po malo ne povlačimo. Autocenzura iz straha je nepodnošljiva“, rekla je kancelarka..\nU poslednjoj sceni opere u režiji Hansa Nojenfelsa, Idomeneo, kritski kralj, stavlja pred sebe, pored Posejdonove glave, i odsečene, krvave glave Isusa, Bude i Muhameda. Prema Nojenfelsovom objašnjenju Mocartov Idomeneo „se brani od diktature bogova i grozničavo pokušava da se od božanstava oslobodi“.


Doktorka zaboravila dren u pacijentkinji\nJeste li i vi zaboravili da sanjate?\nMANA(ako ste zaboravili cestitku)\nMyCity » Zdravlje » Otvorili bolnicu, a zaboravili da zaposle doktore\nPoslao: 07 Jul 2011 15:04\nBečka univerzitetska klinika (AKH) ovih dana je predmet podsmevanja u austrijskoj štampi, zbog izgradnje novog pedijatrijskog odeljenja u kojem je uprava zaboravila da zaposli osoblje, pa je otvaranje centra odloženo.\nNaime, uprava AKH je dala nalog da se izgradi specijalni centar za lečenje dece, a tek kada je zgrada završena, shvaćeno je da je zaboravljeno na zapošljavanje osoblja.\nUprava AKH bavila se pre svega pitanjima koji pod će se postaviti u operacionoj sali, da li odgovaraju zavese slikama u hodnicima, ili da li su stolice u čekaonici dovoljno udobne, a potpuno je ispušteno iz vida da do otvaranje novog pedijatrijskog centra treba zaposliti osoblje koje će u njemu raditi.\nUprava bolnice potpuno je zaboravila da zaposli lekare, sestre, čistačice i drugo osoblje koje treba da se brine o odeljenju i bolesnicima.\nU izgradnju zgrade uloženo je najmanje 45 miliona evra, a još 25 miliona za nabavku moderne opreme. Da nije potrošeno više miliona evra poreskih obaveznika, i da ne mora veliki broj bolesne dece da čeka na operaciju, ova priča zasigurno bi samo izazvala smeh, ukazuju mediji.\nDa bi na brzinu rešili ovaj problem, i izbegli odlaganje otvaranja Pedijatirjskog centra, nadležni u AKH najpre su razmišljali o premeštaju osoblja sa drugih odeljenja.\nMeđutim, to nije bilo moguće zbog nedovoljnog broja osoblja u drugim odeljenjima, koja bi bila prazna. Zbog ovog gafa moralo je sada biti odloženo otvaranje Pedijatrijskog centra do daljnjeg.\nPoslao: 07 Jul 2011 16:39\nCitat:Bečka univerzitetska klinika (AKH) ovih dana je predmet podsmevanja u austrijskoj štampi\nPoslao: 07 Jul 2011 17:15\nGore bi bilo da su zaposlili lekare, pa tek onda krenuli da prave bolnicu ...\nTako je obicno na ovim prostorima ...\nPoslao: 10 Avg 2011 18:39\nSimke ::Gore bi bilo da su zaposlili lekare, pa tek onda krenuli da prave bolnicu ...


Svi detalji o novoj školskoj godini biće poznati početkom sledeće nedelje.\n- Bliži se početak škole i svi izazovi u vezi sa prevencijom širenja korona virusa. Danas smo imali produktivan sastanak, koji se odnosio na pravljenje najoptimalnijeg modela za pohađanje nastave u osnovnim i srednjim školama - rekla je zamenica direktora Instituta "Batut" dr Darija Kisić Tepavčević.\n- Imamo jasne smernice, rukovođeni isključivo principima medicine koji su zasnovani na dokazima. Ostalo je da usaglasimo još par elemenata, a o tehničkim detaljima bićete obavešteni početkom sledeće nedelje - rekla je Kisić Tepavčević.\nKorona virus virus korona nastava na daljinu KOVID 19 školska godina


Poslednjeg radnog dana u nedelji gužve na beogradskim ulicama beleže se na Brankovom mostu i u Brankovoj ulici i na Pančevačkom mostu.\n- Više vozila je u Brankovoj ulici ka Terazijskom tunelu, na mostu Gazela ka Dušanovcu i na Pančevačkom mostu, pravac ka gradu - kažu iz Beogradskog taksija.\nPojačana frekvencija saobraćaja na Slaviji\nTakođe, veći broj automobila beleži se i na Autokomandi, isključenju za auto-put i na kružnom toku Slavija, prema Nemanjinoj ulici i staroj Železničkoj stanici.\nSaobraćaj se u ostalim delovima grada odvija normalno, nema većih zastoja niti zadržavanja.\nPOPODNEVNI ŠPIC Gužve na Gazeli, Pančevačkom mostu, Trgu Nikole Pašića...\nOD IDEJE DO TRŽIŠTA Nova virtuelna laboratorija na Mašinskom fakultetu omogućava testiranje proizvoda i saradnju sa celim svetom\n"Koridori Srbije" raskinuli ugovor sa italijanskom kompanijom


Niška Banja - banja dobrih vibracija: Novi turistički info centar i slogan za 2020.\nNiška Banja – banja dobrih vibracija: Novi turistički info centar i slogan za 2020.\nNiška Banja nudi sjajan odmor, uz odličan provod, obilazak kulturno – istorijskih znamenitosti, zanimljive priredbe, predstave i koncerte i niz tradicionalnih manifestacija.\nTo je nova promotivna kampanja Niške Banje sa kojom će se tokom ove godine nastupati na raznim turističkim sajmovima u zemlji i to pod novim sloganom: Niška Banja – banja dobrih vibracija.\n„Želimo da ukažemo da je Niška Banja mesto gde se ljudi leče ali da pruža mnogo mogućnosti za ljubitelje esktremnih sportova. Cilj nam je da na pravi način prezentujemo sve turističke potencijale banje“, kaže predsednik GO Niška Banja, Dejan Jovanović.\nU januaru počeće da radi i turistički info centar, koji se nalazi kraj Pošte u Niškoj Banji, dodaje Jovanović.\n„Radinci našeg Odeljenja za turizam u novo-starom turističkom info centru, koji dugo nije radio, će svim turistima pružati informacije o Niškoj Banji i njenim manifestacijama kao što su Svetski kup u paraglajdingu, avanturističa trka u Jelašnici, Kup Srbije u planinskom trčanju“, objašnjava Jovanović.\nOpština Niška Banja od TON-a preuzima turistički centar u banji\n„Kompletnu ponudu Niške Banje prezentovaćemo na Uskrs na prostoru trga sa fontanama koje će do tada biti gotov i na zanimljiv način pozvati turiste da posete i borave u banji“, kaže jovanović.\nOn podseća da su i ove godine turistima dostupni vaučeri za odmor.\n„Vrednost svakog pojedinačnog vaučera će, kao i do sada biti 5.000 dinara. Vaučer će moći da se koristi isključivo u ugostiteljskom objektu za koji je izdat, odnosno u kom je izvršena rezervacija smeštaja. Ime ugostiteljskog objekta biće odštampano na samom vaučeru“, kažu u Gradskoj opštini Niška Banja.\nPrethodni tekstPušten saobraćaj na Bulevaru Nikola Tesla u Nišu\nSledeći tekstNišlije dočekale pravoslavnu Novu godinu uz vatromet i muziku Alena Ademovića


Udovičić plivačima: Primer ste posvećenosti na putu ka cilju - SPORTSKI ŽURNAL\nMinistar sporta Vanja Udovičić obišao je danas srpske plivače na pripremama i zahvalio im se na posvećenosti i predanosti na putu ka šampionskim ciljevima\nMinistarstvo omladine i sporta saopštilo je da je ministar iznenadio posetom plivače koji su na prvim bazičnim pripremama Plivačkog saveza u ovoj godini u nacionalnom trenažnom centru Zavoda za sport i medicinu sporta u Košutnjaku.\n- Sport sa sobom donosi posebnost i privilegiju da neke obične dane za Srbiju možete da pretvorite u praznike sporta i obradujete celu naciju tako i toliko da cela zasija medaljom koju osvojite. Za to je uslov da sport bude vaš život bezrezervno, svakog dana, pa i u danima najlepših i najvećih slavlja - poručio je Udovičić plivačima tokom posete.\nMinistar je dodao je da to poruka koja se danas vidi na delu.\n- Tu sam da zahvalim našim sjajnim plivačima na posvećenosti, primeru i predanosti na putu ka šampionskim ciljevima - istakao je Udovičić.


TORNADO RAZORIO DEO GRADA: Više desetina povređeno, nema žrtava u Kanadi | Novosti.rs\nNEKOLIKO ljudi je povređeno, a više desetina je moralo da napusti domove nakon što je tornado u četvrtak protutnjao kroz grad Beri, na jugu kanadske provincije Ontario, izjavio je gradonačelnik DŽef Leman i dodao da oseća olakšanje jer nijedan život nije izgubljen tokom razaranja.\n-Mogu da vam kažem koliko je neverovatno da niko nije stradao, nadam se da će nakon dodatnih pretraga i lečenja povređenih u bolnicama tako i ostati, odnosno, da nema žrtava, izjavio je on.\nMedicinski timovi su objavili da je osmoro ljudi prebačeno u bolnice, uključujući četvroro koji su pretrpeli ozbiljnije povrede.\nOstali, koji su lakše povređeni, dobili su pomoć na licu mesta, izjavio je Endrju Robert, šef hitne pomoći.\nVatrogasci su saopštili da je oko 25 zgrada pretrpelo značajnu štetu, a 20 zgrada je sada nenastanjivo, dok su tri potpuno uništene.\ntornado Kanada nevreme Kanada vesti\n02. 07. 2021. u 20:24\nMEŠTANI kanadskog gradića Liton, u kom je nedavno izmerena rekordno visoka temperatura od 49,6 stepeni, evakuisani su, pošto su to mesto pogodili požari. Vatra se iz šume proširila i na kuće, zgrade, automobile, a gradonačelnik Jan Polderman rekao je da je „ceo grad u plamenu“.


Home»Aktuelno»Saopštenje povodom nestanka novinara Stefana Cvetkovića\nBy Nemanja Stevanović 14/06/2018 Nema komentara1 Min Read\nNestali novinar Stefan Cvetković; foto: Medija centar, Beograd\nPodsećamo da se Stefan Cvetković ranije u više navrata žalio na pretnje i pritiske iz političkih i ekonomskih centara moći. Proteklih meseci je radio na istraživanju okolnosti ubistva kosovskog političara Olivera Ivanovića. Po sopstvenim tvrdnjama, 19. maja zadržan je na administrativnom prelazu Jarinje radi ispitivanja u vezi sa ovim slučajem, a u februaru je u Beogradu održao konferenciju za štampu na kojoj je pokazao fotografije osoba koje su navodno umešane u ubistvo. Prošle godine je bio nepravosnažno osuđen na više od dve godine zatvora po tužbama funkcionera Srpske napredne stranke.\nNovinarska i medijska udruženja u odgovoru Ani Brnabić: Naše primedbe na izmenjenu Medijsku strategiju su poznate Potpisan Memorandum o saradnji Koalicije za slobodu medija Udruženja podržala kolege iz Vranjskih i Ok radija povodom skandaloznog medijskog konkursa Napadi na novinare posledica njihovog višegodišnjeg etiketiranja od strane vlasti\nam ANEM AOM lokal press medijska udruženja novinar Slavko Ćuruvija Stefan Cvetković


Produbiti saradnju u oblasti poljoprivrede i prehrambene industrije sa Rumunijom – Borba\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Aleksandar Stijović i ambasador Rumunije u Crnoj Gori Matei Viorel Ardeleanu , razgovarali su danas o daljem produbljivanju tradicionalno dobre saradnje dvaju zemalja u oblastima poljoprivrede i prehrambene industrije, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nKako su naveli iz Ministarstva, tokom sastanka bilo je riječi o unaprijeđenju odnosa sa fokusom na mogućnosti investicija u sektoru stočarstva i proizvodnji pilećeg mesa kao i o pronalaženju povoljnih angažmana za uvoz stočne hrane.\nPosebno je istaknuta mogućnost uzgoja rumunskih Angus goveda koja bi mogla da se uzgajaju u Crnoj Gori.\n“Stijović je upoznao ambasadora sa aktivnostima i trenutnim statusom ispunjavanja agende pregovračkih poglavlja iz oblasti poljoprivrede, ribarstva i bezbjednosti hrane istakavši da je iskustvo Rumunije u pregovorima pristupanju Evropskoj Uniji dragocjeno i od velike koristi za Crnu Goru”, navodi se u saopštenju.\nAmbasador Ardeleanu je iskazao punu podršku evropskom putu Crne Gore.\n“On je naglasio da s obzirom na značajna iskustva u pristupanju Evropskoj Uniji i vrlo ozbiljan tim na polju poljoprivrede u Briselu, Rumunija ostaje pouzdan partner i spremna je da pruži ekspertsku podršku”, dodaju u saopštenju.\nNapominju da je Stijović predstavio „Plantaže“ i istakao zainteresovanost za inteziviranje saradnje kako bi se crnogorski brend mogao bolje plasirati na rumunsko tržište.\nTokom sastanka potvrđena je obostrana spremnost da se saradnja Rumunije i Crne Gore još više unaprijedi i ojača kroz poslovnu, međutrgovinsku, i ekonomsku saradnju u narednom periodu.\nBruka i sramota, Radoje Žugić je i dalje guverner Centralne banke: Krivokapić se obračunava sa DF-om, a ne smije ili neće da smijeni Milovog ličnog bankara!


Vesti online / Svet / / Čuvaju blago zavičaja\nSKUD Homolje iz Kreace kod Vićence vredno radi na očuvanju tradicije rodnog kraja i van otadžbine, u dalekoj Italiji. Predsednik Društva Zoran Golubović ističe da njegovo udruženje vredno radi i voli i da sarađuje sa svima, kao i da su vrata kluba otvorena za sve koji žele da neguju tradiciju i kulturu otadžbine.\nHomolje uživalo u Udinama\n- Naše društvo ima uvek otvorena vrata za sve ljubitelje dobrog druženja i poštovanja srpskog folklora, a imamo za cilj da naša deca ne zaborave naše običaje, kulturu i jezik - objasnio je Golubović.\nPrvi čovek Homolja rekao je da će Društvo nastaviti da radi na negovanju kulture kako bi srpska deca u Italiji naučila još više o svom poreklu i otadžbini.\nPrema Golubovićevim rečima, u Homolju je od osnivanja postojala dobra saradnja sa KUD "Nikola Tesla" iz Udina. Tako je Homolje nedavno gostovalo u Udinama na Sretenjskim susretima foklora, gde su, osim društava iz Italije, nastupali i folklori iz Slovenije i Austrije.\nIz Austrije je gostovao KUD Đurđevdan iz Inzbruka, iz Slovenije "Nikola Tesla" iz Postojne, a iz Italije su još gostovali Pontes-Mostovi iz Trsta, te Sloga iz Udina.\nEVROPA Zvuci Homolja okupljaju prijatelje\nEVROPA Veneto voli ćevape\nEVROPA Pogled s neba ostavlja bez daha


25. Nov 2020 227\nOmladinska banka Doboj je u tekućoj godini na području ove lokalne zajednice podržala četiri projekta u iznosu od 9.702 KM i jedan mikrobiznis sa 2.000 KM.\nZamjenik gradonačelnika Doboja Vlado Blagojević rekao je novinarima da su aktivnosti realizovane u skladu sa potpisanim ugovorom Gradske uprave i Fondacije "Mozaik", te najavio nastavak saradnje.\nKoordinator programa Omladinske banke Sanja Kojić navela je da, prema potpisanom memorandumu, "Mozaik" i grad Doboj sarađuju do 2022. godine, a do sada je realizovan 21 projekat ukupne vrijednosti oko 57.000 KM.\n"Mladi su se posvetili sportu, mališanima i nekim rekreativnim stvarima. Jedan simpatičan projekat je iz srednje škole, gdje su mladi opremili svoje učionice", izjavila je Kojićeva, prije početka sastanka Doboju, na kojem su sumirani rezultati aktivnosti Omladinske banke u tekućoj godini.\nFondacija "Mozaik" i grad Doboj su 2018. godine potpisali memorandum o saradnji na razvoju programa Omladinske banke, uključujući i podršku mikrobiznisima mladih, kao i razvoju preduzetništva kroz "Mozaik" impakt inkubator.\nU ovoj godini, Omladinska banka podržala je četiri projekta ukupne vrijednosti 9.702 KM, od toga je iz fonda Omladinske banke obezbijeđeno 5.892 KM, a neformalne grupe 3.810 KM.\nRiječ je o projektima "Biti lijep/biti in", ukupne vrijednosti 2.150 KM, "Dani Doboja" od 3.000 KM, "Igraj fudbal, budi srećan" od 2.229 KM i "Škola sporta", od 2.260 KM.\nPodržan je i mikrobiznis - pokretanje vešeraja, sa 2.000 KM, čime je omogućena registracija djelatnosti i zapošljavanje jednog lica.


Sjajna pobeda Srpkinja na startu Svetskog prvenstva\nNacionalni sport - Subota 29.09.2018 - 12:45\nOdbojkašice Srbije sjajno su počele Svetsko prvenstvo u Japanu, maksimalnom pobedom nad Dominikanskom Republikom 3-0 (25:17, 25:20, 25:22).\nNaše odbojkašice kanidatkinje za zlato FOTO: FIVB\nSrpkinje su potvrdile da su među kandidatkinjama za osvajanje zlatne medalje, a posebno su impresivne bile u prvom setu.\nSve je funkcionisalo besprekorno u timu Zorana Terzića – prijem, servis, blok, dizanje, što je omogućilo relativno sigurnu pobedu nad devetim timom sveta.\nPovratnica u selekciju Maja Ognjenović je sjajnom organizacijom igre pokazala koliko je pojačanje za našu reprezentaciju na ovom turniru.\n"Očekivalo smo malo teži meč, jer imaju dobre i iskusne igračice. Ali dobro ih poznajemo, često smo igrale s njima, pa smo dobro odradile posao. Posebno u odbrani i bloku, ali moglo bi se reći da je servis bio ključni faktor", rekla je Ognjenovićeva.\nIpak, igračica utakmice bila je impresivna Brankica Mihajlović koja je osvojila 22 boda, a posebno je zablistala u ključnim trenucima trećeg seta kada je na njenim krilima Srbija preokrenula tri poena zaostatka i trasilara put ka pobedi.\nOdlično ju je pratila TIjana Bošković sa 15 poena, koja je razbijala blok Dominikanki u finišu drugog seta, koji je bio verovatno ključan za maksimalnu pobedu, a dvocifren učinak imala je i Tijana Rašić sa 11 poena, od čega tri presudna za osvajanje trećeg seta.\nSrbija se nalazi u Grupi D Svetskog prvenstva i svoje mečeve prve faze igra u japanskom gradu Hamamacuu, a u drugom kolu rival je selekcija Kenije (nedelja, 12.20h).\n"Iskreno, u prva dva kola imamo, uslovno rečeno, lakše protivnike. To može da nam pomogne pred teže mečeve u grupi, pre svega sa Brazilom", zaključila je Ognjenovićeva.\nU trećem kolu Srbija igra upravo sa Brazilom (ponedeljak, 12.20), u utorak su Srpkinje slobodne, a onda slede Kazahstan (sreda, 9.10h) i Portoriko (četvrtak, 6.40).\nDalje prolaze četiri najbolja tima, a s obzirom da se prenosi bodovi iz mečeva sa ekipama koje se plasiraju u drugu fazu, a da je Dominikanska Republika u toj konkurenciji, ovo je izuzetno važan meč za Srbiju.


Pretvaranje slika u reči - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Obrada signala Pretvaranje slika u reči\nSlike mogu sadržati mnoštvo informacija, ali su problematične za katalogizaciju i pretraživanje. Evropski istraživači pokušavaju da nađu način da umetnu informaciju o sadržaju slike u samu sliku kako bi je učinili dostupnijom i lakšom za katalogizaciju. Digitalne slike karakteriše mnoštvo detalja i mogu biti vrlo lepe, međutim njihov glavni nedostatak je to što je informacija koju one sadrže isključivo vizuelna i samim tim dostupna za interpretaciju i tumačenje njenih osobina samo onome koji je gleda. Sama po sebi ne govori nam ništa o tome kada je i kako snimljena, niti šta se na njoj nalazi. Ovo čini njihovo uređivanje i potraživanje specifične slike vrlo teškim bez obzira za koju svrhu da se vrši.\nNaučnici koji sarađuju u okviru velikog evropskog projekta nazvanog aceMedia se trude da razreše ovaj problem pokušavajući da umetnu informacioni sloj u digitalnu sliku. Njihova osnovna ideja je da će fajlovi slike sadržati informaciju o sadržaju, meta-podatke (informacije koje su namenjene isključivo upotrebi na internetu) i inteligentni sloj koji automatski generiše podatke o slici koji su u obliku reči koje je lako pretraživati.\nJedna od tehnologija koju koristi aceMedia tim je softver koji može da identifikuje vizualne deskriptore niskog nivoa, kao što su delovi slike sa konzistentnom bojom, kao što je nebo, more, pesak ili možda sneg, kao i informaciju o teksturi, ivicama i obliku.\nKombinovanjem vizuelnih deskriptora niskog nivoa sa setom kontekstualnih pravila iz domena ontologija (kao što je činjenica da konzistentne oblasti plave boje na vrhu fotografije najčešće jesu nebo, ili da je malo verovatno da se plaža i sneg pojave na istoj fotografiji) moguće je pretvoriti podatke u bogat izvor informacija. Ovi podaci se kasnije kombinuju sa podacima koje generišu drugi detektori kao što su oni koji u komercijalnim fotoaparatima mogu da prepoznaju lica pri fotografisanju, čime se dobija još bolja i bogatija baza podataka o slici.\nJoš jedan sloj informacija može da dodaje korisnik sam. Njemu je omogućeno da formira pravila kojima će definisati svoje preference i profile kako bi formirao jedinstveni i lični sistem informacija o slikama. Inferencijske tehnike, filtriranje i algoritmi prepoznavanja sličnih osobina su iskorišćeni da bi se ovo personalizovano popunjavanje informacijama učinilo lakšim.\nPrethodni tekstLabVIEW sada može da komunicira sa senzorima za ekološki monitoring pomoću SDI-12 protokola\nSledeći tekstVaš robotski prijatelj, humanoidni robot


Moskva: Rusija i Belorusija pregovaraju oko uvođenja jedinstvene valute - Sputnjik Srbija\nMoskva: Rusija i Belorusija pregovaraju oko uvođenja jedinstvene valute\n11:57 08.06.2019 (osveženo 13:00 08.06.2019) Preuzmite kraći link\nU toku su pregovori oko uvođenja jedinstvene valute između Rusije i Belorusije, ta odluka biće doneta na nivou predsednika obeju zemalja, izjavio je ministar za ekonomski razvoj Rusije Maksim Oreškin.\nJedna runda pregovora održana je i na marginama Međunarodnog ekonomskog foruma koji se trenutno održava u Sankt Peterburgu.\n„Sastancima prisustvuju i predstavnici centralnih banaka dveju zemalja, vode se razgovori oko toga koje su prednosti a koje mane zajedničke valute. Međutim, sve što radimo – radimo u okviru sporazuma o savezništvu“, naglasio je on.\nOreškin je rekao i da je još uvek rano govoriti o bilo kakvim rokovima.\nPodsetimo, sporazum o savezništvu između Rusije i Belorusije podrazumeva, između ostalog, i postepeno uvođenje zajedničke valute.


Detaljna prognoza za februar i prvi prolećni mesec: Za vikend 16 stepeni, a u martu 10 ledenih dana - PressLider.rs\nDetaljna prognoza za februar i prvi prolećni mesec: Za vikend 16 stepeni, a u martu 10 ledenih dana\n8. februara 2019. 8. februara 2019. Duško Radišič\t0 Comments Februar, Ledeni dani, Mart, proleće, Vremenska prognoza, Zima\n– Krenulo je blago otopljenje, sa temperaturom do 8 stepeni, a oblačno i suvo vreme će se održati do vikenda. Danas će vreme biti suvo – kaže nam meteorolog „Weather2Umbrella“ Đorđe Đurić, ističući velike oscilacije u jutarnjim i dnevnim temperaturama.\nNakon toplog i gotovo prolećnog vikenda, već u narednoj nedelji temperature se vraćaju u „normalu“, što nam donosi blago zahlađenje i vrednosti temperature do 5, 6 stepeni, kaže Đurić.\n– Srednje vrednosti temperature tokom februara kretaće se oko petog podeoka, sa mogućim oscilacijama do 10, 11 stepeni. Gotovo je nemoguće da temperatura dostigne vrednosti oko 20 stepeni, ali ni da padnu ispod nule – rekao je za „Blic“ meteorolog Đurić.\n← Grad izdvojio 40 miliona dinara za mere zapošljavanja\nPotpisan protokol o dugoročnoj saradnji između Narodnog pozorišta i Doma kulture Čačak →


Marko Pušica: Građani Beograda zaslužuju delotvorniju lokalnu samoupravu, a ne lokalni servis vladajuće koalicije | Двери\n21. новембра 2017. Ostavite komentarIzjave\nPredstojeći lokalni izbori u Beogradu su prava prilika da građani Beograda konačno osvoje pravo da neposredno učestvuju u ostvarivanju lokalne samouprave i da putem građanskih inicijativa, sazivanjem zborova građana i raspisivanjem lokalnih referenduma u pitanjima iz nadležnosti grada Beograda, delotvornije zaštite i unaprede svoja prava. Nema prečeg interesa od interesa građana Beograda i oni zaslužuju da o svemu što je od lokalnog značaja budu neposredno pitani.\nLokalna samouprava kao ustavno pravo svih građana, pa tako i građana Beograda, ne sme biti svedena na lokalne izbore koji se raspisuju na period od četiri godine. Formalnim raspisivanjem i sprovođenjem lokalnih izbora, verifikacijom mandata odbornika, konsituisanjem Skupštine grada Beograda kao predstavničkog organa i izborom ostalih lokalnih organa, ne iscrpljuju se sve ustavne i zakonske mogućnosti za ostvarivanje lokalne samouprave.\nVladajuća koalicija u Beogradu je u potpunosti otuđila odlučivanje o lokalnim pitanjima od građana i uzurpirala ga u korist partijskih i tajkunskih interesa SNS i njenih političkih derivata. Njima odgovara neaktivan i nezainteresovan građanin. Građanin koji nemo posmatra kriminal i obavljanje privatnih poslova o javnom trošku. Sa time mora da se prestane, a Dveri imaju rešenje.\nZa razliku od postojećeg modela, Dveri smatraju da građani Beograda zaslužuju delotvornije ostvarivanje prava na lokalnu samoupravu ili jednostavnije rečeno, građanima treba ponuditi model delotvornije lokalne samouprave kroz njihovo neposredno učešće, za razliku od postojećeg zatvorenog, partijsko-tajkunskog modela koji favorizuje vladajuća koalicija i koji je lokalnu samoupravu sveo na vlastiti servis.\nPredstojeći lokalni izbori u Beogradu su prava prilika da građani Beograda konačno osvoje pravo da neposredno učestvuju u ostvarivanju lokalne samouprave i da putem građanskih inicijativa, sazivanjem zborova građana i raspisivanjem lokalnih referenduma u pitanjima iz nadležnosti grada Beograda, delotvornije zaštite i unaprede svoja prava.\nDveri smatraju da nema prečeg interesa od interesa građana Beograda i oni zaslužuju da o svemu što je od lokalnog značaja budu neposredno pitani.\nBeogradglasanjeizboriIzjavelokalna samoupravaMarko Pušicavladajuća koalicija


London milom, Beograd silom :: EMG.RS:: Pogledi na svakodnevnicu u Srbiji\nPogledi (07. 04. 2011.)\nLondon milom, Beograd silom\n07. april 2011. | 12:11\nObe zemlje suočavaju se sa rastom javnog duga koji je neodrživ ukoliko se ne smanje fiskalni deficiti. Važna razlika je, međutim, u tome što su javni dugovi Velike Britanije uglavnom u domaćem novcu, a Srbije u stranom. I funta i dinar su snažno devalvirali tokom krize, što je podstaklo izvoz, s tim što se industrijska proizvodnja u Britaniji oporavlja, a u Srbiji još ne može da se povrati iz duboke depresije\nBudžet Ujedinjenog Kraljevstva za sledeću fiskalnu godinu cementira programe fiskalnog prilagođavanja koji su sadržani u budžetima iz marta i juna prošle godine.\nReč je o merama štednje koje nemaju presedana od Drugog svetskog rata do danas. Uz njih idu i veoma ambiciozne reforme koje imaju za cilj ne samo održivost javnih finansija, već i obezbeđenje održivog rasta i pravične raspodele koristi i tereta. Problemi sa kojima se suočava Velika Britanija nisu sasvim različiti od onih sa kojima se suočava i Srbija.\nU tom smislu, nije nezanimljivo, uzimajući naravno sve razlike u obzir, uporediti strategije fiskalnog prilagođavanja i reformi u ovim dvema zemljama.\nProblemi isti, uzroci različiti\nKriza koja je zahvatila čitav svet imala je u Britaniji ishodište pre svega u finansijskom sektoru. Usled troškova koji su nastali, javne obaveze su značajno porasle. Sve do 2007. javni je dug praktično stagnirao i bio je na nivou koji se može smatrati sasvim komfornim za zemlju poput Britanije. Uslovi zaduživanja bili su relativno povoljni, nominalna kamatna stopa bila je dosta niska, a privredni rast otprilike na nivou potencijalnog. Kriza to menja, BDP se smanjuje, a fiskalni deficit povećava, usled čega značajno raste javni dug kao udeo u BDP-u. Pad proizvodnje, a ne rast troškova finansiranja, najviše je doprineo rastu javnog duga (grafikon 1).\nDa bi se ispravno shvatili problemi javnih finansija, važno je dovesti u odnos sklonost javnom zaduživanju sa privatnim dugovima. Jedna mera jeste rast zaduženosti domaćinstava i korporacija u periodu pred krizu. Oba ta dugovanja značajno su porasla u odnosu na BDP (grafikon 2). Mada je u nekim zemljama, na primer u Irskoj i SAD, taj rast bio brži i do znatno viših nivoa, ukupni privatni dugovi su dostigli gotovo 200 odsto BDP-a u 2009. i rasli su brže od javnih praktično u čitavom periodu posle 2000. Kako je došlo do krize u servisiranju privatnih dugova, što je ono što se naziva finansijskom krizom, obaveze države, po osnovu garancija a i po osnovu drugih potreba da se izbegne masovno bankrotstvo banaka, preduzeća i domaćinstava, značajno su porasle u godinama krize.\nTo je pozadina rasta javnih obaveza u Velikoj Britaniji. U godinama krize, 2008-2010, fiskalni je deficit značajno povećan, na gotovo 10 odsto BDP-a u proseku, što je i razlog što je ukupni javni dug dostigao gotovo 80 odsto BDP-a. Jasno je da tako veliki fiskalni deficiti nisu održivi, jer bi dug rastao nezaustavljivo i doveo do krize javnih finansija. Usled toga je fiskalno prilagođavanje nužno – posebno u času kada privreda izlazi iz recesije i kreće da se oporavlja. Štaviše, potrebna je takva reforma javnih finansija koja pomaže, a ne odmaže, privredni oporavak. To zahteva političke odluke o raspodeli tereta reformi.\nU Srbiji se, opet, finansijska kriza nije ispoljila pre svega kao problem u bankarskom sistemu, već kao tipična kriza kursa, to jest kriza finansiranja platnog bilansa. Javni dug se smanjivao pre krize, dok je dug prema inostranstvu rastao, što znači da su se domaćinstva i preduzeća ubrzano zaduživala u inostranstvu (grafikon 3). Kako je sa krizom mogućnost privatnog refinansiranja stranih dugova otežana, došlo je do snažnog pritiska da to učini država, pre svega preko kredita kod MMF-a i drugih multilateralnih i suverenih kreditora. Uz pad BDP-a, devalvaciju dinara i značajno povećanje cene zaduživanja, to je dovelo do povećanja fiskalnog deficita i ubrzanog rasta javnog duga. Trenutne procene su da bi on mogao dostići 45 odsto BDP-a do kraja 2011. uz tendenciju daljeg rasta ukoliko se ne sprovede neki program fiskalne konsolidacije.\nU tom smislu, Britanija i Srbija se suočavaju sa istim problemom, rastom javnog duga koji je neodrživ ukoliko se ne smanje fiskalni deficiti, bez obzira na činjenicu da su uzroci zbog kojih do toga dolazi različiti. Jedna posebno važna razlika jeste u tome što su javni dugovi Britanije uglavnom u domaćem novcu, a Srbije u stranom. To donekle objašnjava činjenicu da su troškovi refinansiranja dugova u Velikoj Britaniji manji nego u Srbiji.\nDva načina fiskalnog prilagođavanja\nVlada u Londonu donela je odluku o takozvanom fiskalnom mandatu i programu promena u javnim prihodima i rashodima. Prva se odnosi na cilj da se budžet uravnoteži u periodu od pet godina, a druga da teret fiskalnog prilagođavanja padne u proporciji 80 odsto prema 20 odsto na javne rashode, odnosno javne prihode. Teret bi, dakle, trebalo da snose sadašnje, a ne buduće generacije i trebalo bi da se pre svega iskaže kroz smanjenu potrošnju, a ne povećane obaveze poreskih obveznika.\nBritanska vlada polazi od shvatanja da su efekti smanjenja javne potrošnje na privredni rast značajno povoljniji od onih koje sa sobom nosi povećanje poreza. Ovde se ima u vidu smanjenje takozvanog strukturnog deficita, koji ne zavisi od cikličnih oscilacija privrednog rasta. Do 2015. bi smanjenje javnih rashoda trebalo da iznese gotovo sedam odsto nacionalnog dohotka, s tim što se praktično svake godine dodaju po dva procentna poena. To je nesumnjivo jedan od najambicioznijih programa fiskalnog prilagođavanja, posebno kada se ima u vidu da se ne vrši pod tržišnom prinudom. Vlada Velike Britanije se ne suočava sa problemima refinansiranja svojih obveznica i plaća veoma niske kamate. Reč je o političkom izboru: mogla bi da nastavi da se zadužuje, ali je Vlada odlučila da bi to bilo rđavo po dugoročne izglede privrede. Plan je da se i posle ovog petogodišnjeg perioda nastavi sa odgovornom fiskalnom politikom da bi se ne samo uravnotežio budžet, već i da bi se smanjio javni dug koji će 2015. svakako biti veći nego što je danas, bar po trenutnim procenama.\nNajveće smanjenje rashoda se odnosi na odbranu (-7,3%), obrazovanje (-10,8%) i administraciju (-11,2%). Kod izdataka za administraciju najveće se uštede planiraju u transferima lokalnim nivoima vlasti. Nije, naravno, sve u smanjenju rashoda budući da deo reformi pada i na poreski sistem, dakle na strukturu poreskog tereta. Kod poreske reforme se polazi od pretpostavke da je potrebno rasteretiti privredu, a takođe pravičnije raspodeliti teret finansiranja javnih obaveza. Usled toga, smanjuje se korporativni porez, na 26 odsto ove godine, a na 23 odsto na kraju fiskalnog mandata. Povećavaju se, međutim, porezi na dobit u naftnoj industriji. Promene u porezima na dohotke bi trebalo da opterete više bogatije, a povećan je i porez koji plaćaju banke. No, ako se uzmu u obzir i promene u sistemu socijalnih beneficija, gubici svih slojeva stanovništva, siromašnijih pogotovo, biće nesumnjivo značajni.\nStrategija fiskalnog prilagođavanja u Srbiji je slična, bar kada je reč o fiskalnom mandatu i, donekle, kod opredeljenja da teret podnese smanjenje javne potrošnje, a u manjoj meri povećanje poreza. U kontekstu programa sa MMF-om donet je zakon o fiskalnoj odgovornosti po kom se do 2015. planira smanjenje fiskalnog deficita sa oko 4,5 na jedan odsto BDP-a i ograničava rast javnog duga do nivoa od 45 odsto BDP-a. Takođe, planira se smanjenje javne potrošnje sa gotovo 45 na blizu 40 odsto BDP-a, što govori o tome da se fiskalno prilagođavanje vidi najpre na strani budžetskih rashoda, a ne planiraju se mere povećanja javnih prihoda.\nZa razliku od britanske, Vlada Srbije nema konkretne planove smanjenja javne potrošnje u ovoj, a ni u sledećim godinama. Štaviše, pritisci su u suprotnom pravcu zato što je u prethodne dve godine, u vreme akutne krize, jedna od mera ograničavanja rasta budžetskog deficita bila zamrzavanje plata i penzija, što je veliki deo ukupnih javnih rashoda. Sa time se ne može nastaviti i odmrzavanje je već dovelo do značajnog pritiska na budžet ali i do povećanja inflatornih očekivanja i ubrzanog rasta cena. Kako je tekuća godina predizborna, jer se opšti izbori očekuju najkasnije do kraja prve polovine 2012, nije realno očekivati da će biti donete ambicioznije mere fiskalnog prilagođavanja u revizijama budžeta za ovu i u budžetu za sledeću godinu.\nKljučna razlika između strategija fiskalnog prilagođavanja dve zemlje jeste u tome što se ona u Britaniji ne radi pod tržišnom prinudom, već kao čin političkog izbora, dok se Vlada Srbije suočava sa sve većim teškoćama kod dodatnog zaduživanja, usled čega su odluke o većoj fiskalnoj odgovornosti diktirane tržišnim pritiscima, to jest dostupnošću kredita i njihovom cenom. Reč je o razlici između politički voljne i nevoljne fiskalne konsolidacije.\nFiskalno prilagođavanje nema samo za cilj dovođenje javnih finansija u red, već bi trebalo da pomogne privrednom oporavku. Britanska privreda ne pati od velikog deficita u razmeni sa inostranstvom (obično oko tri odsto BDP-a) i ima pozitivan bilans između stranih obaveza i ulaganja u inostrane privrede. Sasvim suprotno tome, srpski deficit na tekućem računu bilansa plaćanja je pre krize porastao do 17 odsto BDP-a, a spoljnotrgovinski deficit i do 25 odsto. Svejedno, Vlada u Londonu smatra da je veoma važno obezbediti konkurentnost privrede i usmeriti ulaganja u sektore koji su izvozno orijentisani. Komparativne prednosti te privrede su, naravno, veoma različite u poređenju sa Srbijom. Na jednoj su strani proizvodi industrije i usluge koji su u najrazvijenijim sektorima, dok su komparativne prednosti srpske privrede u poljoprivrednoj proizvodnji i radno intenzivnim industrijama.\nRazvojna je politika potrebna obema privredama. Sličnost je i u tome što obe zemlje imaju režime fleksibilnih kurseva. Tako su i funta i dinar devalvirali veoma snažno posle izbijanja krize. To je dalo podsticaj izvozu iz obe zemlje. Jedna, međutim, veoma značajna razlika je u tome što se u Velikoj Britaniji oporavlja industrijska proizvodnja dok ona u Srbiji još ne može da se povrati iz duboke depresije u koju je zapala 90-ih godina prošloga veka i ponovo u jeku krize 2009.\nDa bi se ostvario prvi cilj, pored smanjenja poreskog tereta, namera je da se značajno smanje svi izvori rigidnosti u privredi, bilo da su oni posledica neadekvatne regulative ili da im je ishodište u tržišnim nedostacima. Posebno se ističe prostorno planiranje i poboljšanje infrastrukture, ali su od značaja i promene u birokratskim procedurama i u drugim preprekama poslovanju. Da bi rast bio održiv, potrebno je da mala i srednja preduzeća budu dinamična i vitalna. Privreda Velike Britanije ima značajne prednosti u oblastima koje zahtevaju visoki udeo znanja i stručnosti, što podrazumeva i mere, finansijske pre svega, da se sektor proizvodnje znanja i istraživanja dodatno podstakne. Konačno, da bi rast bio uravnotežen, planira se otvaranje 10 novih industrijskih zona, što bi trebalo da utiče na ravnomernost ulaganja u pojedine regije unutar zemlje. Svi ovi planovi i programi su već konkretizovani tako da će sve zavisiti od doslednosti u njihovoj primeni.\nU Srbiji se takođe raspravlja o „novom modelu rasta“. Za razliku od prethodnog, koji se uglavnom zasnivao na stranim finansijama i koji se pokazao kao neodrživ nezavisno od uticaja finansijske krize, cilj je da se značajno poveća domaća štednja, podstakne razvoj sektora razmenljivih dobara i da se dugoročni privredni rast zasniva pre svega na izvozu, a ne na domaćoj tražnji. Oko ovih ciljeva postoji dosta široka saglasnost, koja je na izvestan način sažeta u dokumentu „Srbija 2020“ iza kojeg je stao predsednik Srbije. Najveći problem je u tome što nije jasno kojim se merama teži ostvarenju ovih ciljeva. Svakako, rast bi trebalo da bude snažan, održiv i uravnotežen – ovo poslednje i zato što su regionalne razlike u Srbiji veoma velike. Takođe, potrebno je da bude snažan, jer je stopa zaposlenosti veoma niska, oko 50 odsto radno aktivnog stanovništva, a stopa nezaposlenosti blizu 20 odsto.\nMeđutim, mere koje se predlažu su uglavnom ili kratokoročne prirode ili su tipično razvojne. Sažeto, predlažu se mere koje se svode na jednu ili drugu vrstu subvencija ili se planiraju značajna ulaganja u infrastrukturne projekte. Prave politike ponude, kao one koja se planira u Velikoj Britaniji, dakle strukturnih reformi koje podstiču ulaganja i zapošljavanje, zapravo nema.\nU osnovi se može reći da se strategija srpske vlade svodi na kratkoročnu politiku tražnje, a ne na dugoročniju politiku ponude. Za ovo poslednje bi bila potrebna veoma dalekosežna reforma celokupnog javnog sektora – koja podrazumeva privatizaciju, komercijalizaciju i značajno povećanje konkurencije – za šta nema političke volje.\nRizik od nove recesije u Srbiji\nKljučni rizik svakog programa fiskalnog prilagođavanja jeste kratkoročni – hoće li se obezbediti oporavak privrede? Jasno je da se privredni rast u Velikoj Britaniji usporio u drugoj polovini prošle godine, delimično kao posledica smanjenja javnih rashoda. Za ovu godinu se projekcije privrednog rasta kreću od 1,2 do 1,5 odsto, dok se izvesno ubrzanje očekuje sledeće godine.\nRizik je da se proizvodni jaz, koji iznosi oko četiri procentna poena, neće moći nadoknaditi u periodu privrednog oporavka. To bi značilo da se ne može očekivati postepeno smanjivanje stope nezaposlenih, koja sada iznosi 7,9 odsto, a očekuje se da se dodatno poveća ove godine. Mere Vlade bi trebalo da dovedu do ubrzanja rasta, ali kako su one strukturne prirode, kratkoročne mere javne štednje mogu da imaju negativan efekat na brzinu oporavka privrede u ovoj i sledećoj godini. To je, u osnovi, ključno reformsko i političko pitanje: kako uskladiti kratkoročna odricanja sa dugoročnim napretkom?\nSrpska se vlada nalazi pred sličnim izborom. Za razliku od vlade u Londonu, do sada su prevagnule kraktoročne mere, dok se odluke o reformama i o restrukturiranju javnih finansija ostavljaju za kasnije. Ključni rizik je isti: koliko će biti brz oporavak? Kako je kratkoročna politika uglavnom orijentisana na održanje ukupne tražnje i to javnom potrošnjom u značajnoj meri, srpska privreda je došla u opasnost da se suoči sa stagflacijom, sa niskim stopama rasta i visokim stopama inflacije. Centralna banka je već prinuđena da ograničava kreditnu aktivnost, jer je stopa inflacije iznad 10 odsto i ubrzava se, što bi moglo da ima negativne posledice po privredni rast, koji je i inače nizak (u ovoj godini planira se stopa rasta od tri odsto). Time se rizikuje nova recesija, ukoliko budu potrebne snažnije mere da se inflacija stavi pod kontrolu. To bi, naravno, učinilo program fiskalne konsolidacije još težim nego što je sada.\nKljučna razlika u ovom času jeste u tome što je britanska vlada rešena da prihvati kratkoročne troškove kako bi se postigli dugoročni ciljevi snažnog, održivog i uravnoteženog rasta, dok je srpska pritisnuta trenutnim problemima i nema viziju reformi kojima bi se postigao isti dugoročni cilj. Iz toga proističu i analizirane razlike u strategijama fiskalnog prilagođavanja i privrednog rasta.


Genet Cakaj(Foto politiko.al)\nCakaj je na društvenoj mreži Twitter saopštio da je Albanija otkazala učešće na samitu zbog odnosa organizatora prema Kosovu.\n"Albanija otkazuje učešće na samitu SEECP-a u znak solidarnosti s Kosovom. Odnos organizatora prema Kosovu je neprihvatljiv i u suprotnosti je sa ciljem stvaranja atmosfere poverenja, dobrosusedskih odnosa i stabilnosti. Nema saradnje bez jednakog tretmana" - poručio je Cakaj.\nOvakav potez Albanije usledio je nakon što je kosovski predsednik Hašim Tači odbio da prisustvuje Samitu Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP) u Bosni i Hercegovini, zbog, kako je ocenio, ponižavajućeg poziva predsedavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika, jer Kosovo nije tretirano kao druge države učesnice.\nMinistar spoljnih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak biće domaćin ovog sastanka ministara spoljnih poslova.\nKako je najavljeno, na taj način BiH završava jednogodišnje predsedanje ovom regionalnom inicijativom. Bosna i Hercegovina je svoje drugo predsedanje SEECP-om preuzela u aprilu 2018. godine od Republike Slovenije.\nNa sastanku u Sarajevu, na kojem će učestvovati visoka delegacija učesnica SEECP-a, predstavnici Evropske unije i Saveta za regionalnu saradnju (RCC) razgovaraće se o aktuelnom zamahu integracija u EU, aktivnostima na povezivanju u regionu SEECP-a i šire, kao preduslovu za održivi razvoj, te regionalnim i evropskim procesima integracije.\n29.05.2020 Sahrana profesora Lazića u ponedeljak u Beogradu (1548)\n29.05.2020 Izmenjeno pravilo za pomoć od 100 evra (211)


Elektroprivreda Srpske: Odluka Ustavnog suda neće zaustaviti gradnju hidroelektrana - 05.12.2021, Sputnik Srbija\nElektroprivreda Srpske: Odluka Ustavnog suda neće zaustaviti gradnju hidroelektrana\nNakon dvodnevne sednice Ustavnog suda BiH u Sarajevu, nije rešena dilema da li Elektroprivreda Republika Srpske može nesmetano da nastavi sa projektom izgradnje... 05.12.2021, Sputnik Srbija\nIz Elektroprivrede Srpske poručuju da aktivnosti Ustavnog suda mogu da uspore, ali ne i da zaustave projekat. Istovremeno, Ustavni sud je produžio rok Zajedničkoj komisiji za koncesije BiH da reši spor oko nadležnosti između Republike Srpske i BiH.Odluku o nastavku gradnje hidroenergetskog sistema Gornja Drina, koju su problematizovala 24 federalna poslanika u Predstavničkom domu PS, Ustavni sud BiH prolongirao je do januara naredne godine.„Ustavni sud BiH u predmetu U 16/20 odlučio je da odgodi odlučivanje o privremenoj meri do naredne sednice u januaru 2020-te. Do tada će od učesnika zatražiti relevantne podatke u vezi donošenja odluke o privremenoj mjeri u ovom predmet“, saopštio je Ustavni sud, prenosi RTRS.Ustavni sud produžio je na šest meseci rok Zajedničkoj komisiji za koncesije da reši spor oko nadležnosti za izgradnju HE na gornjem toku Drine. Prvobitni od tri meseca nije iskorišćen, jer nije bilo kvoruma – Mensur Šehagić nije dolazio na sednice Komisije. Izostanak je pravdao sporom pred Sudom BiH zbog navodno nezakonitog imenovanja Zajedničke komisije za koncesije.\nNakon dvodnevne sednice Ustavnog suda BiH u Sarajevu, nije rešena dilema da li Elektroprivreda Republika Srpske može nesmetano da nastavi sa projektom izgradnje hidroelektrana na Drini koji realizuje zajedno sa Elektroprivredom Srbije.\nIz Elektroprivrede Srpske poručuju da aktivnosti Ustavnog suda mogu da uspore, ali ne i da zaustave projekat. Istovremeno, Ustavni sud je produžio rok Zajedničkoj komisiji za koncesije BiH da reši spor oko nadležnosti između Republike Srpske i BiH.\nOdluku o nastavku gradnje hidroenergetskog sistema Gornja Drina, koju su problematizovala 24 federalna poslanika u Predstavničkom domu PS, Ustavni sud BiH prolongirao je do januara naredne godine.\n„Ustavni sud BiH u predmetu U 16/20 odlučio je da odgodi odlučivanje o privremenoj meri do naredne sednice u januaru 2020-te. Do tada će od učesnika zatražiti relevantne podatke u vezi donošenja odluke o privremenoj mjeri u ovom predmet“, saopštio je Ustavni sud, prenosi RTRS.\n„Što se tiče Zajedničke komisije za koncesije koja radi na tom sporu, ne znači nam nešto puno, mi nezavisno o privremenoj meri radimo svoj posao. Što se tiče samog projekta, drago mi je da se ne obustavlja“, istakao je zamenik predsjednika Komisije za koncesije BiH Milomir Amović.\nUstavni sud produžio je na šest meseci rok Zajedničkoj komisiji za koncesije da reši spor oko nadležnosti za izgradnju HE na gornjem toku Drine. Prvobitni od tri meseca nije iskorišćen, jer nije bilo kvoruma – Mensur Šehagić nije dolazio na sednice Komisije. Izostanak je pravdao sporom pred Sudom BiH zbog navodno nezakonitog imenovanja Zajedničke komisije za koncesije.


Naš mesečni donator Filip:“Ulaganje u rano obrazovanje je ulaganje u budućnost” - Novak Djokovic Foundation\nBlog Intervjui Naš mesečni donator Filip:“Ulag...\nby NDFAdmin, 1. апр 2021.\n“Doniranjem želim da verujem da doprinosim da naši najmlađi mogu da imaju okruženje iz kojeg će izrasti u srećne i zadovoljne ljude, koji će graditi jednu svetliju i lepšu budućnost, za sve nas.” Upoznajte našeg mesečnog donatora Filipa Petrovića!\nUspeh našeg rada se ne oslikava samo u rezultatima, nego i u širenju zajednice koja veruje u snagu ranog obrazovanja. Jako smo ponosni što veliki broj velikodušnih pojedinaca veruje u naš rad i želi da nam pomogne da ostvarimo dečije snove. Među njima su i naši mesečni donatori koje volimo da zovemo NDF porodicom. Njih čine ljudi iz različitih zemalja, različitih životnih priča, uzrasta, sfera poslovanja, ali koji ipak imaju nešto zajedničko – prepoznaju značaj ulaganja u rani razvoj. Zahvaljujući njima možemo uvek računati na kontinuiranu podršku u svakom izazovu na našem putu da svoj deci u Srbiji pružimo mesto u vrtiću.\nJedan od naših mesečnih donatora je i Filip Petrović, diplomirani inženjer mašinstva iz Beograda koji trenutno živi i radi u Milanu. U okviru svog posla radi na razvoju održivih rešenja u oblasti plastičnog pakovanja, ali je kao otac takođe veoma strastven na temu ranog razvoja. I sam je išao u vrtić i kaže da svaki put kad se vrati u taj period života, ima nežan i bezbrižan osećaj pun ljubavi i topline. To je nešto što želi svakom detetu u Srbiji.\nFilip je podelio sa nama šta ga inspiriše da nas svakog meseca podržava na putu do našeg cilja. Ukoliko želite i Vi da se pridružite NDF porodici, postanite naš mesečni donator putem ovog linka.\nUpoznajte našeg mesečnog donatora Filipa Petrovića i njegovu porodicu.\nŠta Vas je podstaklo da postanete naš mesečni donator?\nPosmatrajući svoje dete i koliko mu se ljubavi i pažnje pruža, kako se stvara okruženje kroz koje može da zadovolji svoju radoznalost, da istraži svoje afinitete i da razvija svoje sposobnosti, poželeo sam da svako dete na ovom svetu dobije istu količinu ljubavi i podrške za svoje snove. Pridruživanjem NDF porodici mogu da ostvarim deo mojih želja, dajući podršku deci Srbije u ostvarenju njihovih snova.\nZašto je za Vas ulaganje u rano obrazovanje važno?\nDuboko verujem da se najbolji rezultati mogu postići samo vrednim radom. Takođe, kako bi se razvila ljubav prema stvarima koje radimo, neophodno je stvoriti toplo okruženje koje podstiče snove i rad na ostvarenju istih. Za najmlađe, rano obrazovanje daje podlogu na kojoj se mogu izgraditi najveći snovi. Ulaganje u rano obrazovanje je ulaganje u budućnost, a što više ulažemo, time doprinosimo jednoj svetlijoj budućnosti naše dece i svih nas.\nKoliko Vam znači što na taj način podržavate zajednicu u Srbiji?\nU ovim neizvesnim vremenima, teško se može čovek odlučiti na odvajanje i doniranje humanitarnim organizacijama. Situacija nije laka ali kada god pomislim da je možda meni određeni period težak ili zahtevan, moram da pomislim i na svu decu koja prave svoje prve i najvažnije korake upravo u ovim neizvesnim vremenima. Kako je deci koja odrastaju u Srbiji u vrtićima i školskim ustanovama koja nemaju neophodnu infrastrukturu ili materijal koji je potreban kako bi se družili bezbrižno, sanjali i delili snove i radili vredno na ostvarenju istih? Moram reći da me je doniranje i promenilo jer sam shvatio da deljenjem sa onima kojima je pomoć potrebna mogu da ostvarim mnogo više i plemenitije ciljeve u svom životu.\n“Doniranjem želim da verujem da doprinosim da naši najmlađi mogu da imaju okruženje iz kojeg će izrasti u srećne i zadovoljne ljude, koji će graditi jednu svetliju i lepšu budućnost, za sve nas.”\nSvakog meseca NDF porodici donatora se pridruže novi članovi. Ponosni smo kada čujemo njihove priče i zašto su rešili da ulažu u rano obrazovanje dece u Srbiji. Bilo da odlučite da donirate mesečno, godišnje, novcem ili na neki drugačiji način – želimo vam dobrodošlicu i radujemo vam se.


Srpska AIK banka objavila je da je pokušala da preuzme slovenačku Gorenjsku banku, godinu dana pošto je propao prvi pokušaj preuzimanja te sedme najveće slovenačke banke.\nPrema slovenačkom zakonu, AIK mora da preda ponudu za preuzimanje u roku od mesec dana, prenosi agencija STA.\nAIK banka, koja navodno trenutno poseduje 33,82% Gorenjske banke, sredinom decembra 2017. godine prvi put je pokušala da preuzme Gorenjsku, ali nije na vreme dobila odobrenje slovenačke centralne banke.\nNakon godinu dana, AIK ima sada zeleno svetlo da uveća ulog u Gorenjskoj od svih relevantnih regulatora - slovenačkih i srpskih centralnih banaka, kao i nadzornika konkurencije u obe zemlje.\nKako navodi slovenačka agencija, AIK banka, koja je pod kontrolom srpskog biznismena Miodraga Kostića, koji je kupio i hotele duž slovenačke obale, već je razradila ugovor o kupovini 37,6% akcija Gorenjske banke u vlasništvu konglomerata Sava.\nDo nedavno AIK je imao 32,9% akcija u Gorenjskoj banci, međutim portal Siol objavio je da je AIK prekoračila prag preuzimanja kupujući dodatne deonice u proteklih nekoliko dana, čime je povećala svoj udeo na 33,82%, što znači da bi, ukoliko se ta informacija potvrdi, mogla da dobje kaznu od strane Slovenačke agencije za tržište vrednosnih papira.


Atraktivna "zvezda Granda" samo je rekla da glumi u pravom holivudskom filmu, sa veoma poznatim glumcem koji ima titulu sera\nFolk pevačica Milica Todorović otkrila je da ćemo je uskoro gledati u jednom holivudskom filmu, za koji je već snimila scene.\nBudući da se ugovorom obavezala da ne govori o detaljima, atraktivna "zvezda Granda" samo je rekla da glumi u pravom holivudskom filmu, sa veoma poznatim glumcem koji ima titulu sera. Moguće da je reč o američkom trileru "Običan čovek" čije je snimanje počelo krajem oktobra u Beogradu, a u kojem oskarovac ser Ben Kingsli igra ratnog zločinca.\nInače, glumački debi Milica je imala u pank operi "Dom za vešanje" Emira Kusturice, u kojoj je igrala glavnu žensku ulogu Azru. Da li joj je Kusta još tada odškrinuo vrata Holivuda, pokazaće vreme.\n« VIDEO: Muškarci žele biti s njom, žene žele biti poput nje Najlepša golferica na svetu nam dolazi iz Hrvatske (VIDEO) »


Završava se prva faza remonta u Toplani, predstoje zahtevniji radovi | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Završava se prva faza remonta u Toplani, predstoje zahtevniji radovi\nOdmah posle završetka grejne sezone počeo je redovan godišnji remont svih postrojenja u Toplani Pirot. Radovi su u toku u svim podstanicama i trenutno je reč o rutinskim poslovima ispiranja izmenjivača toplote i filtera, a ovih dana trebalo bi da prva faza remonta bude završena. Prema rečima direktora Toplane, Bratislava Ćirića, pokrenuto je više javnih nabavki za obezbeđenje rezervnih delova.\n“Očekujemo da počne isporuka rezervnih delova i opreme za svih sto deset podstanica u gradu čime će se poslovi intenzivirati. Blagovremeno smo uočili slabe tačke na našim postrojenjima i sve će to u najkraćem mogućem roku biti sanirano. Zahtevniji posao u okviru remonta imaćemo u samoj Energani “Senjak”. Neophodna je intervencija na jednom od kotlova i nadam se da ćemo i taj posao uspešno završiti mnogo pre početka nove grejne sezone. Sve su to preduslovi da mirno dočekamo predstojeću grejnu sezonu i da naši korisnici budu sigurni da će, kao i prethodnih godina, imati uredno i kvalitetno grejanje”.\nĆirić je još rekao da celokupan remon Toplana obavlja iz sopstvenih sredstava. U ovom trenutku se ne može reći koliko će para biti uloženo, s obzirom da su neke javne nabavke u toku, neke su završene i tek na kraju znaće se kolika je cena ovogodišnjeg remonta koji je iz godine u godinu sve zahtevniji i skuplji, kaže Ćirić.\nbratislav ciric istaknuto remont toplana\nTrenutno, glavne aktivnosti Gradskog zelenila košenje i održavanje travnjaka


Back HRANA I PIĆE VINO PRVI BANATSKI FESTIVAL VINA ODRŽAN U ZRENJANINU\nponedeljak, 09 mart 2020 10:29\n- Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo od 2017. godine finansijski podržava razvoj vinogradarstva i vinarstva i drago mi je što smo za protekle tri godine pomogli oko 130 vinarija. Ukupna vrednost investicija je oko 210 miliona dinara i to je pravi način i model kako možemo da unapredimo domaću proizvodnju vina. Istovremeno, Pokrajinska vlada je kupila najsavremeniji analizator za vino koji se nalazi na Institutu za voćarstvo i vinogradasrtvo u Sremskim Karlovcima koji je od ogromnog značaja i pomoći domaćim vinarijama kako bi učinili proizvodnju s jedne strane jeftinijom, a sa druge strane kvalitetnijom i na taj način bolje pozicionirali domaća vina na domaćem, ali i međunarodnom tržištu. Verujem da će Zrenjanin biti u narednom periodu prepoznat i po festivalu vina. Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu i finansijski podržava ovakve i slične manifestacije i uveren sam da je ovo pravi put da se promoviše vrednost koju Vojvodina ima, a to svakako jesu hrana i vino i ovaj festival će tome svakako doprineti - kazao je Radojević.\nGradonačelnik Janjić rekao je da je Zrenjanin dobio još jednu zanimljivu manifestaciju, koja potvrđuje da su Zrenjaninci kreativni, preduzimljivi i sposobni da, uz pomoć grada i pojedinih javnih ustanova, organizuju manifestacije i festivale koji mogu da privuku veliki broj posetilaca i unaprede turističku ponudu ove sredine. Rekao je da je i vinogradarstvo u ekspanziji u srednjem Banatu i da očekuje da će ova manifestacija naći svoje mesto na turističkoj mapi Zrenjanina.\n- Turizam je neiskorišćeni resurs, ne samo u Zrenjaninu, nego i u celoj Srbiji. Vidimo da je u Srbiji u ekspanziji i mi pokušavamo na različite načine da se izborimo za svoje mesto, pre svega dobrim manifestacijama. Zrenjaninci su ponosni na „Dane piva” i na pola miliona gostiju koji posećuju tu manifestaciju, ali se trudimo i da u drugim periodima, tokom cele godine, organizujemo različita dešavanja i ovo je upravo jedna od manifestacija koja je privukla goste i iz drugih sredina i veoma sam ponosan i na „Klub vina”, i na Turističku organizaciju i na Kulturni centar, na sve one koji su pomogli održavanje ovog prvog festivala vina u Zrenjaninu - poručio je Janjić.\nDosadašnje takmičenje „Najbolje vino Banata“ preraslo je u „Internacionalni banatski festival vina”, uz učešće oko 40 izlagača iz celog Banata, širom Vojvodine, ali i drugih krajeva naše zemlje, kao i iz rumunskog dela Banata. U takmičarskoj konkurenciji prijavljeno je 77 uzoraka.\nFestivalski deo programa obuhvatao je degustacije i prodajne izložbe vina, mesnih, mlečnih proizvoda i prerađevina od voća, stručna predavanja (ove godine o vinu su govorili profesori i vinski stručnjaci doc. dr Dragoslav Ivanišević, prof. dr Vladimir Puškaš, Ljubica Radan, prof. dr Branislav Vlahović, Anton Puškarić i dr Nataša Pavlović), i kulturno-umetnički program.\nTokom manifestacije proglašeni su i pobednici i najbolja vina u kategorijama: belo (Beli Burgundac 2019, podrum Mirković), crveno (Merlot 2019, podrum Urban Janoš), roze vino (Lenka 2019, vinarije Vinartos), banatski šiler (Šiler 2019, podrum Urban Janoš) i najbolje vino Banata koje je proizvedeno od različitih sorti grožđa sa ovog područja (.Merlot iz 2018 proizveden u podrumu Dragana Lončarevića iz Pančeva). Manifestacija je jedinstveno upravo po mladom vinu „Banatski šiler“ koje se od 2018. godine ocenjuje na dosadašnjem takmuičenju „Najbolje vino Banata“.


Snovi o tetoviranju nisu naročito često i uglavnom se odnose na poslovne uspehe ili neuspehe. U nekim slučajevima, tetovaža može biti simbol vernosti i odanosti nekoj osobi. U većini slučajeva tetovaža u snu ima pozitivnu simboliku i ukazuje na to da vam slede bolji dani i napredak na gotovo svim životnim poljima.\nIpak, značenje ovakvih snova zavisi od toga ko u vašem snu ima tetovažu, ali i od drugih detalja. U nastavku možete videti kakvu sve simboliku mogu imati snovi o tetoviranju.\nSanjati da se tetovirate ili da već imate tetovažu: Ukoliko ste sanjali da se tetovirate ili da već imate tetovažu, to je znak da ćete u narednom periodu biti jako sigurni u sebe. Uspećete sa lakoćom da ostvarite sve što zamislite i u svom okruženju ćete imati prave prijatelje.\nSanjati da druga osoba ima tetovažu: Ukoliko ste sanjali da neka druga osoba ima tetovažu, značenje tog sna zavisi od toga da li je u pitanju osoba koju poznajete ili koju ne poznajete. Ako je u pitanju vama poznata osoba, to je znak da će ta osoba imati dosta uspeha, pre svega na poslovnom planu. Međutim, ako ste sanjali da tetovažu ima neko ko vam je konkurencija u poslu, onda je ovaj san upozorenje da budete jako oprezni i da ne dozvolite da vi doživite neuspeh zbog te osobe. Ako ste sanjali da tetovažu ima neka osoba koju ne poznajete, to je opet znak da ćete u narednom periodu napredovati na poslovnom planu.\nSanjati da skidate tetovažu: Ako ste sanjali kako skidate tetovažu ili kako ste je već uklonili, to je znak da u narednom periodu nećete imati uspeha na poslovnom planu. Moguće je i da ćete doživeti neki materijalni ili novčani gubitak. Na sreću, ovaj loš period neće dugo trajati i brzo ćete uspeti da izađete iz problema.


Zlato Nadrljanskom Karate Vest Srbija Sport\nReprezentativac Srbije u savateu Srđan Nadrljanski osvojio je prvo mestu na Prvenstvu Evrope koje je održano u predgrađu Pariza Vincenesu\nU finalu je, u kategoriji do 54 kilograma, savladao Artura Galstjana iz Jermenije.Član novosadskog Feniksa takmičio se u disciplini kombat savate, a dominirao je u svih pet rundi u borbi koja je bila izvanredna. Podsetimo da je Nadrljanski prošle godine bio i svetski prvak.\nNa ovom takmičenju srebrne medalje osvojili su Milorad Ognjenović iz SBK Ruma i Saša Ćirović iz KBK Fanatik (Stara Pazova). Ognjenović se borio u kategoriji do 74 kilograma i u 5. rundi izgubio je od svetskog prvaka Francuza Amri Madanija. Ćirović je, takođe, poražen od najboljeg na svetu Enoha Enafa iz Francuske, a nastupao je u apsolutnoj kategoriji. Pre dve sedmice na drugu stepenicu pobedničkog postolja popeo se Slobodan Popov, član zrenjaninskog Fajtera.\nZlatna medalja očekuje se i od Miroslava Odžića, trenera i takmičara novosadskog Feniksa, koji će na ring izaći 16. decembra u Bronu kod Liona. Kada bi se to dogodilo Srbija bi, u ukupnom plasmanu, bila druga u kombat savateu, a na istom mestu bila bi i u svetu u asaut savateu, odmah iz Francuske, svetske velesile u ovom borilačkom sportu.\nSrbija Sport - 12:42 12/12/2006


Policija i njemački tužitelji izvršili su pretrese u saveznim državama Sjeverna Rajna-Vestafalija i Donja Saksonija (AP)\nNjemačka policija uhapsila je muškarca osumnjičenog za učešće u nasilju u Siriji, te izvršila upade u domove i na radna mjesta tri druga osumnjičenika za pokušaje regrutiranja pristalica za oružanu grupu Islamska država Irak i Levant (ISIL).\nRalf Jaeger, ministar unutrašnjih poslova savezne države Sjeverna Rajna-Vestfalija, kazao je kako je današnje hapšenje u Dinslakenu rezultat istrage nakon privođenja 24-godišnjeg sirijskog izbjeglice u Mutterstadtu prošlog petka.\nU drugim akcijama, njemački tužitelji izvršili su pretrese u saveznim državama Sjeverna Rajna-Vestafalija i Donja Saksonija u srijedu u vezi sa tri osumnjičene osobe za veze sa ISIL-om, ali nije bilo hapšenja.\n„Vjeruje se kako su tri osumnjičena pokušala regrutirati članove i pristalice za stranu terorističku organizaciju Islamska država Irak i Levant od januara do jula 2015. godine“, navela je glasnogovornica Federalnog tužiteljskog ureda.\nFinansijska i logistička pomoć\nVjeruje se kako jedan od njih ima finansijsku i logističku podršku grupe, dodala je i istakla kako nema više detalja o slučaju jer je istraga u toku.\nJaeger ističe kako su istrage izvršene na pet lokacija, uključujući Duisburg, Dortmund i Dizeldorf u njegovoj državi. Dodaje kako su one dio istraga koje traju duže vremena.\nU Njemačkoj je veoma napeto stanje otkako je ISIL preuzeo odgovornost za dva napada u ovoj europskoj državi prošlog mjeseca, prilikom kojih je nekoliko osoba ranjeno, a napadači ubijeni.


HRTKOVCI Archives - Jutarnji GLASnik\nLider SRS Vojislav Šešelj kupio je kuću u Hrtkovcima, gde je, po presudi suda u Hagu, počinio zločine protiv čovečnosti i dobio kaznu od 10 godina zatvora. Kako saznaje „Blic“, lider radikala je pazario nekretninu koja se nalazi u Školskoj ulici, u samom centru tog vojvođanskog sela, na svega 300 metara od katoličke crkve Svetog […]\nOtvoreno pismo Čanku i Šešelju! Ispoštovani Nenade i Vojo, Ovim pismom želimo da Vam predložimo da na vođin dan, Đurđevdan, u Hrtkovcima organizujete borbu u sumo rvanju u super teškoj kategoriji. Sagledali smo sve mogućnosti i došli do ovakvog zaključka jer ste do sad pokazali da Vam valjanje u blatu ide od ruke, a kao […]\nPosted on 04/05/2018 06/05/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) saopštilo je danas da je Srpskoj radikalnoj stranci ponovo uručeno rešenje kojim se zabranjuje njihov skup u Hrtkovcima 6. maja. „Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova postupila je u skladu sa presudom Upravnog suda kojom se zaključuje da je Uprava policije, kao drugostepeni organ u odlučivanju da se zabrani skup Srpske radikalne […]\nOdeljenje Upravnog suda u Novom Sadu poništilo je rešenje Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Srbije o zabrani okupljanja Srpske radikalne stranke u nedelju, 6. maja u Hrtkovcima, saopštila je danas ta stranka. SRS je navela da nakon presude Upravnog suda Odeljenja u Novom Sadu, više ne postoji nijedan pravno valjan razlog za zabranu skupa 6. maja […]\nPosted on 02/05/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nOvih dana podigla se prašina nakon najave Vojislava Šešelja da će održati miting u Hrtkovcima 6. maja. On je najavio da će tog dana organizovati skup, odnosno da će se radikali razmileti po ovom selu gde je pre 26 godina održao govor zbog kog je u Hagu osuđen na 10 godina zatvora. U međuvremenu, Ministarstvo unutrašnjih poslova izdalo je saopštenje u kome […]\nNova stranka pohvalila je danas odluku ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića da zabrani miting Srpske radikalne stranke 6. maja u Hrtkovcima. „Povratak osuđenog zločinca Vojislava Šešelja na mesto zločina – u Hrtkovce, odakle je huškao na progon Hrvata – da bi ponovo mitingovao i svoje radikalske jurišnike podstrekivao na mržnju i izazivanje haosa, morao bi […]\nPosted on 20/04/2018 20/04/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da u Hrtkovcima neće biti odobreno nijedno okupljanje 6. maja. „Više političkih organizacija najavilo je skupove. Neće biti dozvoljeno organizovanje bilo kakvih skupova u Hrtkovcima“, rekao je Stefanović novinarima i dodao da meštani Hrtkovaca mogu da budu mirni. Srpska radikalna stranka najavila je da će 6. maja […]


jubilej Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "jubilej"\nAsseco SEE grupa posluje u 22 zemlje, zapošljava oko 2700 ljudi, a najveći broj zaposlenih je u Srbiji – blizu 700\nKompanija je deo grupacije Asseco SEE, koja posluje u jugoistočnoj Evropi, Turskoj, Španiji i Portugalu, kao i u nekoliko zemalja Južne Amerike. Grupacija je lider u razvoju i plasiranju sopstvenog softvera i usluga i vodeći vendor IT rešenja za bankarski sektor, naročito u regionu jugoistočne Evrope. Takođe, vodeća je kompanija u industriji plaćanja i platnih kartica posredstvom svoje kompanije Payten specijalizovane u ovom domenu. Dve trećine najvećih evropskih banaka u regionu koristi usluge Asseco SEE grupacije.\nViše od pet miliona korisnika kanala digitalnog bankarstva koje obezbeđuje Asseco SEE\nU regionu jugoistočne Evrope je više od pet miliona korisnika kanala digitalnog bankarstva koje obezbeđuje Asseco SEE, a uspostavljena je partnerska saradnja sa svim bankama koje posluju u Srbiji. Kompanija pruža kontinuiranu podršku bankarskom sektoru u usklađivanju sa regulatornim zahtevima, te je do sada ostvareno više od 120 implementacija rešenja za ispunjenje Basel, IAS i IFRS 9 standarda u Srbiji, Severnoj Makedoniji, Crnoj Gori, Rumuniji i Hrvatskoj. Kao aktivni učesnik u uvođenju novina, kompanija je implementirala sistem instant plaćanja kao prvi takav sistem u regionu, kao i više internacionalnih projekata na usklađivanju bankarskog poslovanja sa PSD2 regulativom.\nOsim toga, Asseco SEE ima partnerski odnos i kontinuiranu saradnju sa globalnim liderima u oblasti IT, kao što su Microsoft, Dell EMC, Cisco, Vmware, IBM, Oracle, Huawei.\nPayten, članica grupacije Asseco SEE koja je pre nekoliko godina nastala iz uspešne poslovne jedinice kompanije specijalizovane u oblasti plaćaja i platnih kartica, pruža sveobuhvatna rešenja za finansijske i nefinansijske institucije koje, između ostalog, obuhvataju proizvode i usluge namenjene elektronskoj trgovini, online plaćanjima, bankomatima i POS terminalima. Uz vi[e od 150 klijenata koji se oslanjaju na POS/ATM rešenja, kompanija procesuira skoro 80 miliona transakcija mesečno u zemljama u kojima posluje.\nZaposleni u kompanijama Asseco SEE i Payten, kojih u Srbiji ima skoro 700, najdragoceniji su resurs kompanije, a više od 80 odsto je visoko obrazovanih stručnjaka koji razvijaju inovativna rešenja koja se koriste u Srbiji i u inostranstvu.\nStrateški cilj je razvoj Galenike\n,,Galenika je već 75 godina Čuvar zdravlja. Naročito u ovakvim vremenima vidimo koliko je to važno. Ponosni smo na 75-godišnju tradiciju kompanije i neuporedivu stručnost, a istovremeno u Galenici sam su svi 100% fokusirani na budućnost. Zato imam veliko poverenje u naš lokalni tim i viziju Galenike da postane lider u regionu’’, zaključio je Markes.


Prva Evropska nedelja sporta #BeActive - Rukometni klub Partizan\n11.09.2015. | Sezona 2015/2016\nJavnim časom sporta u Osnovnoj školi „Nikola Tesla“, Rukometni klub Partizan je u saradnji sa Gradskom opštinom Rakovica i Rukometnim Savezom Srbije, obeležio prvu Evropsku nedelju sporta.\nU sportskom spektaklu u OŠ „Nikola Tesla“ učestvovali su učenici od prvog do četvrtog razreda te osnovne škole, predstavnici lokalne samouprave, kao i treneri i prvotimci Rukometnog kluba Partizan. Nakon otvaranja manifestacije odigrane su revijalne utakmice gde su učestvovali učenici kao i prvotimci Partizana. Za to vreme maskote su zabavljale klince na tribinama.\nNa kraju predstavnici Rukometnog kluba Partizan podelili su rukometne lopte, markere i brošure o mini-rukometu. U druženju sa decom posebno su se istakli prvotimci Partizana, juniorski i kadetski reprezentativci, Aleksandar Tomić, Darko Stevanović, Mihailo Štošljević i Vuk Milenković.\nEvropska nedelja sporta prvi put se obeležava ove godine, a ustanovljena je sa ciljem da se promoviše fizička aktivnost na starom kontinentu. Inicijativu za uspostavljanje nedelje sporta pokrenula je Evropska komisija.


Vesti online / Srpski informativni portal / "Podgorici smeta ono 'srpska' u nazivu SPC"\nCrkva se ne može ograničiti, vera ne poznaje granice: Mitropolit Amfilohije\nVladika Amfilohije ocenio je da crnogorske vlasti, koje pripremaju Nacrt zakona o slobodi veroispovesti kojim bi se podržavila imovina verskih objekata sagrađenih do 1918. godine, hoće da "ustanovu kakva je Crkva, smeste u kalupe granica jedne državice stvorene u Jajcu".\n- Oni su ucrtali sadašnje granice Crne Gore i sada bi heli i crkvu da pretvore u religiju te i takve države, neku vrstu državne religije, lišavajući crkvu njene univerzalne misije, jer crkva se ne može ograničiti na bilo kakve granice - rekao je vladika Amfilohije za beogradsku "Politiku".\nOn je ocenio da aktuelna vlast u Crnoj Gori ne razume suštinu Crkve i ukazao da u tom nacrtu zakona ima toliko protivrječnosti, nedoslijednosti i bezakonja da je sigurno da to ne bi moglo i neće moći da opstane.\n* Mitropolit Dedeić: Iz SPC bi u CPC da pređe 61 sveštenik\n* Mitropolit Amfilohije - političar u mantiji ili duhovno lice?\n* Novo čudo u Ostrogu: Ukazao se lik Svetog Vasilija\n- Smeta im u nazivu reč "srpska". To da li se crkva zove srpska ili ruska, uslovljeno je bilo vremenom ili prostorom ili većinom vernika koji pripadaju toj crkvi. Evo i ovde u Crnoj Gori, ogromna većina onih koji se sada deklarišu kao Crnogorci pripadaju Mitropoliji crnogorsko-primorskoj Srpske pravoslavne crkve - rekao je vladika Amfilohije.


Evropski parlament odlučio: Pornografija na Internetu živi! : Nadlanu.com\nEvropski parlament odlučio: Pornografija na Internetu živi!\nObjavljeno 13. mar 2013. / 14:33:16\nPredlog je u decembru, s namerom da se izjednači rodna neravnopravnost, donela Kartika Tamara Liotard iz Holandije. Sa sadržajem "Eliminisanja rodnih stereotipa u EU" parlamentarci nisu imali problema, ali blokiranje svake vrste pornografskih sadržaja za njih je ipak bilo previše.\nSmatra se da bi se prihvatanjem predloga i donošenjem zakona kojim bi se zabranila pornografija na Internetu uticalo na slobodu govora i ljudska prava, te da bi to Internet provajderima dalo priliku da nadziru svoje korisnike i kontrolišu njihov privatni sadržaj.\nEvropska komisija bi, ukoliko ne odustane od "guranja" ovog zakona, morala da osmisli novi predlog koji bi potom opet prosledila Evropskom parlamentu na novo glasanje, prenosi "Index.hr" pisanje "Cneta".


Od 1. januara 2020. godine počela je primena Zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br. 86/2019) kojim se uvodi tzv. indeksacija penzija po "švajcarskoj formuli", a resorni ministar Zoran Đorđević najavljuje da će u 2020. godini biti gotovi i Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu, prema kojem će svi radnici biti osigurani, kao i Zakon o socijalnoj karti.\n"Uz švajcarsku formulu, penzioneri će ostvarivati i povećanja, a pored finansijskog, biće poboljšan i njihov društveni život", naveo je Đorđević.\n"Taj zakon će omogućiti da svi radnici budu osigurani i to će biti višestruka korist - za radnike, jer će imati veću sigurnost, a postojaće i korist za poslodavce. Štete nastale nekim povredama više neće snositi poslodavci, već osiguravajuće kuće", pojasnio je ministar.\nTakođe, očekuju se i izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti ("Sl. glasnik RS", br. 24/2011).\n"Socijalna zaštita je bila vrlo loša godinama, u primeni i praksi, i dali smo mogućnost stručnim ljudima i nevladinim organizacijama da daju svoje predloge i taj zakon prati Zakon o socijalnoj karti", dodao je ministar.\nĐorđević je naveo i da uskoro treba da bude usvojeno nekoliko strategija - strategije prevencije nasilja nad ženama, zaštite deteta, razvoja socijalne zaštite i unapređenja položaja osoba sa invaliditetom, koje će važiti za period od 2020. do 2025. godine.\n"Najvažnija strategija je o ekonomskim migracijama, a javna rasprava u vezi sa tom strategijom biće završena 3. januara. Očekujemo da bude usvojena do kraja januara. Veliki problem je odlazak mladih i zato ćemo probati merama da animiramo mlade da ostanu ovde", pojasnio je Đorđević.


“Ni Rim nije izgrađen za jedan dan” – stara poslovica koja se vrlo lako može primeniti i danas, ukazujući na dugotrajne i komplikovane procese koji stoje iza transformacije biznisa. Poslovna i digitalna transformacija relativno su novi termini u Srbiji, pogotovo za mala i srednja preduzeća koja žele da se distanciraju od tradicionalnih načina poslovanja i obezbede održivi razvoj i rast u godinama koje dolaze.\nIpak, čitav taj put digitalizovanja u većini slučajeva ide sporo, često bez konkretnih rezultata, naročito u organizacijama koje proces inovacija zasnivaju na hakatonima. Još jedan od razloga za to jeste i nedostatak stručnih kadrova koji bi razumeli procese digitalne transformacije i bili u stanju da zapravo pomognu biznisima.\nU intervjuu sa Aleksandrom Vratonjićem Gligorijevićem, direktorom za inovacije u kompaniji TeleGroup, razgovarali smo o tome zašto je razvoj in-house proizvoda i alata sledeća velika prilika za domaću IT industriju koja takođe prolazi kroz sopstveni proces preobražavanja poslovanja, ali i šta je ova kompanija do sada uradila po pitanju digitalne transformacije i podrške domaćim kompanijama.\nEksperti za digitalnu transformaciju moraju biti sertifikovani – znanje o biznisu i tehnologiji presudno\n“Kada govorimo o poslovnoj transformaciji, ne pričamo nužno o izradi mobilne aplikacije ili nekog drugog proizvoda, već o široj slici koja prikazuje čitav taj proces. Ako želite da pravite nešto veliko i značajno, morate investirati u stručne ljude i one još stručnije, jer je u ovom poslu neophodno da najpre definišete tip korisnika koji će neki proizvod koristiti, a potom i da rešite izazove tih korisnika koji do sada nije bio rešen.\nDigitalna transformacija nije još jedna stvar kojom bi biznisi trebalo da se bave jer je to moderno i kul, to je intenzivan proces koji traje i koji u celosti preobražava jednu poslovnu organizaciju kako bi se poslovni model prilagodio novim potrebama korisnika”, započinje razgovor Aleksandar.\nPotreba za poslovnom transformacijom treba da dođe iz iskrene želje za promenom poslovnog modela kompanije, ne zato što je menadžment to čuo na nekoj konferenciji. Stefan Đaković\nGligorijević smatra da je u ovom procesu potrebno posmatrati čitav sistem, te ispitati kako promene ili uvođenje novih alata utiču na korisnike i organizaciju, kao i koji će ciljevi tim putem biti postignuti. Danas, pak, imamo sve više ljudi koji sebe nazivaju ekspertima za digitalnu transformaciju, a Aleksandar objašnjava šta je to što stručnjak u ovom domenu mora da zna:\nOno što mi razlikujemo jesu ljudi koji predstavljaju sertifikovane konsultante za poslovnu transformaciju. Iako malo rogobatan, ovaj termin podrazumeva tehnička i poslovna znanja. Važno je da ti ljudi budu svesni da se ne bave samo tehnologijom, već procesima i celokupnim poslovanjem. Ne postoji neko formalno znanje koje je neophodno, ali postoji sistematizovan način i pristup radu.\nTek petina domaćih kompanija traži pomoć u transformaciji svog biznisa\nGovoreći konkretnije o tome kako kompanija funkcioniše u vremenu u kom se sve više insistira na poslovnim inovacijama, naš sagovornik kaže da TeleGroup pažljivo posmatra tržište i potrebe klijenata, te da nije retkost da se uvidi prostor za kreiranje sopstvenih proizvoda koji su proistekli iz potrebe velikog broja klijenata. Na ovaj način njihov tim ne fokusira se samo na outsourcing i konsultantske usluge. Aleksandar posebno ističe da je ovo ključno za dalji razvoj domaćeg IT sektora koji ima fantastične potencijale u product segmentu.\n“Nemojte misliti da domaće IT kompanije i same ne prolaze kroz proces poslovne transformacije”, kaže naš sagovornik i ističe da je TeleGroup takođe prošao kroz proces preobražaja pristupa poslovanju koji više ne počiva samo na implementaciji informacionih usluga u domenu digitalne infrastrukture ili implementacije poslovnih softvera. Kompanija se danas bavi sveobuhvatnim razvojem rešenja za svoje klijente sa izraženim customer centric pristupom koji im i omogućava da analiziraju stvarne potrebe korisnika i tako predlože inovacije koje će biznisima iz različitih industrija omogućiti da optimizuju svoje poslovne procese, podignu operativnu efikasnost i smanje troškove poslovanja.\nNastavljajući razgovor, Gligorijević kaže da tim koji on vodi trenutno radi sa finansijskim institucijama – jednom bankom i jednom kompanijom iz domena osiguranja, razvijajući nove poslovne modele i usluge za ove klijente. Prema njegovim rečima, tim radi na sličan način i za klijente u prehrambenom i proizvodnom sektoru.\nIspitujući spremnost domaćih kompanija da transformišu svoje biznise, Aleksandar naglašava kako transformatori organizacija ne smeju biti pojedinci koji se olako koriste tom titulom – već sertifikovani stručnjaci koji razumeju i tehnologiju i biznis. Stefan Đaković\nPored toga, u poslednjih godinu dana ova kompanija imala je priliku da sarađuje sa značajnim brojem malih i srednjih preduzeća koja su prošla kroz edukaciju o benefitima poslovne transformacije. Upravo sa tim firmama TeleGroup je kreirao i neke nove studije slučaja koje na široj poslovnoj populaciji pokazuju da digitalna transformacija nije samo stvar pokretanja Instagram naloga kompanije ili uvođenja CRM-a. Priča je daleko, daleko kompleksnija:\nPre svega treba napomenuti da su informatizacija, digitalizacija i digitalna transformacija sasvim odvojeni koncepti iako usko idu jedan uz drugi.\nInformatizacija podrazumeva prevođenje objekta iz analognog u digitalni.\nDigitalizacija se odnosi na unapređenje poslovnih procesa primenom tehnoloških alatki.\nDigitalna transformacija podrazumeva sistemsko prilagođavanje promenama i pronalaženje novih puteva rasta i održivog razvoja.\nDa li smo spremni za transformaciju poslovanja i koje nas prepreke na tom putu očekuju?\nOsvrnuvši se na podatak da je tek petina malih i srednjih preduzeća u Srbiji spremno da zatraži pomoć u digitalnoj transformaciji, Aleksandar podseća kako je naša zemlja bogata idejama, ali je realizacija i implementacija istih nešto čime ovdašnje društvo ne želi da se bavi:\nSuština problema sa kojim se susrećemo na lokalnom nivou jeste da kompanijama treba pomoć u realizaciji kompletnog procesa – same ne mogu na put poslovne transformacije.\nGligorijević fokus posebno stavlja na edukaciju ljudi kao ključnom i primarnom faktoru postepenog i pravilnog uvođenja digitalizacije u različite segmente života. Kako kaže, obrazovanje mora da osigura da ljudi imaju osnovnu informatičku pismenost, bez obzira na profesiju kojom se bave – naše obrazovne institucije (od osnovne škole do fakulteta) moraju biti agilne kao i u razvijenim državama. To zapravo znači da se kompletno školstvo mora prilagoditi tehnološkom napretku i promenama koje ista stavlja pred društvo.\nZato se važan segment poslovanja TeleGroup-a zasniva na saradnji sa obrazovnim institucijama, a pored toga kompanija je predstavila i zasebnu akademiju za digitalnu transformaciju koja je pokrenuta ove godine – gde je prvih 20 polaznika već završilo program, radeći zajedno sa stručnim timom kompanije na razvoju različitih proizvoda za korisnike.\nMeđutim, prepreka i problema u savremenom biznisu ima na pretek – pogotovo kada govorimo o Srbiji. Aleksandar daje konkretne primere:\nSamo neki od izazova jesu nedostatak ljudi i kadrova, ali i velika fluktuacija na tržištu rada. Ipak, da bi naša ekonomija i privreda doživele transformaciju i boljitak potreban je sistemski pristup na nivou celokupnog društva. Govorimo od promene sistema obrazovanja koje će biti agilnije, do kreiranja boljih ekonomskih i regulatornih uslova – na čemu moraju zajedno da rade i privreda i država.\nNa kraju razgovora, Gligorijević otkriva da je pred njegovim, ali i drugim timovima u okviru kompanije jedan izazovan period koji će se u velikoj meri zasnivati na daljem razvoju rešenja za mnoge industrije i tržišta na kojima TeleGroup posluje. Uz to, napominje on, postoje i ambicije ka razvoju sopstvenih proizvoda i njihovog plasiranja na regionalno i globalno tržište.\n“Izuzetno nam je zanimljiva i industrija isporuke video i zabavnog sadržaja za korisnike u pokretu. Kolege iz TeleGroup video tima već pet godina rade na razvoju i implementaciji TV platformi nove generacije namenjene IPTV i OTT servis provajderima, dok su u razvoju TV aplikacija međunarodno traženi eksperti. Sa ovim i drugim proizvodima tim aktivno radi na transformaciji telekomunikacione industrije kao jedne od tradicionalnijih, omogućavajući prodor i drugim kompanijama koje se do sada nisu bavile video uslugama da se uhvate u koštac sa izazovima koje pred njih stavljaju industrijski titani”, zaključuje Aleksandar i dodaje da takvi projekti otvaraju mogućnost za dalju saradnju sa velikim i malim kompanijama koje su u potrazi za inovativnim partnerom, čije ideje i iskustvo mogu osigurati budućnost njihovog poslovanja u post-digital eri.\nViše o projektima koje TeleGroup realizuje na polju digitalne transformacije možete da čujete na predstojećoj Webiz Edukaciji u Novom Sadu od 7. do 9. juna na kojoj će Aleksandar voditi panel “Vreme je za autentičnost – inoviraj!”\nMatija Jovanović 24. 12. 2021.


Šabić: U medije kuljaju informacije koje u njima ne bi smele da se nađu\n"Insistiram na odgovornosti onih koji te podatke daju medijima. Mediji ih dobijaju od organa vlasti, čije bi obaveze prema zaštiti podataka o ličnosti morale da budu čvršće i kavlitetnije", kazao je Šabić.\n"Svakako nije svrha prikupljanja medicinske dokumentacije i podataka da ih neko distribuira na medijima sa nacionalnom frekvencijom. To je, uzgred budi rečeno, i krivično delo - član 146. Krivičnog zakonika", naveo je poverenik.\nŠabič je ukazao i na krivične prijave koje je institucija na čijem je čelu u sličnim situacijama podnosila, tužilaštvo nijednu nije odbacilo, ali nijedna nije završila optužnicom, već "skupljaju prašinu i verovatno će zastariti".\nOn je podsetio da je nakon donošenja zakona o zaštiti podataka o ličnosti, 2009. godine u roku od šest meseci trebalo da bude doneta uredba koja će regulisati čuvanje posebno osetljivih podataka, poput medicinske dokumentacije. Takve uredbe još nema, uprkos upozorenjima poverenika.\n"Sve češće ćemo se suočavati sa ozbiljnim kritičkim, ili čak podsmešljivim primedbama EU, ali to je manji problem. Veći problem je što će se naši gradjani suočavati sa dramatičnim prodorima u privatnost i neostvarivanjem prava koja, bar na papiru, jamče Ustav i zakon", kazao je Šabić.


Kontrabas - Blic Online\nDANJU UREĐUJE PARKOVE, NOĆU SVIRA KONTRABAS Goran ima neobičnu životnu priču, a sada je njegovim stopama krenuo još jedan član porodice\nTridesetosmogodišnji Goran Vasić ima dve uspešne karijere. Podjednako je dobar i preko dana kada je radnik "Zelenila", ali i noću kada se pretvara u muzičara boema. Ovaj zidar po struci radi u "Zelenilu" već 15 godina, međutim sviranje kontrabasa je njegova prva ljubav i time se bavi već 20 godina.\nKoncert kotrabasiste Nenada Vasilića u Nišu\nNenad Vasilić, kontrabasista i kompozitor održaće koncert u Narodnom pozorištu u Nišu 28. oktobra u 20 časova. Vasilić će u svom rodnom Nišu svirati sa Markom Živadinovićem na harmonici i Andrejem Prozorovim na sopran saksofonu.\nĐorđe Stijepović: Moj dom je na autoputu\nĐorđe Stijepović koji muzičku karijeru uspešno gradi u Americi, nedavno je nastupio u Holivudu sa poznatim komičarom Drejkom Belom i rokabili zvezdom Brajanom Setzerom.\nFestival kontrabasa "Bassomania", 21. po redu, biće održan od 19. do 21. decembra u Velikoj sali Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu. U okviru ove Bassomanie biće organizovani koncerti i majstorski kurs koji će održati čuveni profesor Alberto Boćini iz Italije.\nOd "Nišvila" tražio kontrabas vredan 100.000 evra!\nRon Karter (76), jedan od najboljih i najtraženijih kontrabasista svih vremena, kompozitor, aranžer, vođa benda i verovatno džez muzičar sa najvećim brojem snimaka, koji će nastupiti večeras na završnoj večeri Nišvil džez festivala, tražio je od organizatora da mu obezbede kontrabas koji košta 100.000 evra!\nFestival kontrabasa "Bassomania", na Fakultetu muzičke umetnosti u Beograd\nJubilarni, 20. po redu, festival kontrabasa “Bassomania” će se održati 15. decembra u 17h u Svečanoj sali Fakulteta muzičke umetnosti u Kralja Milana 50, a ulaz će biti slobodan.


Uskoro novo dječije igralište u Lazarevu – Novosti Plus\nUskoro novo dječije igralište u Lazarevu\nNovo dječije igralište u Lazarevu biće sagrađeno u neposrednoj blizini Osnovne škole „Ivan Goran Kovačić“. Kako su precizirali iz Odjeljenja za komunalne poslove, ulaz na buduće igralište biće iz Ulice Milutina Milankovića.\n-Lazarevo je veliko naselje, tako da će i ovo igralište sigurno biti uvijek puno mališana, koji će dobiti lijepo i ugodno mjesto za igru – kazali su iz Odjeljenja za komunalne poslove i naveli da će ubrzo pokrenuti i postupak javne nabavke za izbor izvođača ovog posla.\nU ovom naselju je prošle godine, u okviru akcije Grada i društveno odgovornih kompanija, sagrađeno dječije igralište u dvorištu škole „ Borisav Stanković“, te obnovljeno dječije i sportsko igralište u Dervišima, u Dubičkoj ulici.\nTakođe, za rekreativce iz ovog naselja, na lokaciji nadomak škole „Ivan Goran Kovačić“ sagrađena je teretana na otvorenom.\n← Počinje m:tel Playground IoT izazov- Prijavite svoju ideju iz oblasti energetske efikasnosti\nPOČELA NASTAVA U OSNOVNOJ ŠKOLI “BRANKO ĆOPIĆ” →


marija lekic\t 17.01.2020. 09:29h\nPrivredna komora Vojvodine (PКV) i Privredna komora Srbije (PКS) predvode privrednu delegaciju iz Republike Srbije koja predstavlja turističku ponudu Srbije, na Međunarodnom sajmu turizma „Ferien“ u Beču, a koji se održava do 19. januara 2020. godine.\n„Prošle godine smo prvi put, posle dužeg vremena, sa turističkom privredom izašli na tržište Austrije. Sa PКS organizovali smo nastup turističke privrede na ovom veoma značajnom i posećenom sajmu turizma na austrijskom tržištu. Nastup naših privrednika izazvao je veliko interesovanje posetilaca. Prošlogodišnji sajam je posetilo oko 200.000 posetilaca kojima su ponuđeni konkretni turistički programi. Naše firme su imale priliku da pronađu partnere i uspostave poslovnu saradnju. Na inicijativu velikog broja članica, odlučili smo da i ove godine, u saradnji sa PКS, organizujemo nastup naših privrednika, tako da ove godine sa nama nastupa 36 privrednika iz naše zemlje“, rekao je predsednik PКV Boško Vučurević.\nMeđunarodni sajam turizma u Beču jedan je od najvećih turističkih sajmova u Austriji, a posvećen je prodaji turističkih aranžmana za odmor i putovanja. Zemlja partner ovogodišnjeg sajma je Dominikanska Republika, a svoju ponudu predstavlja više od 800 izlagača iz preko 80 zemalja. U okviru nacionalnog štanda Srbije, sa svojom ponudom predstavljaju se brojni hoteli, turističke agencije, vinarije, etno kuće i salaši, kao i turističke organizacije. „Interesantno je što ovaj sajam zaista ima mnogo posetilaca i drago nam je što smo ove godine, zajedno sa PКV došli na ovaj Sajam. Očekujemo dosta kontakata, jer su ljudi zaista zainteresovani, uzimaju brošure, raspituju se. To je ruta Subotica-Novi Sad-Beograd koja je ustaljena za turiste koji dolaze sa Zapada, tako da zaista očekujemo, u odnosu na ovo interesovanje, i povećanu posetu turista iz Austrije i ovog dela Evrope“, rekao je Neša Radulović TO Grada Subotice, kojoj je ovo prvo učešće na sajmu „Ferien“ u Beču.\nLjubomir Popović, ispred hotela „Putnik“ u Novom Sadu, istakao je da od učešća na ovom sajmu takođe očekuje mnogo uspešnih kontakata i kao pozitivno ističe to što su PКV i PКS uvideli potrebu tursitičkih radnika da prestave svoje poslovanje baš na ovom sajmu i omogućile im to.\n„Smatram da je to odličan način da počnemo da sarađujemo ovde i da stičemo klijente, jer u ovom momentu nam definitifno nedostaju klijenti sa ovih prostora“, rekao je Popović.\n„Razlozi za to su brojni, a pre svega istakao bih da je austrijsko tržište veoma emitivno tržište, nama geografski veoma blizu sa kojim je uspostavljena veoma dobra saobraćajna infrastruktura, pored povezanosti auto-putem, uspostavljene su redovne avio linije za Beč iz Beograda i Niša. Povezuje nas značajno kulturno-istorijsko nasleđe, koji je rezultat zajedničke istorije, kao i prirodno geografske veze. Tu bih posebno istakao značaj turističkog potencijala Dunava koji protiče kroz obe zemlje i pruža velike mogućnosti za razvoj nautičkog turizma. Ostvarili smo odlične rezultate u prošlogodišnjoj nautičkoj sezoni, broj pristajanja kruzera i putnika je veći za trećinu u odnosu za 2018. godinu. Prema podacima Agencije za upravljanje lukama, u Srbiji je prošle sezone pristalo 1.539 kruzera i zabeleženo je 208.000 ukrcanih i iskrcanih putnika“, rekao je Vučurević.\n„Što se turista iz Austrije tiče, iako smo za prvih jedanaest meseci ove godine, ostvarili povećanje broja dolazaka turista za 10,4 odsto i noćenja turista za 17,4 odsto, mislim da imamo mnogo više potencijala i mogućnosti za veći rast i da će ovogodišnji nastup naše turističke privrede na sajmu turizma u Beču značajno doprineti tome“, rekao je Vučurević.\nTuristička agencija „Magelan“ iz Novog Sada, kako ističu iz ove agencije, ranije se predstavljala samostalno na Sajmu, a 2019. godine su učestvovali sa PКV, te je ta saradnja nastavljena i u ovoj godini.\n„Ovde se nalazi veliki broj naših partnera iz Austrije sa kojima radimo, koji nam dovode grupe u Srbiju, radimo im u stvari ceo Balkan, tako da, ovo je idealna prilika da preko PКV dođemo na Sajam i posetimo partnere. Ovo je posle ITB sajma turizma u Berlinu, za nas drugi sajam po važnosti, jer najviše radimo sa nemačkim i austrijskim partnerima“, rekla je Tijana Šipčić.\n„Za nas je vrlo značajno učešće na ovom Sajmu zato što smo čuli da je Sajam zaista posećen i da je za namenjen publici. Samim tim, možemo da se predstavimo krajnjim korisnicima, da predstavimo Novi Sad, ono što Novi Sada nudi, zajedno sa okolinom, i da promovišemo Novi Sad kao Eropsku prestonicu kulture naredne godine“, Marina Babić ispred TONS.\nU okviru radne posete Beču, predsednik Vučurević sastao se u četvrtak, 16. januara 2020. godine sa izlagačima na štandu PКV/PКS, zajedno sa ambasadorom Republike Srbije u Austriji NJ.E. Nebojšom Rodićem, predsednikom Udruženja srpskih privrednika u Beču Neškom Čestićem, direktorkom predstavništva PКS u Austriji Nadom Кnežević, direktorom Agencije za upravljanje lukama Vukom Perovićem. Tom prilikom, predsednik Vučurević je posetio Ambasadu Republike Srbiji u Austriji, kao i internacionalnu kompaniju „UnitCargo“ u Beču, koja je lider u oblasti logistike i transporta robe u regionu Centralne i Istočne Evrope, gde je održan sastanak sa generalnim direktorom kompanije Davorom Sertićem. Ova kompanija, sa sedištem u Beču postoji 15 godina, a već godinu dana uspešno posluje i u Srbiji, sa predstavništvom u Novom Sadu.\nSa PКS i PКV na Međunarodnom sajmu turizma „FERIEN“ u Beču, turističku ponude Republike Srbije predstavljaju Turistička organizacija Vojvodine, TONS, Beogradski sajam, Hotel Romonda, Marina Apatin, Belgrade Hotels Grup, UTP Srbija UTP, Hotel Zlatnik, Turistička agencija Travelino, Hotel Prezident Novi Sad, Eko-etno kompleks Кapetan Miša Breg, Agencija za upravljanje lukama, Specijalna bolnica za rehabilitaciju Gornja Trepča, Turistička agencija Magelan, Turistička organizacija Boljevci, Opština Кnjaževac, Hotel Šeraton Novi Sad, Sunčana reka, Hotel Кladovo i „Aqua star“, Turistička agencija Vojvodinašume Turist, Majkin salaš, Turistička agencija Кompas travel&tourism Novi Sad, Vinarija Zvonko Bogdan, Pansion ANA Senta, Turistička organizacija Niš, Privredna komora Zaječara, Turistička organizacija Кraljevo, Etno kuća Zornića kuća Baćevac, Turistička organizacija Кnjaževac, „Crystal code rentals“, Turistička organizacija Subotica, Turistička organizacija Sombor, Zepter hotels, Turistička organizacija Vršac.\nPrivredna komora VojvodineMeđunarodni sajam turizmabeč


Sajam penzionera u Nišu: Zdravstveni pregledi, edukacija i nagradne igre\nNaslovna Društvo Sajam penzionera u Nišu: Zdravstveni pregledi, edukacija i nagradne igre\nSajam za penzionere, sedmi po redu u Srbiji, a treći po redu u Nišu, održaće se 7. i 8. decembra 2019. godine u prostorijama Oficirskog doma. Ulaz je besplatan.\nManifestacija će biti posvećena najstarijim sugrađanima i sugrađankama koji će na Sajmu moći da provere svoje zdravstveno stanje, da se edukuju o načinima pravilne ishrane, da saznaju kako da ispune svoje slobodno vreme i da učestvuju na raznim radionicama i zabavnim aktivnostima.\nTakođe, imaće priliku da učestvuju u nagradnim igrama i da osvoje brojne popuste.\nNa Sajmu će biti predstavljen veliki broj izlagača, među kojima su predstavnici medicinskih ustanova, domaće i strane kompanije koje pružaju usluge starijima, udruženja i predstavnici državnih i gradskih institucija.\nPosetioci će oba dana, u subotu od 10 – 17h i u nedelju od 10-17h moći da uživaju u raznovrsnoj ponudi koja ih očekuje na Sajmu za penzionere.\nU okviru štandova izlagača, pored brojnih medicinskih, farmakoloških, prehrambenih i drugih proizvoda namenjenih starijim licima, biće organizovane aktivnosti iz oblasti socijalne zaštite, pomoći i nege u kući, edukacije, zdravlja, zdrave ishrane, volontiranja, sporta, rekreacije i hobija, osiguranja i bezbednosti, finansija, pravne zaštite, kao i stvaralaštva i putovanja.\nCilj ove manifestacije je da prenzioneri kvalitetno provedu svoje slobodno vreme, da prisustvuju koncertima, da učestvuju u raznim radionicama, nagradnim igrama, kao i da na jednom mestu probaju i vide proizvode i usluge namenjene isključivo njima.\n„Sve penzionere očekuje zaista odlična zabava sa dosta iznenađenja i aktivnosti koje će obeležiti sedmi Sajam za penzionere“, najavljuju organizatori.\nPrethodni tekstUhapšen Nišlija zbog primanja mita: Prodavao informacije o pacijentima\nSledeći tekstLADIES NIGHT uz koktel dobrodošlice u niškom Cineplexx bioskopu\nŠalteri MUP-a ne rade: Istekla dokumenta važe do daljeg\nVaskrs se slavi tri dana: “Mir Božiji! Hristos vaskrse!”\nPoziv mladim muzičarima za besplatne radionice Nišvilla\nOd 21. aprila otvorene pijace, knjižare, trgovci motornim vozilima, tehničkom robom, građevinskim materijalom\nNovi film “Vidi Srbiju” obara rekorde: 365 razloga da nas stranci posete\nMamograf u Domu zdravlja u Nišu: Zakažite ili uradite pregled u subotu