Nekada je Golf spasio Volkswagen - sada Volkswagen spasava Golf - Auto Republika\nDva modela su svojevremeno pomogla Volkswagenu da se uzdigne: najpre „buba“ koja je postavila temelje filozofije kompanije kao proizvođača „narodnih automobila“, a zatim Golf, kutijasti hedžbek, koji ju je spasio ekonomske propasti tokom sedamdesetih.\nGolf je zatim ispisivao istoriju, bivajući prodat u rekordnih više od 35 miliona primeraka do danas. Međutim, 45 godina kasnije, stvari su se značajno promenile, tako da novajlija ulazi u potpuno novi ambijent.\nDizel skandal, koji je uzdrmao temelje nemačke automobilske industrije pre četiri godine, koštao je kompaniju do sada 30 milijardi evra. To je prisililo VW da radikalno promeni svoju strategiju i proizvodni portfolio, tako da je sada na putu ka potpunoj elektrifikaciji, što znači da će pored Passata, Pola i Golfa, paralelno biti plasirani elektromobili, s tendencijom da jednog dana u potpunosti istisnu „tradicionaliste“.\nNezajažljiva „glad“ tržišta za SUV modelima je čak uzdrmala interne pozicije Golfa na mestu bestselera. Po prvi put prošle godine, Tiguan je po prodaji bio bolji od njega.\n„Golf je i dalje jedan od najvažnijih proizvoda za VW, koji ima veliku simboličku vrednost, ali nema više onaj ključni značaj iz prošlosti“, rekao je Jirgen Piper, analitičar iz Bankhaus Meclera.\nOvih dana, popularni model iz C segmenta doprinosi profitu grupe sa 6 do 8 odsto učešća, što je znatno manje od najmanje 20 odsto od pre dve decenije. Ipak, VW i dalje vidi budućnost za Golf, koji sada ulazi u svoju osmu iteraciju.\nSada već odbrojavamo minute do zvaničnog predstavljanja, a ono što nam je Volkswagen obećao je da je novajlija „digitalniji i povezaniji nego ikada ranije u istoriji“.\nProdaja počinje u decembru, a VW je proizvodnju pozicionirao u fabrici kraj sedišta u Volfsburgu, što je jasan signal da Golf ostaje „vođa čopora“ game nemačke kompanije.\nInterna konkurencija se ne sastoji samo od SUV modela. Za dve nedelje, VW-ov proizvodni pogon u Cvikauu, tri sada udaljen od Volfsburga, započeće isporuku ID.3, električnog hedžbeka, koji je formom i pozicioniranjem istinski električni pandan bestselera.\nVolkswagenovi zvaničnici insistiraju na tome da ID.3 privlači mlađu klijentelu, više zaokupiranu tehnologijom u odnosu na Golf. Međutim, dolazak ID.3 bi mogao da ograniči i otupi želju tržišta za „osmicom“, koja doduše dolazi u hibridnoj verziji, ali se suštinski oslanja na SUS motor.\nGolf u neku ruku simboliše dilemu s kojom se suočava automobilska industrija: kako utabati stazu u električnu budućnost a da to negativno ne utiče na konvencionalne automobile koji direktno finansiraju taj poduhvat?\nU slučaju VW-a, reč je o trošku od 50 milijardi dolara, u okviru kojeg bi trebalo da bude razvijeno najmanje 70 električnih automobila kroz čitavu grupu u narednim godinama. To u prevodu znači da se radi o najagresivnijem i najskupljem poduhvatu te vrste.\nNovi Golf ulazi u prodajne salone u vreme kada je globalna potražnja za novim automobilima uzdrmana. Prognoze kažu da će svetska proizvodnja automobila pasti za oko 2 odsto 2020., a „Bregzit“ i aktuelne geopolitičke tenzije, samo bi mogli da pogoršaju stvari.\nDa bi održao Golf svežim nakon gotovo poluvekovnog prisustva na tržištu, Volkswagen je automobil opremio brojnim tehnološkim gedžetima. Tu su veći ekrani osetljivi na dodir i sofisticirani sistemi vozačke asistencije. Novopečeni vlasnici će takođe moći da uživaju u ambijentalnom osvetljenju i personalizaciji zasnovanoj na „cloud“ opciji, kada je o info-zabavnom sistemu reč.\nVW je skresao troškove vezane za popularni model tako što je izbacio iz ponude varijante koje su se slabije prodavale, a 80 odsto alata odlazeće verzije će biti iskorišćeno za proizvodnju „osmice“.\nKompanija je smanjila vreme potrebno da se kompletira jedan primerak za oko sat, koristeći standardizovanu mašineriju i procese, uz poboljšanu logistiku.\nDakle, dani kada su kupci mogli da biraju između desetak volana ili tkanina, stvar su prošlosti. Personalizacija, donedavno od strane mnogih proizvođača doživljavana kao marketinški plus, pokazala se „dvoseklim mačem“.\n„Nikada personalizaciju nismo gledali kao ključni zamajac profita u VW grupi, s obzirom na složenost proizvodnje i iscrpljujući broj opcija“, rekao je analitičar iz Bloomberg Intelligencea, Majkl Din. „Profitni potencijal novog Golfa je poboljšan, ali njegov značaj je umanjen time što se kupci i dalje okreću krosoverima, a ne zaboravimo prve isporuke ID.3 i dalja lansiranja električnih automobila.“\ntags: bestseler Golf Mk8 ID.3 tiguan volkswagen\nprevious Fiat pao na Green NCAP testu, ali ne i Seat\nnext Volkswagen Golf Mk8 (2020.) (GALERIJA)\nBMW i Mercedes-Benz računaju na „plug-in“ hibride u snižavanju flotne emisije CO2


Robert Lewandowski proglašen za najboljeg fudbalera svijeta – Fokus.ba\nZa najboljeg trenera ponovo izabran Jurgen Klopp, dok je najbolja fudbalera Lucy Bronze\nSvjetska fudbalska federacija (FIFA) večeras je na virtualnoj svečanosti proglasila najbolje u 2020. godini, koju je obilježila pandemija koronavirusa. Za najboljeg fudbalera u godini na izmaku proglašen je Poljak Robert Lewandowski, prenosi Anadolu Agency (AA).\nU užem izboru za FIFA-inu nagradu uz Lewandowskog bili su Cristiano Ronaldo i Lionel Messi, koji su dominirali posljednju deceniju. Međutim, u 2020. godini Lewandowski ih je nadmašio sjajnim igrama u dresu minhenskog Bayerna s kojim je osvojio prvenstvo, Kup i Superkup Njemačke te Ligu šampiona i Superkup Evrope. Uz to poljski reprezentativac je bio najbolji strijelac Bundeslige (34 gola) i Lige šampiona (15) te je već proglašen najboljim fudbalerom u Evropi i Njemačkoj u 2020. godini.\nZa najboljeg trenera u FIFA-inom izboru proglašen je Jurgen Klopp, koji je Liverpool superiorno odveo do naslova šampiona Engleske, i to prvi put nakon 30 godina. “Redsi“ su naslov osvojili uz rekordnih 99 bodova u Premier ligi. To je bilo dovoljno da Klopp odbrani titulu najboljeg trenera svijeta koju je ponio prošle godine, nakon što je s Liverpoolom osvojio Ligu šampiona. Uz Kloppa među tri kandidata za nagradu bili su još Marcelo Bielsa, trener Leedsa i Hans-Dieter Flick koji je odveo Bayern do čak pet trofeja u protekloj sezoni. Izbor Kloppa je izneđujući, jer je Flick u skladu sa rezultatima u 2020. godini važio za apsolutnog favorita.\nGuardian odabrao najbolje nogometaše za 2020. godinu\nRobert Lewandowski sportaš godine u izboru evropskih agencija


Preko 300 učenika na ergometrima - sjajna promocija veslanja (VIDEO)\nObjavljeno 17.03.2018. u 17h\nAviv Park bio je domaćin školskog prvenstva Zrenjanina u vožnji veslačkih ergometara.\nViše od 300 učenika osnovnih i srednjih škola takmičilo se u ovoj specifičnoj sportskoj delatnosti koju veslači praktikuju tokom zimskog perioda dok se ne može na vodu. Organizator Veslački klub „Begej 1883“ na ovaj način promovisao je fizičke aktivnosti među decom, a ujedno i veslanje kao izuzetno zdrav sport.\n– Izuzetno je lepo videti ovoliko dece na jednom mestu, a ujedno je i velika čast za naš klub da smo animirali ovoliko dece, naravno u saradnji sa školama i Sportskim savezom grada. Ako posle ovoga privolimo makar 10 do 20 dece da dođu u VK „Begeje 1883“ i počnu da treniraju biće to sjajan uspeh – kaže Dane Lužaić predsednik jednog od najstarijih veslačkih klubova u Srbiji.\nTakmičenje je otvorio naš najbolji veslač svih vremena Milorad Stanulov. Činjenica da su ga deca prepoznala i burno pozdravila iznenadila je i njega lično jer odavno se ne pojavljuje u široj javnosti. – Prelepo je videti ovoliko dece koja se bave sportskom aktivnošću, naravno da bi meni bilo draže da ima još više veslača ali svaka ovakva i slična inicijativa vredna je truda – rekao je Stanulov obraćajući se takmičarima i pozivajući ih da se što više bave sportom.\nTakmičare su pozdravili i Vukosava Đapić Atanacković ispred Sportskog Saveza Zrenjanina, Nebojša Jevremović generalni sekretar Veslačkog saveza Srbije i Jovan Lekić ispred Saveza za školski sport i Olimpijsko vaspitanje. Samo takmičenje svojim učešćem podržali su i prijatelji „Begeja“, članovi VK Danubius iz Novog Sada.\nTagovi:begej 1883, veslanje, Vesti Zrenjanin, zrenjanin


Crna Gora i Slovenija finansiraju 30 zajedničkih naučnoistraživačkih projekata - Moja Crna Gora\n10/07/2018\tvijesti iz crne gore Izvor: CdM.me\nMješovita komisija za naučnu i tehnološku saradnju između Crne Gore i Slovenije potpisala je 6. jula u Ministarstvu nauke Protokol, kojim se odobrava 30 projekata za finansiranje u naredne dvije godine.\nIz Ministarstva nauke su saopštili da su Protokol potpisali načelnik Službe za medunarodnu saradnju i evropske poslove u Ministarstvu za obrazovanje, nauku i sport Slovenije, Tit Neubauer, i sekretarka crnogorskog Ministarstva nauke, Smiljana Prelević.\n“Nakon evaluacije i dostupnog budžeta dvije zemlje, Mješovita komisija za naučnu i tehnološku saradnju između Crne Gore i Slovenije, od prijavljenih 45, za finansiranje je odobrila 30 projekta, usaglasila i potpisala Protokol”, navode u Ministarstvu.\nNaučnoistraživački projekti će se realizovati u vidu zajedničkih posjeta istraživača iz Crne Gore i Slovenije.\n“Ministarstvo nauke će za svaki projekat obezbijediti sredstva u iznosu od 1.000 eura za crnogorski tim, a Javna agencija za istraživačku djelatnost će obezbijediti sredstva u iznosu od 1.000 eura za slovenački tim”, rekli su u Ministarstvu.\nČlanovi Mješovite komisije iz Slovenije održali su ranije danas sastanak i sa ministarkom nauke Sanjom Damjanović, na kojem je bilo riječi o Protokolu, kao i izvanrednoj naučnoj saradnji koju dvije zemlje imaju.\nDatum početka realizacije projekta je 1. avgust, a datum završetka 31. jul 2020. godine.


Otkrivamo: Režimski tužilac odbio da ode na uviđaj posle eksplozije u Leštanima\nHronika Autor:Ivan Milićević25. nov. 202118:13 > 18:26\nNenad Stefanović i mesto eksplozije u Leštanima Foto: Filip Krainčanić/Nova.rs, Medija centar Beograd\nZamenik tužioca iz Višeg javnog tužilaštva (VJT) u Beogradu Nenad Stefanović, jedna od produženih ruku vlasti u pravosuđu i predsednik prorežimskog Udruženja sudija i tužilaca, odbio je pre dva dana da izađe na uviđaj nakon eksplozije u fabrici raketa "Edepro" u Leštanima. Iako je u tom trenutku bilo poznato da su u nesreći stradale dve osobe, što bi trebalo da je u nadležnosti VJT, umesto Stefanovića koji je tog dana bio dežuran, uviđaj je obavila zamenica tužioca iz Drugog osnovnog tužilaštva Mira Vukojević. Zbog ovakvog nepostupanja nadležnog tužioca, prema saznanjima našeg portala, uviđaj je danas rađen ponovo - dva dana nakon eksplozije.\nKako saznaje portal Nova.rs, dežurni tužilac iz VJT morao je da izađe na uviđaj jer je odmah bilo poznato da ima mrtvih radnika, odnosno da postoji opravdana sumnja da je eksplozija posledica krivičnog dela i to – teškog dela protiv opšte sigurnosti.\nBitka za Više tužilaštvo: Ko će biti novi zaštitnik svih afera vlasti\nTOK: Nenad Stefanović nije upoznat sa slučajem Belivuk\n„S obzirom na to da postoji opravdana sumnja da se radi o tom delu, da je dvoje ljudi izgubilo život, a da se i dalje ne zna da li je delo učinjeno iz nehata ili s umišljajem, uviđaju je morao da prisustvuje zamenik iz Višeg, a ne Osnovnog tužilaštva. Tek ako bi dalja istraga potvrdila postojanje tog krivičnog dela, ali i nehat kao okolnost, slučaj bi bio prosleđen na postupanje Osnovnom tužilaštvu“, pojasnio je za portal Nova.rs dobro obavešten izvor.\nKako saznajemo, da je zamenik VJT odbio da izađe na uviđaj konstatovali su inspektori Petog i Osmog odeljenja koji su bili prinuđeni da na uviđaj pozovu zamenicu tužioca u čijoj nadležnosti, bar zasad, nije bio ovaj događaj. Zbog svega toga će, kako saznajemo, policija danas morati opet da radi uviđaj u prisustvu nadležnog tužioca, odnosno zamenika VJT.\nInače, Stefanović je jedan od najistaknutijih zaštitnika vladajućeg režima u domaćem pravosuđu i pretedent na fotelje šefova u svim beogradskim tužilaštvima u okviru predstojećeg reizbora. Kao zamenik tužioca postupao je u mnogim predmetima, koji su se direktno ili indirektno bili povezani s predstavnicima vlasti, a njegov vrtoglavi uspon u profesiji usledio je upravo u jeku uspona naprednjačke vlasti, kada su i kulminirali pritisci na pravosuđe.\nNenad Stefanović Foto: Goran Srdanov\nTakođe je jedan od najglasnijih protivnika izmena Ustava koje se odnose na javne tužioce, a predsednik je i prorežimskog Udruženja sudija i tužilaca.\nZašto Stefanović nije otišao na uviđaj zasad nije poznato.\nZanimljivo je da je i ime tužiteljke Mire Vukojević koja je izašla na uviđaj, poznato javnosti iz slučaja prebijanja glavnog urednika gročanskog portala Žig info Željka Matorčevića, koji godinama unazad izveštava o aferama vlasti. Tužiteljka Vukojević je 2019. odbacila prijavu protiv J. P. koji je pretukao Matorčevića i slomio mu jagodišnu kost, uz obrazloženje da protiv njega nije bilo dokaza.\nŽeljko Matorčević Foto:Newsmax Adria\nNapad na Matorčevića dogodio se neposredno pre nego što je zapaljena kuća njegovog kolege Milana Jovanovića u naselju Vrčin, a za šta je kasnije optužen bivši predsednik opštine Grocka Dragoljub Simonović. Njemu i njegovim saučesnicima se još uvek sudi.\nBonus video: Leštane dan nakon eksplozije\neksplozijaLeštaniMira Vukojevićnenad stefanovićtužilacUviđaj


Srbija bi ove godine mogla da raste i do 6 odsto, i to bi bio mnogo bolji rezultat od okolnih zemalja, ali i privredni rast identičan procenama MMF za kretanje BDP u 2021. za ceo svet. I dva su ključna izvora ovog rasta na koji računaju u Srbiji: ulaganje u infrastrukturu i u poslovni ambijent koji će nam dovesti još više stranih investicija.\nSrpski zvaničnici ističu ovih dana da se domaća privreda dobro snalazi tokom pandemije korona virusa, i očekuju da će uspeti da ostvari planirani rast BDP-a od 6 odsto. Premijerka Ana Brnabić navela je da su rezultati prvog kvartala bolji od očekivanih, dok je predsednik Aleksandar Vučić najavio da je Srbija već posle prvog tromesečja 2021. godine na dobrom putu da ostvari planirane projekcije.\nKao značajan faktor za svoj optimizam istakao je to što je jedan od glavnih fokusa Vlade Srbije ulaganje u velike infrastrukturne projekte i intenziviranje rada na privlačenju direktnih stranih investicija.\nEkonomista Aleksandar Stevanović smatra da je očekivani rast BDP-a od 6 odsto realan. Prema njegovim rečima, to znači da smo u proseku tokom dve godine imali rast od oko 3 procenta i iako ćemo ove godine možda rasti manje od drugih zemalja, prošle godine smo imali i manji pad.\n"Naš fokus inače jeste na privlačenju stranih investicija, i to uglavnom izdašnim subvencijama stranim kompanijama koje dolaze ovde, a zahvaljujući nedovoljnoj razvijenosti infrastrukture u Srbiji imamo dosta prostora i da tim kapitalnim ulaganjima dodatno podižemo rast privrede", objašnjava Stevanović u razgovoru za "Blic Biznis".\nOn dodaje da naša zemlja polako izlazi iz korone iz koje će druge zemlje izaći možda tek krajem leta, pa smo i na tom polju "sigurno u prednosti bar 2-3 meseca".\nMahmut Bušatlija, konsultant za strana ulaganja, kaže da ovakav plan za rast BDP-a, koji obuhvata investicije u infrastrukturu i strana direktna ulaganja, nije nešto novo i da je to strategija koja postoji već godinama unazad. Ipak, dodaje, u poslednjih 5-6 godina je i završeno dosta kapitalnih projekata.\n"Mislim da su ti planovi i teoretski i pragmatično ispravni, da je to ispravan put, ali moramo imati dugoročno planiranje. Moramo znati koji je prioritet trenutno u infrastrukturi, koji autoputevi, koje železničke trase... Mislim da će tu biti dosta rezultata, jer su radovi uglavnom već u toku i finansirani su po projektu", objašnjava Bušatlija u razgovoru za "Blic Biznis".\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) podigao je u aprilu procenu rasta globalne ekonomije za 2021. godinu na 6 odsto, u odnosu na januarsku prognozu od 5,5 procenata.\nMMF procenjuje da će Rumunija i Turska ove godine ostvariti rast od 6 odsto, dok za Srbiju prognozira skok BDP-a od 5 procenata. Prognoze za Hrvatsku smanjene su sa 6 na 4,7 odsto.\nPovratak na nivoe pre pandemije MMF očekuje tek 2022. godine.\nInače, na poslednjoj sednici Saveta za koordinaciju aktivnosti i mera za rast bruto domaćeg proizvoda (BDP), na kojoj su analizirani najvažniji ekonomski pokazatelji u svim privrednim oblastima u prvom kvartalu i projekcije do kraja godine, konstatovano je da je srpska industrija pokazala izuzetnu žilavost u vreme pandemije i pored određenih restrikcija koje su posebno vidljive u industrijama mesa, skroba i peciva, što je posledica, kako je objašnjeno, pada tražnje.\nDobre vesti stižu i iz oblasti poljoprivrede, a stabilni su i trendovi u privredi, gde u sektoru putne i železničke infrastrukture radovi teku po planu.


Dačić: Saradnja sa Palestinom interes Srbije | Novosti.rs\n09. 06. 2015. u 20:51\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da Srbija ima jasan politički interes da razvija prijateljske odnose i saradnju sa Palestinom, navodeći da se razmišlja o otvaranju ambasade Srbije u Ramali\n"U skladu sa našim zajedničkim interesom za razvoj saradnje, mi ćemo veoma ozbiljno razmotriti pitanje i ekonomskih mogućnosti i političke potrebe za tim. Srbija razmišlja o otvaranju svoje ambasade u Ramali", rekao je Dačić.\nDačić je posle sastanka sa ministrom spoljnih poslova Palestine Rijadom al Maligijem, na kojem je potpisan Memorandum o razumevanju i političkim konsultacijama između dva ministarstva, podsetio na, kako je rekao, tradicionalno i istorijsko prijateljstvo između bivše Jugoslavije I Palestine, između Tita i Jasera Arafata.\n"Poseta palestinskog predsednika će biti od izuzetnog značaja za dalji razvoj naših odnosa", rekao je Dačić.\n"Imali smo srdačne i prijateljske razgovore i osetio sam duh starog prijateljstva koji je preovladao. Mnoge stvari vidimo istim očima, i postoje zajednički elementi koji treba da nas udruže da zajedno radimo", rekao je on, navodeći da će se raditi na uspostavljanju zajedničkog komiteta, kako bi se produbili odnosi.\n"Ja sam optimista da je ovaj sastanak postavio temelje za dalju izgradnju odnosa koji su zasnovani na poverenjeu, poštovanju i starom prijateljstvu i solodarnosti", rekao je Al Maliki.


Pariški sporazum proglašen 'ireverzibilnim' nakon američkog povlačenja | UdriMuski\n06. 11. 2019 - 13:07\nU zajedničkom saopćenju dvojice čelnika priznaje se da "gubitak biodiverziteta i klimatske promjene prijete svjetskom miru i stabilnosti" i da su se Kina i Francuska obavezale da zajednički rade na bavljenju klimatskim promjenama.\nMacron je izjavio u srijedu tokom trodnevne posjete Kini da "žali" zbog izbora koji su učinile "neke druge" zemlje da se povuku iz sporazuma. On je, ipak, kazao da smatra odluku o povlačenju iz sporazuma "marginalnim izborom".\n- Kada se Kina, Evropska unija i Rusija, koje su ratificirale Pariški sporazum prije nekoliko sedmica, čvrsto obavežu na njegovu provedbu, izolirane odluke nekih drugih zemalja nisu dovoljne da promijene kurs svijeta. Takve odluke samo ih marginaliziraju - izjavio je Macron na zajedničkoj konferenciji s Xijem, prenosi dpa.


Prvi komercijalni let iz Kraljeva kasni zbog magle na aerodromu Morava - Aviatica\nPrvi komercijalni let iz Kraljeva kasni zbog magle na aerodromu Morava\nPrvi let iz Kraljeva za Beč kasniće najmanje dva sata zbog guste magle na najnovijem srpskom civilnom aerodromu Morava.\nDatum / Date: 17.12.2019.\nFoto: Ministarstvo odbrane Republike Srbije / Wikimedia\nDanas bi trebalo da počne redovan avio saobraćaj sa najnovijeg srpskog civilnog aerodroma Morava kod Kraljeva.\nAvion aviokompanije Air Serbia na letu JU 2602 od Kraljeva (KVO) do Beča (VIE) trebalo je da poleti u 7.55 uz svečani ispraćaj zvaničnika Vlade Srbije, Aerodroma Srbija i novinara, ali je zbog guste i ledene magle u Kraljevu let pomeren za najmanje dva sata.\nAvion ATR-72, registarskih oznaka YU-ALV je rezervisan za današnji, prvi let iz Kraljeva, ali se on još uvek nalazi na beogradskom aerodromu Nikola Tesla, gde čeka da se magla u Kraljevu podigne. Prema poslednjim informacijama kašnjenje će biti još duže od prvobitno predviđenih dva sata, jer je vreme poletanja aviona iz Beograda upravo pomereno na 9.45.\nIlustracija: Aktuelni red letenja na sajtu bečkog aerodroma\nPrema planiranom redu letenja, avion Air Serbije će utorkom i petkom rano ujutro leteti iz Beograda do Kraljeva na tehničkom letu bez putnika, kako bi potom iz Kraljeva mogao da obavi jednu rotaciju do Beča posle koje bi se ponovo tehničkim letom vraćao za Beograd.\nPo redu letenja avion u Beč treba da sleti u 9.35 nakon sat i 40 minuta. Povratak iz Beča za Kraljevo je planiran u 10.35, a dolazak na aerodrom Morava u 12.10.


Izvor: B92, 04.Nov.2019, 12:08\nBrnabić je zahvalila što je Hbis tom investicijom u Srbiji pomogao da se sačuva 5.000 radnih mesta u samoj čeličani i više od 20.000 radnih mesta indirektno.\n"Železara je odraz našeg čeličnog prijateljstva", istakla je premijerka.\nDelegaciju kineske kompanije predvodio je predsedavajući Ju >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Jong, a sastanku sa prisustvovali i srpski ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nHbis grupa Srbija je kupila "Železaru Smederevo" za 46 miliona evra, a trenutno je ta čeličana prva na listi preduzeća izvoznika iz Srbije.\nKrajem jula ove godine u smederevskoj železari počela je gradnja novog ekološkog pogona.\nKompanija Hbis u novi pogon ulaže se 120 miliona dolara, odnosno sama investicija je vredna 80 miliona dolara, a kineski vlasnik će u zaštitu životne sredine i podizanje energetske efikasnosti železare investirati i dodatnih 40 miliona dolara.\nHbis je do sada u Železaru investirao 150 miliona evra.\nBrnabić je danas u Šangaju razgovarala i sa predsedavajućim Banke Kine Liu Liangom i izvršnim direktorom i izvršnim potpredsednikom Lin Đindženom i istakla da kroz saradnju sa tom bankom Srbija ima priliku da privuče još kineskih investitora.\nBanka Kine počela je poslovanje u Srbiji 2017. godine, kada je otvoreno njeno predstavništvo u Beogradu.\nPredsednica Vlade Srbije sastala se i sa potpredsednikom kompanije Huavej i predsednikom te kompanije za Evropu Li Jianom.\nLi je istakao da kompanija Huavej koja u Srbiji posluje više od decenije, ima veoma pozitivne utiske i zahvalio je na saradnji.\nPremijerka je navela da je zadovoljna zbog saradnje sa kineskom kompanijom, ističući kao važna dva projekta koja Huavej realizuje u Srbiji, sa "Telekomom" i Ministarstvom unutrašnjih poslova Srbije.\nSastanku su prisustvovali i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić, ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović, kao i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo, ambasador Srbije u Kini Milan Bačević i predsednik Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Rusijom i Kinom Tomislav Nikolić.\nIzvor: Beta Video, 04.Nov.2019\nBEOGRAD - Premijerka Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas u Šangaju sa predstavnicima kineske kompanije Hbis, koja je vlasnik smederevske železare od 2016. godine. (pokrivalica) Beta/MOD


Tučnin: NIS stabilan uprkos krizi - Bizlife.rs\nPrvi zamenik generalnog direktora i direktor Divizije Downstream NIS-a, Andrej Tučnin, rekao je da će kompanija nastaviti sa kapitalnim ulaganjima uprkos nepovoljnim okolnostima na tržištu, a da su među prioritetima modernizacija Rafinerije nafte Pančevo i razvoj maloprodajne mreže u Srbiji i regionu.\nTučnin je u intervjuu za energetski portal “Balkanmagazin” kazao da se NIS susreo sa brojnim izazovima u poslovanju zbog epidemije COVID-19 i krize na naftom tržištu, ali da je očuvana stabilnost kompanije i stabilnost na domaćem tržištu naftnih derivata.\n“Sve vreme vanrednog stanja tržište je bilo uredno snabdeveno, a naši maloprodajni objekti prilagođavali su radno vreme odlukama Vlade Srbije. Očuvali smo stabilnost poslovanja uprkos izazovima sa kojima smo se susreli, pre svega kada je reč o potražnji za gorivom. Radili smo veoma naporno kako bismo ostvarili ciljeve i očuvali smo stabilnost, kako same kompanije, tako i domaćeg tržišta naftnih derivata”, rekao je Tučnin.\nOn je ocenio da naftna industrija sada posluje u situaciji bez presedana na svetskom tržištu.\n“Reč je o dve vrste udara na naftne kompanije: s jedne strane, cena nafte je drastično pala u odnosu na početak godine. Čak 30 odsto je bio pad tokom samo jednog dana u martu, a istovremeno smo suočeni sa padom potražnje i ogromnim viškovima na tržištu. NIS je deo svetskog tržišta i sasvim očekivano kriza je uticala i na nas. April i maj su bili veoma teški za poslovanje, a sada se saobraćaj polako obnavlja i očekujemo da to ima pozitivan efekat i na naš biznis”, rekao je Tučnin.\nPrema njegovim rečima, NIS je u prvom kvartalu 2020. godine investirao 7,7 milijardi dinara, a ulaganja će biti nastavljena i u nastavku godine.\nMeđu prioritetima su investicije u oblasti prerade i prometa, odnosno modernizacija Rafinerije nafte Pančevo i maloprodajne mreže.\nPrema njegovim rečima, Duboka prerada, kapitalni projekat druge faze modernizacije pančevačke rafinerije, treba da startuje tokom godine.\n“Кada startuje ovo postrojenje, naša rafinerija će biti među vodećim evropskim rafinerijama po pokazatelju dubine prerade, 99,2 odsto. Time ćemo dobijati veće količine najvrednijih proizvoda, pre svega dizela. Takođe ćemo započeti domaću proizvodnju naftnog koksa, koji se sada uvozi u Srbiju. Novo postrojenje će nam doneti i brojne ekološke benefite – pre svih prestanak proizvodnje mazuta sa visokim sadržajem sumpora. Završetkom ovog projekta Rafinerija u Pančevu biće ispred mnogih u Evropi”, naveo je Tučnin.\n“Zahvaljujući stalnim investicijama u modernizaciju prerađivačkih postrojenja, pančevačka rafinerija je postala prvi energetski objekat u Srbiji koji je dobio IPPC dozvolu o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađenja životne sredine. Ova dozvola ujedno potvrđuje da su svi proizvodni procesi u Rafineriji u potpunosti usklađeni sa najvišim domaćim i evropskim standardima u oblasti zaštite životne sredine”, kazao je Tučnin.\n“Prošle godine smo u Srbiji rekonstruisali pet stanica, od kojih su tri stanice od veoma važnog značaja na autoputu, a dve stanice u novom “A” formatu naše kompanije. Ove godine ćemo u julu završiti autoputsku benzinsku stanicu na izlazu iz Novog Sada i rekonstruisati još pet benzinskih stanica. Početkom godine smo otvorili novu stanicu u Koceljevi, a potom su otvorene još dve stanice u Podunavcima i Leskovcu. Do kraja godine planiramo da završimo ukupno šest projekata rekonstrukcije u Srbiji. Reč je o savremenim digitalnim objektima koji uspostavljaju nove standarde u ovoj oblasti i našim potrošačima pružaju unapređeno korisničko iskustvo”, rekao je Tučnin.


BiH postala 65 članica “Partnerstva za otvorenu vlast” – Magazin Plus\nHome/BiH postala 65 članica “Partnerstva za otvorenu vlast”\nBiH postala 65 članica “Partnerstva za otvorenu vlast”\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Zlatko Lagumdžija učestvovao je na otvaranju Generalne skupštine Ujedinjenih naroda i u nizu skupova na visokom i najvišem nivou prvog dana Generalne skupštine Ujedinjenih naroda u New Yorku, te održao niz bilateralnih susreta.\nNa skupu posvećenom inicijativi “Partnerstvo za otvorenu vlast” (Open Government Partnership) koji je o temi “OGP: Akcija građana – odgovorna vlast” održan u sjedištu UN-a pod predsjedavanjem predsjednika Indonezije i Meksika izražena je dobrodošlica Bosni i Hercegovini u Partnerstvo za otvorenu vlast, kao 65. članici ove globalne inicijative.\nNa skupu je učestvovalo 11 šefova država među kojima i predsjednici Sjedinjenih Američkih Država, Južnoafričke Republike, Tanzanije, Hrvatske, Gruzije, Brazila, 30 ministara te predstavnici UN-a, Svjetske banke i više od 300 predstavnika civilnog društva.\nLagumdžija je tokom obraćanja na ministarskoj sesiji Partnerstva za otvorenu vlast zahvalio svim zemljama partnerima na njihovoj podršci BiH u okviru inicijative te istaknuo da je 1. septembra uime BiH uputio pismo namjere za pristupanje BiH u članstvo OGP-a, što su učesnici skupa pozdravili.\nMinistar je naglasio da je BiH prihvatanjem vrijednosti i principa iz Deklaracije OGP-a demonstrirala svoju posvećenost u četiri ključna područja, a to su fiskalna transparentnost, pristup informacijama, predstavljanje prihoda i imovine izabranih i visokih javnih zvaničnika i uključenost građana.\nDodao je da je Ministarstvo vanjskih poslova BiH kao pilot projekt i koordinator za realizaciju inicijative uspostavilo kontakte sa civilnih društvom i razmjenu svih relevantnih informaciju i iskustava o pitanjima u vezi s inicijativom na dnevnoj bazi da bi bio ispunjen cilj – da BiH bude relevantan i pouzdan partner unutar okvira OGP-a.\n– Pozivamo poslovnu zajednicu, kao i organizacije civilnog društva da učestvuju u projektima i aktivnostima Partnerstva za otvorenu vlast. Posvećeni smo promociji punog pristupa i objelodanjivanja informacija o vladinim aktivnostima, uključujući i informacije o trošenju javnog novca. Naša je želja da budemo vlada i društvo 21. vijeka, vlada koja je čuvar principa otvorene vlasti, koja pruža podršku i radi za građane i koje građani grade u simbiozi s vladom – kazao je Lagumdžija.\nOdluka o pristupanju BiH inicijativi Partnerstvo za otvorenu vlast posebno je pozdravljena tokom razgovora Lagumdžije s ministrom Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske Francisom Maudeom.\nSagovornici su se saglasili u ocjeni da će pristupanje OGP-u osigurati konkretan napredak na području transparentnosti i otvorenosti rada tijela javne vlasti u BiH, uključivanja i osnaživanja građana i civilnog društva, te borbe protiv korupcije.\nU razgovoru s administratoricom UNDP-a Helen Clark, Lagumdžija je naglasio da BiH, kao nova članica OGP-a očekuje podršku UNDP-a u korištenju novih tehnologija za poboljšanje kvaliteta usluga koje javna uprava pruža građanima, a posebno je važno da se po ovom principu prati utrošak sredstava domaćih i međunarodnih institucija u procesu obnove zemlje od poplava prikupljenih na Donatorskoj konferenciji u Briselu.\nNa marginama zasjedanja GS UN-a Lagumdžija je održao i niz bilateralnih susreta sa akcentom na ekonomsku saradnju i ustavne reforme u BiH nakon izbora.\nTokom razgovora s Federicom Mogherini, ministricom vanjskih poslova Republike Italije i budućom visokom predstavnicom EU naglašena je potreba da se nastavi proces evropskih integracija BiH i da se period nakon izbora iskoristi za strukturalne reforme.\nMinistrica Mogherini je istaknula punu podršku i posvećenost procesu ubrzanog puta BiH kao jedinstvene države na putu evroatlantskih integracija, saopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Ministarstva vanjskih poslova BiH.\nS ministrima vanjskih poslova Njemačke, Frankom-Walterom Steinmeierom, Austrije, Sebastianom Kurzom, Luksemburga Jeanom Asselbornom i ministricom vanjskih poslova Lintenštajna Aureliom Frick, Lagumdžija je razgovarao o bilateralnoj saradnji i daljnjoj podršci ovih zemalja evropskim integracijama BiH, naročito kroz novi pristup EU.\nUnapređenje ekonomske saradnje i dolazak investicija u region i u BiH bili se tema razgovora Lagumdžije s ministrom vanjskih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata šeikom Abdullahom bin Zayedom Al-Nahyanom, ministrom vanjskih poslova Jordana Nasserom Judehom i generalnim sekretarom Organizacije islamske saradnje (OIC) Iyadom bin Amin Madanijem.\nMinistar Lagumdžija se sastao i s zamjenikom pomoćnika državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država Brianom Hoyt Yeeom s kojim je razmijenio mišljenja o ustavnim reformama koje treba provesti nakon oktobarskih izbora ka funkcionalnijoj državi u kojima će pitanje “Sejdić-Finci” biti samo jedan segment ukupnih reformi.\nOvom prilikom Lagumdžija je, kako se navodi u saopćenju, obavijestio sagovornika o ukupnim predizbornim aktivnostima kao i o neprimjerenom ponašanju pojedinih predstavnika međunarodne zajednice u zemlji te ocijenio da je važno da što veći broj građana izađe na izbore koji jedini imaju pravo da odluče o sudbini zemlje.\nS generalnim sekretarom OSCE-a Lambertom Zannierom Lagumdžija je razgovarao o nastavku uspješne saradnje BiH i OSCE-a, predstojećim Općim izborima u BiH kao i o potrebi da OSCE Posmatračka misija provede monitoring ne samo izbora nego i rada medija u BiH.\nNa marginama GS UN-a Lagumdžija je razgovarao i sa zamjenikom premijera i ministrom vanjskih poslova Grčke Evangelosom Venizelosom, ministrom vanjskih poslova Švedske Karlom Builtom, ministricom vanjskih i evropskih poslova Hrvatske Vesnom Pusić, zatim ministrima vanjskih poslova Azerbejdžana, Irana i Bahreina, Elmarom Mammadyarovom, Muhamedom Dževad Zarifom i šeikom Khalidom Bin Ahmed Bin Mohammedom, generalnim sekretarom Vijeća Evrope Thorbjornom Jaglandom, zamjenikom generalnog sekretara UN-a Janom Eliassonom te sa generalnim sekretarom NATO-a Andersom Fogh Rasmussenom.\nSDA i SDP podržavaju Željku Cvijanović\nBPS-Sefer Halilović: Da se 30 % svih budućih radnih mjesta u BiH obezbijedi za mlade


U Srbiji pokrenuta proizvodnja Sputnjika V - CorD Magazine\nRuski fond za direktna ulaganja (RDIF) i Institut za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“ najavljuju pokretanje proizvodnje ruske vakcine Sputnik V protiv koronavirusa u Srbiji.\nSrbija je postala prva država u Južnoj Evropi koja je proizvela Sputnik V. Proizvodnja Sputnika V u Srbiji zadovoljava najbolje standarde u proizvodnji vakcina.\nVakcina bi se kasnije mogla izvesti u druge zemlje regiona. Vakcinacija protiv koronavirusa ruskom vakcinom započela je u Srbiji 6. januara 2021.\nDo danas je Sputnjik V registrovan u 60 zemalja širom sveta sa ukupnom populacijom od 3 milijarde ljudi. Efikasnost Sputnjika V iznosi 91,6%, što potvrđuju podaci objavljeni u Lancetu, jednom od najstarijih i najcenjenijih medicinskih časopisa na svetu. Vakcina se zasniva na dokazanoj i dobro proučenoj platformi humanih adenovirusnih vektora i koristi dva različita vektora za dva snimka u toku vakcinacije, pružajući imunitet dužeg trajanja od vakcina koristeći isti mehanizam isporuke za oba snimka.\nKirill Dmitriev, izvršni direktor Ruskog fonda za direktna ulaganja, rekao je:\n„Proizvodnja vakcine Sputnik V uspešno je pokrenuta u Srbiji u kratkom vremenskom okviru u okviru sporazuma između RDIF-a i Instituta Torlak. Srbija je postala prva evropska zemlja koja je započela proizvodnju ruske vakcine. Od početka godine, Sputnik V se aktivno koristi za vakcinaciju stanovništva, a obim vakcinacije može biti značajno povećan zahvaljujući pokretanju lokalne proizvodnje. “\nEvropska komisija i Austrija danas objavljuju sklapanje ugovora za isporuku vakcina protiv kovida-19 za region Zapadnog Balkana. Nabavku 651.000 doza vakcine Bionteh/Fajzer finansira Evropska...\nU Srbiji vakcinisano 22.000 stranih državljana za tri dana\nCOVID-19 29 mart 2021\nDirektor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Republike Srbije Mihailo Jovanović saopštio je da je u Srbiji za tri dana, u četvrtak,...\nDiplomatija 24 mart 2021\nDana 24. marta 1999. godine NATO – uprkos osnovnim načelima međunarodnog prava koji su utvrđeni u Povelji UN, Završnom dokumentu iz Helsinkija i drugim...\nOd danas na snazi nove mere protiv epidemije Covid-19\nCOVID-19 22 mart 2021\nКrizni štab za zaštitu zdravlja stanovništva od zarazne bolesti Covid-19, predložio nove mere za suzbijanje epidemije, koje će važiti od 22. marta 2021. godine...\nInformacije za privredu o primeni protivpandemijskih mera na jednom mestu\nBiznis vesti 19 mart 2021\nNa sajtu Koordinacione komisije za inspekcijski nadzor danas je počeo da radi Centar za Kovid-19 mere, u okviru kojeg pored najnovijih verzija naredbi i...


Podaci olakšavaju rad i povećavaju produktivnost\nNadgledajte produktivnost vašeg voznog parka pomoću izveštaja o produktivnosti koji je osmišljen da vam pruži jasniji uvid o učinku vašeg rada. Izveštaj prati obim materijala koji se koristi, olakšava merenje proizvodnje i pomaže kod preduzimanja potrebnih koraka za smanjenje troškova po toni.\nZbog čega treba izabrati izveštaj o produktivnosti\nIzveštaj naglašava koliko ste napredovali u tonama, pomaže u merenju produktivnosti vašeg voznog parka. Ovo znanje je ključno da biste stekli kontrolu nad troškovima rada i da biste bili više informisani prilikom raspisivanja tendera za sklapanje ugovora.\nUštedite vreme i novac pomoću gotove analize produktivnosti koja je predstavljena u formatu koji se lako razume. Izveštaj vam omogućava moćan uvid u produktivnost vašeg voznog parka, pomaže vam da označite oblasti za poboljšanje i preduzmete aktivnosti za poboljšanje ekonomičnosti u radu.\nRadeći sa svojim prodavcem, definišete strukturu izveštaja u skladu sa okvirom vaše organizacije i ciljnim oblastima. Izaberite da li da vam izveštaj daje informacije po mašini, po lokaciji ili po aplikaciji da biste bili sigurni da dobijate informacije koje su vam potrebne da biste ostali na pravom putu i postigli ciljeve.\nSistem CareTrack® snima tačke podataka mašine.\nVolvo sistem koristi unapred definisane algoritme za automatsko prikupljanje informacija u lako čitljivi pdf izveštaj, koji se redovno šalje u vaše prijemno sanduče. Podaci su takođe dostupni u excel i csv formatu ukoliko želite da obavljate dodatnu analizu.\nŠta se analizira\nIzveštaj olakšava merenje ekonomičnosti vašeg voznog parka kombinovanjem podataka o produktivnosti i potrošnji goriva.\nUkupno obrađeni podaci o tonama goriva, po satu, po litru ili po ciklusu potrošnje\nUkupna potrošnja goriva\nPrekomerno vreme praznog hoda\nTrošak goriva po toni\nVreme i udaljenost ciklusa, broj ciklusa\nIskorišćenost korisne nosivosti\nDostupno na Volvo zglobnim damperima i utovarivačima točkašima koji su opremljeni ugrađenim sistemom za merenje težine.\nJoš veća ponuda\nPodaci telematike mogu biti moćan način za poboljšanje efikasnosti i produktivnosti vašeg voznog parka, ali preopterećenje podacima može ometati dobijanje zaista važne informacije. Tu dolazi do izražaja izveštaj o produktivnosti, deo našeg paketa Insight Reports. Naš dinamički sistem prikuplja podatke u portfolio za jednostavnu upotrebu, gotove izveštaje koji vam pomažu da donosite odluke na osnovu informacija i da preduzimate pametne aktivnosti. Želite da saznate više? Pogledajte kompletan portfolio, uključujući namenske izveštaje o stanju i ekonomičnoj potrošnji goriva mašine.\nPrednosti su vam jasne, ali želite određene dalje smernice da biste ideje sproveli u delo? Vaš Volvo prodavac vam stoji na raspolaganju da vam pomogne da postavite plan za postizanje dugoročnih poboljšanja produktivnosti.


VEĆI BROJ HAVARIJA ZBOG PREUSMERAVANjA VODOSNABDEVANjA | ZR KLIK\nVEĆI BROJ HAVARIJA ZBOG PREUSMERAVANjA VODOSNABDEVANjA\nOscilacije pritiska vode u mreži neposredno pre preusmeravanja, kao i samo preusmeravanje vodosnabdevanja, uticali su na veći broj havarija na vodovodnoj mreži. Sve prijavljene havarije su evidentirane, a svi raspoloživi resursi preduzeća su usmereni na njihovu sanaciju, koja se vrši na osnovu definisanih prioriteta.\nZbog havarije koja se u ponedeljak ujutru dogodila na fabrici vode JKP „Vodovod i kanalizacija“ je istog dana u 9 časova preuzelo vodosnabdevanje grada.\nOscilacije u pritisku vode u mreži neposredno pre preusmeravanja, kao i samo preusmeravanje vodosnabdevanja sa fabrike vode na „Vodovod“ uticali su da nakon toga dođe do većeg broja havarija na gradskoj vodovodnoj mreži.\n„U pitanju je 30-tak havarija, nastalih zbog naglih promena pritiska vode i neophodnog prekida vodosnabdevanja zbog preusmeravanja istog. Isti slučaj se desio i tokom leta kada je bilo problema sa pritskom vode koja je dolazila sa postrojenja i nakon tadašnjeg preuzimanja vodosnabdevanja od strane „Vodovoda“.\n„Do kraćih prekida vodosnabdevanja dolaziće samo u reonu mesta kvara i to u slučajevima ukoliko je to neophodno zbog potrebe izvođenja radova na njegovoj sanaciji.\nNapominjemo da su sve otkrivene ili od strane korisnika prijavljene havarije na mreži evidentirane, da su svi raspoloživi resursi preduzeća usmereni na njihovu sanaciju, da su radnici službe održavanja konstantno na terenu, pa iz tog razloga molimo građane za malo strpljenja. Kao prioriteti prilikom otklanjanja havarija uzimaju se njihov uticaj na sam proces vodosnabdevanja, ugroženost objekata i bezbednost ljudi od posledica curenja vode, potreba angažovanja specijalizovane mehanizacije za njihovo otklanjanje, raspoloživost i nabavka neophodnih materijala za sanaciju i drugo. Postupak vraćanja mesta havarije u prvobitno stanje sprovodi se postepeno kako se vodovodne cevi ne bi naglo opteretile, što bi dovelo do novih kvarova, a od brzine slaganja tla zavisi kada će doći do završnog zakopavanja mesta kvara, a potom i do njegovog asfaltiranja ili vraćanja prethodno uklonjenog uličnog mobilijara“, rekao je Mr Siniša Gajin, dipl.inž.men. Rukovodilac Službe informisanja i poslovnih komunikacija JKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin


Siguran i stabilan Zapadni Balkan preduslov za sigurnu i stabilnu EU\nNovi podsticaji politici proširenja EU, s posebnim osvrtom na proces integracije i povezivanja zemalja Zapadnog Balkana, što je bio i prioritet bugarskog predsjedavanja tema je Konferencija komisija za evropske poslove parlamenata Evropske unije (COSAC) koja se održava u Sofiji, javlja Anadolu Agency (AA).\nU dosadašnjem toku COSAC-a, na kome delegacija Parlamentarne skupštine BiH učestvuje prvi put, naročita pažnja posvećena je i analizi i ocjenama rezultata šestomjesečnog bugarskog predsjedavanja EU.\nU uvodnim izlaganjima predsjednik Bugarske Rumen Radev, premijer Boyko Borissov, kao i predsjednica bugarskog Parlamenta Tsveta Karayancheva istakli su da važnim postignućem bugarskog predsjedavanja smatraju činjenicu da je proširenje EU na zemlje Zapadnog Balkana ponovo vraćeno među prioritetne politike EU.\nS ovakvim konstatacijama složila se i većina diskutanata, koji su predstavljali parlamente zemalja članica EU. U diskusijama učesnika Konferencije često je isticano i to da je siguran i stabilan Zapadni Balkan preduslov za sigurnu i stabilnu EU.\nNa 59. plenarnom zasjedanju Konferencije komisija za evropske poslove parlamenata Evropske unije (COSAC), koje se, pod bugarskim predsjedavanjem Evropskom unijom (EU), održava u Sofiji u ime BiH učestvuje predsjedavajući Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) Nikola Lovrinović i član Zajedničke komisije Halid Genjac.\nU okviru panela o procesu evropskih integracija zemalja Zapadnog Balkana govorio je i predsjedavajući Zajedničke komisije za evropske integracije PSBiH Nikola Lovrinović, koji se zahvalio Bugarskoj i njenim institucijama na učinjenom tokom šestomjesečnog predsjedavanja ove zemlje EU. Lovrinović je u svom izlaganju istakao kako u BiH postoji apsolutni konsenzus kada je riječ o pristupanju EU, te da takva snažna politička opredijeljenost vrlo često omogućava prevazilaženje unutrašnjopolitičkih izazova, kao i provođenje neophodnih reformi.\nZbog toga je, kako je Lovrinović naglasio, veoma važno da se Bosni i Hercegovini što prije i sa što manje odlaganja dodijeli status zemlje kandidata za ulazak u EU.\nPlenarno zasjedanje COSAC-a u Sofiji danas se nastavlja raspravom o kohezionim politikama EU poslije 2020. godine, kao i o interparlamentarnoj saradnji zemalja članica EU i zemalja u procesu proširenja.


Uskoro javna rasprava o nacionalnom planu za klimu i energetiku - SRDA\nPotpredsednica Vlade i ministarka rudarstva i energetike, prof. dr Zorana Mihajlović, izjavila je posle sastanka Upravnog odbora za izradu nacionalnog integrisanog plana za klimu i energetiku, da će usvajanjem ovog dokumenta Srbija odrediti pravac i strukturu razvoja energetskog sektora. Ona je rekla da će predlozi plana biti uskoro predstavljeni javnosti i da je potrebno da se čuju sve sugestije i komentari, jer je to pitanje svih građana i građanki, saopštilo je Ministarstvo.\n– Kada je reč o tome kako će izgledati naš energetski miks u narednim godinama i decenijama, postoje dva najvažnija strateška dokumenta koja će odrediti put razvoja, a to su strategija razvoja energetike i nacionalni integrisani plan za klimu i energetiku. Srbija od prošle godine radi na donošenju ova dva dokumenta, koja će usaglasiti razvoj energetike, odrediti strukturu energetskog miksa i voditi računa o zdravlju životne sredine, ali ne od danas do sutra, već do 2050. godine – izjavila je potpredsednica Vlade posle sastanka Upravnog odbora integrisanog nacionalnog plana za klimu i energetiku, na kojem su, pored predstavnika Ministarstva rudarstva i energetike, učestvovali i predstavnici Ministarstva finansija, Ministarstva zaštite životne sredine, Ministarstva za evropske integracije i Delegacije EU u Srbiji.\nMihajlović je rekla da je održano više od 50 sastanaka u različitim formatima, na kojima su učestvovali predstavnici više ministarstava, javnih preduzeća, ali i EU, Energetske zajednice, EBRD i da će od početna 33 radna scenarija biti predstavljeno šest.\n– Nacionalni integrisani klimatski i energetski plan biće uskoro predstavljen javnosti kroz nekoliko scenarija, koji će pokazati kako stručna javnost, Vlada Republike Srbije, EU vide strukturu energetskog miksa do 2050. godine. Zvezda vodilja jeste unapređenje energetske efikasnosti, što je jedan od stubova naše energetske politike, jer time čuvamo životnu sredinu i štedimo energiju. Takođe, povećanje izgradnje kapaciteta koji koriste OIE, govorimo i o reverzibilnim HE, zelenom vodoniku, skladištima energije. Sve što postoji u scenarijima biće koliko god je potrebno na javnoj raspravi, jer se ovo ne tiče samo akademske, stručne javnosti, profesora, ministarstava, već je važno za svakog građanina i građanku Srbije i želimo da čujemo svako mišljenje, predlog i sugestiju – poručila je ona.\nenergetska efikasnost Ministarstvo rudarstva i energetike nacionalni integrisani plan za klimu i energetiku obnovljivi izvori energije OIE zeleni vodonik Zorana Mihajlović


Poziv za konsultacije zainteresovane javnosti povodom izrade Nacrta Uredbe o identifikaciji, pripremi, ugovaranju i praćenju implementacije projekata javno-privatnog partnerstva\nDatum objave: 19.06.2020 13:32\nNa osnovu člana 13. stav (8) i člana 33. Zakona o javno-privatnom partnerstvu („Službeni glasnik Unsko-sanskog kantona“, broj: 15/20), Ministarstvo privrede upućuje\nzainteresiranoj javnosti: organizacijama civilnog društva (sindikatima, udruženjima poslodavaca), predstavnicima akademske zajednice, komorama, javnim ustanovama i drugim pravnim licima, predstavnicima zakonodavne vlasti, predstavnicima jedinica lokalne samouprave koja obavljaju javnu službu ili na koja mogu uticati pravni propisi i drugi akti koji se donose, odnosno koja će biti uključena u njegovu provedbu, da seuključe u postupak konsultacija o:\nNacrtu Uredbe o identifikaciji, pripremi, ugovaranju i praćenju implementacije projekata javno-privatnog partnerstva.\nMolimo zainteresirane subjekte da svoje inicijative, prijedloge, sugestije i komentare, u pisanom i elektronskom obliku, dostave Ministarstvu privrede na adresu: Alije Đerzeleza 2, 77000 Bihać, ili na e-mail adresu: privreda@vladausk.ba najkasnije do 30.6.2020.godine.\nKonsultacije o Nacrtu Uredbe trajat će 12 dana od dana objavljivanja poziva.\nMinistarstvo privrede će sve prispjele inicijative, prijedloge, sugestije i komentare razmotriti i uzeti u obzir prilikom sačinjavanja konačnog teksta Nacrta Uredbe o identifikaciji, pripremi, ugovaranju i praćenju implementacije projekata javno-privatnog partnerstva, a prije upućivanja u daljnu proceduru usvajanja.\nTekst Nacrta Uredbe o identifikaciji, pripremi, ugovaranju i praćenju implementacije projekata javno-privatnog partnerstva kao i propisani Obrazac za dostavljanje komentara i prijedloga možete pronaći na web stranici Vlade Unsko-sanskog kantona, http://www.vladausk.ba.\nMožete preuzeti u nastavku:\nObrazac za konsultacije sa javnost.docx\nZakon o javno-privatnom partnerstvu.pdf\nUSK_Uredba o JPP_14062020.pdf\nUSK JPP Uredba_Aneks 1 - radni materijal 14062020.pdf\nUSK JPP Uredba_Aneks 2 - radni materijal 14062020.pdf\nUSK JPP Uredba_Aneks 3 - radni materijal 14062020.pdf


Tanjug 2. aprila 2021. 14:54\nBEOGRAD – Košarkaški klub Crvena zvezda saopštio je danas da su identifikovana četiri slučaja zaraze korona virusom, zbog čega je odložen meč crveno-belih protiv Cedevite Olimpije u Ljubljani u ABA ligi.\n„Redovna PCR testiranja prvog tima, stručnog štaba i menadžmenta kluba, koja su obavljena u četvrtak pred put na utakmicu ABA lige sa ekipom Cedevita Olimpije u Ljubljani, identifikovala su četiri pozitivna nalaza na virus Covid 19“, stoji u saopštenju na klupskom sajtu.\nKako se dodaje, u skladu sa zdravstvenim merama, svi sa pozitivnim nalazima stavljeni su u kućnu zolaciju, a o novonastaloj situaciji, uz priloženu medicinsku dokumentaciju hitno je obaveštena i ABA liga.\n„KK Crvena zvezda zbog novonastale situacije neće biti u mogućnosti da otputuje u Ljubljanu na utakmicu 24. kola ABA lige sa Cedevita Olimpijom, koja je na programu u nedelju. O stanju obolelih i daljim aktivnostima prvog tima blagovremeno ćemo obavestiti javnost“, zaključuje se u saopštenju.\nSaopšteni dobitnici nagrade grada BG za 2019. i 2020.


Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas putem video linka sa predstavnicima delegacije Međunarodnog monetarnog fonda koju predvodi šef Misije, Jan Kejs Martejn. Sagovornici su zaključili da osnovni cilj Srbije ostaje da sačuva teško stečenu reputaciju fiskalno sigurne zemlje, kao i da nadstavi sa odgovornom fiskalnom politikom kako javni dug ne bi prešao nivo od 60 odsto BDP-a, čime Srbija odlučno nastavlja da radi na daljem rastu ekonomije.\nTokom razgovora, predsednik Vučić i Jan Kejs Martejn posebno su se osvrnuli na mere podsticaja i usvojena tri paketa mera za pomoć privredi i građanima, kojima je očuvana makroekonomska stabilnost i čak postignuta veća stopa zaposlenosti. Martejn je pozdravio odgovornu ekonomsku politiku Srbije i uspešno upravljanje krizom tokom pandemije.\n„Srbija je ostvarila jedan od najboljih rezultata u prošloj godini uprkos izazovima pandemije“, izjavio je Martejn, posebno istakavši da je Srbija bila jedna od retkih zemalja kojoj MMF nije korigovao početnu projekciju stope rasta od 5% koju je dao prošle godine.\nPredsednik Vučić je dodao da je Srbija već posle prvog kvartala 2021. godine na dobrom putu da ostvari planirani rast od 6% kako je i predviđeno, budući da je jedan od glavnih fokusa Vlade Srbije ulaganje u velike infrastrukturne projekte i intenziviranje rada na privlačenju direktnih stranih investicija.\n„Srbija je 2020. godine bila u samom vrhu po privednom rastu u Evropi i uveren sam da i ove godine možemo da uđemo u prve tri ili četiri zemlje po rastu“, rekao je predsednik Vučić i dodao da je zadovoljan time što Srbija i dalje, uprkos situaciji vezanoj za pandemiju, ima izuzetno jak priliv investicija.\nPredsednik Vučić i Jan Kejs Martejn razgovarali su i o novom aranžmanu savetodavnog karaktera, koji je od posebnog značaja u svetlu unapređenja opšte investicione klime u Srbiji, kao i u kontekstu još većeg poverenja investitora.\n„Imajući u vidu ogroman napredak Srbije u proteklih osam godina, prioritetni cilj ovog aranžmana biće da očuva postignute rezultate, ali i da obezbedi podršku u daljem sprovođenju strukturnih reformi usmerenih na još brži, snažniji i održiviji rast“, rekao je predsednik Vučić i zahvalio MMF-u i ličnom angažovanju Jana Kejsa Martejna na profesionalnoj i stručnoj podršci na koju Srbija umnogome računa.\nPredsednik Vučić je istakao da će Srbija posebnu pažnju posvetiti reformama u javnim preduzećima, te da će prioriteti i dalje biti ulaganja u infrastrukturu, stvaranje još bolje klime za investicije, veća ulaganja u životnu sredinu, nauku i kapitalne projekte, što će dodatno i dugoročno doprineti stabilnom finansijskom rastu u narednim godinama.\n21. april 2021. godine\nJavni poziv za podnošenje predloga za dodelu nacionalnih priznanja 2021\nPrimena On line aplikacije za podnošenja zahteva za vize tipa D


Optužnica protiv dve žene sa Kosova zbog pridruživanja ISIS-u - Radio Kontakt Plus\nOptužnica protiv dve žene sa Kosova zbog pridruživanja ISIS-u\n19:27, 22.05.2020Izvor: Radio Kontakt Plus\nKosovsko Specijalno tužilaštvo podiglo je optužnicu pred Osnovnim sudom u Prištini protiv dve žene sa Kosova sa inicijalima L.I. i A.A., za krivično delo "Organizovanje i učestvovanje u terorističkoj grupi".\nIz Specijalnog tužilaštva navode da su optužene „namerno učestvovale u aktivnostima terorističke organizacije, na isti način kao što su otišle u Siriju i pridružile se terorističkoj, militantnoj, ekstremističkoj organizaciji ‘ISIS’, podržavajući ovu organizaciju i njene aktivnosti”.\nU saopštenju tužilaštva se navodi i da je osumnjičena A. A. sa bratom svog supruga preko Albanije otputovala u Tursku, a potom u Siriju.\n“Takođe osumnjičena L. I. nakon smrti prvog supruga A. U. menjala je prebivalište u zavisnosti od promene mesta Islamske države, sve dok ISIS nije pretrpeo potpuni poraz, kada su bile primorane da se predaju kurdskim snagama, koje su ih, uz pomoć američke vojske, deportovale na Kosovo 24. aprila 2019. godine”, navedeno je u saopštenju.\nNa ovaj način, osumnjičene su počinile krivično delo „ Organizovanje i učestvovanje u terorističkoj grupi“ iz člana 143. stav 2. Krivičnog zakonika Kosova, navodi se u saopštenju.\nJoš 13 smrtnih slučajeva na Kosovu, novoinficiranih 245, izlečeno 133 lica\nUsvojen nacrt zakona o suzbijanju pandemije korona virusa\nBolton: Beograd i Priština daleko od rešenja, razmena ne bi uticala na BiH\nTri smrtna slučaja na Kosovu, novoinficiranih 181\nJoš pet pacijenata preminulo u Srbiji, pozitivnih 276


Domaće - Blic Online\nTelekom Srbija ponovo donosi NAJBOLjE DOMAĆE SERIJE na male ekrane - Uzbudljiv serijski program ove jeseni na Superstar kanalima\nBrendovi najvećeg domaćeg trgovinskog lanca, Univerexport-a, „Organa“ i „Domaćinstvo Vučurević“ od sada su deo velike kuće „Čuvarkuća“ postavši na taj način značajan dodatak onog najboljeg što zajedno možemo da ponudimo potrošačima.\nAmerički predsednik Donald Tramp rekao je juče da će od iduće nedelje država početi da kupuje mleko, meso i druge proizvode od domaćih poljoprivrednika.\nOtisnuti se u preduzetničke vode veoma je izazovan poduhvat, koji zahteva puno volje, energije i upornosti. Može se slobodno reći da oni koji su svoju dobru ideju pretočili u konkretan proizvod i uslugu, osim što su vešti, zapravo su i veoma hrabri. Ono čime se svakako kao zemlja možemo ponositi jeste zdrava i kvalitetna hrana, vredni ljudi, ali i ukusni proizvodi kojima osvajamo simpatije i ostavljamo utisak dobrih domaćina i gastronomskih znalaca.\nŠEST KORAKA DO DOMAĆEG PIVA Kako da sami kod kuće napravite popularni napitak\nMnogi u Srbiji vole pivo, a retko ko zna da može i da napravi jednu od najomiljenijih svetskih tekućina. Recept je jednostavan i, što je još bitnije, jeftin pa se tako 20 litara ovog pića može skuvati kod kuće za šest sati i to za oko 3.000 dinara. Užitak ispijanja piva po svojoj meri može da pokvari jedino čekanje da slad, hmelj, kvasac i voda daju pravu boju, gustinu i ukus, a to traje oko mesec dana.\nINTERNACIONALNA PIJACA Paradajz iz Makedonije, lubenice iz Grčke, kajsije iz Italije\nParadajz iz Makedonije, lubenice i dinje iz Grčke, kajsije i breskve iz Italije, slika su Bajlonijeve pijace ovih dana.\nDRŽAVNI POSAO VIŠE NIJE SRPSKI SAN Radije bi radili kod stranaca za 600 evra mesečno\nČije grudi su bolje-domaće ili strane?\nKažu da je samo jedan pogled dnevno na ženski dekolte lekovit i da momentalno popravlja raspolioženje. Predstvljamo vam najprivlačnije, ali i jedne od najvećih grudi sa naše i strane javne scene, a vi procenite koje vam se više sviđaju.\nU Valjevu počeo 11. SPREG\nU Valjevu je danas počeo trodnevni Sajam privrede zapadne Srbije (SPREG) uz učešće oko 200 izlagača iz 30 gradova sa preko 10.000 svojih proizvoda.\nBEOGRAD - Zahvaljujući domaćim i stranim fondacijama, kao i Vladi, najbolji studenti u Srbiji mogu da konkurišu za stipendije koje iznose i do 1.000 evra mesečno. Svake godine za stipendiranje naših akademaca se izdvoji ukupno oko šest do sedam miliona evra. Međutim, na tu veoma važnu dotaciju mogu da računaju uglavnom samo oni čiji je prosek iznad 9,5. Problem je što domaće kompanije za sada nisu pokazale dovoljno interesovanja za ulaganje u buduće diplomce.


ISTORIJSKI PREOKRET U EU: Regionalni parlament italijanske regije Veneto sutra priznaje Krim u Rusiji | WebTribune\nHome IZBOR ISTORIJSKI PREOKRET U EU: Regionalni parlament italijanske regije Veneto sutra priznaje Krim u Rusiji\nISTORIJSKI PREOKRET U EU: Regionalni parlament italijanske regije Veneto sutra priznaje Krim u Rusiji\nPosted date: мај 17, 2016 In: IZBOR, U FOKUSU\nPoslanici će sutra najverovatnije izglasati rezoluciju koja se može pokazati kao istorijska.\nRegionalni parlament italijanske regije Veneto će 18. maja glasati o rezoluciji o priznavanju Krima kao sastavnog dela Rusije.\nAutor rezolucije poslanik Stefano Valdegamberi objašnjava zda je pokrenuo tu inicijativu zato što su ga zamolili predstavnici italijanskih biznis krugova koji „ne razumeju čemu služe te apsurdne antiruske sankcije“.\nValdegamberi kaže da njegovu rezoluciju podržavaju sve stranke koje čine većinu u regionalnom parlamentu, a to su „Severna liga“, Lista predsednika regije Luke Zaje i „Napred Italijo“. Osim toga, Valdegamberi računa i na podršku dela opozicije.\n„Trebalo bi prekinuti prećutkivanje te situacije. Italija snosi velike gubitke zbog sankcija i ruskog embarga. Regija Veneto je samo za godinu dana izgubila oko 600 miliona evra zbog drastičnog pada izvoza na rusko tržište. Osim toga, zabeležen je pad cena mleka, sira i voća.“\nPoslanik dodaje da će ukoliko rezolucija bude usvojena, „krenuti u akciju“.\n„Počećemo na regionalnom nivou, a onda ćemo preći i na nacionalni nivo. Želeli bismo da Vlada Italije podrži našu rezoluciju i da EU preispita politiku antiruskih sankcija“, kaže on.\nZajedno sa asocijacijom „Italija-Rusija“ i predstavnicima biznisa, kulture i civilnog društva, on planira da formira „Komitet za borbu protiv antiruskih sankcija“, pa će zajedno insistirati na ukidanju te apsurdne odluke.\nŠTA ĆE NAM TAKVA EU: Pozivaju da sve zemlje priznaju Kosovo a Srbi na Kosovu da se odvoje od Beograda


Novi izveštaj predsednika Merona Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija o strategiji okončanja rada | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nNovi izveštaj predsednika Merona Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija o strategiji okončanja rada\nHag, 10. decembar 2014.\nPredsednik Međunarodnog suda, sudija Theodor Meron, danas je izvestio Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija o napretku koji je MKSJ ostvario u ispunjenju svog mandata.\nPredsednik je započeo svoje obraćanje obavestivši Savet bezbednosti o statusu preostalih prvostepenih i žalbenih postupaka pred MKSJ. Istakao je da je tokom 2014. godine Žalbeno veće izreklo dve presude i da se očekuje izricanje još jedne u januaru 2015, u predmetu Popović i drugi, s više optuženih. Predsednik je naglasio da, iako će s početkom 2015. godine preostati četiri prvostepena i pet drugostepenih postupaka, očekuje se da će se do kraja godine taj broj smanjiti na jedan prvostepeni i jedan drugostepeni postupak.\nOsim toga, predsednik je objasnio da će, i pored napretka ostvarenog u radu Međunarodnog suda, određene presude u prvostepenim i drugostepenim postupcima biti izrečene kasnije nego što je naznačeno u prethodnom izveštaju. Na primer, istakao je da se trenutno očekuje da će presuda Ratku Mladiću biti izrečena u martu 2017. ili kasnije. To je posledica ponovnog otvaranja dokaznog postupka tužilaštva, pri čemu se suđenje sada odvija četiri dana sedmično. Predsednik je pružio nova uveravanja Veću da se ne očekuje da će ove izmene u datumima izricanja presuda uticati na zatvaranje Međunarodnog suda 2017. Godine.\nPredsednik Meron se zatim osvrnuo na izazove s kojima se Međunarodni sud suočava u okončanju svog rada: zdravstveno stanje optuženih i zadržavanje zaposlenih. U vezi s lošim zdravstvenim stanjem određenih optuženih, predsednik je istakao da je suđenje Goranu Hadžiću trenutno odgođeno do januara, dok se suđenje Ratku Mladiću odvija po skraćenom rasporedu, u oba slučaja iz medicinskih razloga. Predsednik je takođe napomenuo da je Vojislav Šešelj trenutno privremeno pušten na slobodu zbog lošeg zdravstvenog stanja.\nPredsednik Meron je dalje objasnio da “pitanja u vezi sa zdravstvenim stanjem su neizbežna briga i sa sobom povlače pitanja humanitarne prirode. Iako Međunarodni sud ulaže sve moguće napore da obezbedi odgovarajuću zdravstvenu negu, razvoj događaja u vezi sa zdravstvenim stanjem optuženih nekada ostaje izvan naše kontrole, i, kao što sam siguran da Savet razume, može dovesti do odlaganja u radu Međunarodnog suda ”.\nPredsednik je takođe izrazio zabrinutost u vezi sa zadržavanjem zaposlenih i mogućim uticajem ovog pitanja na raspored izricanja presuda. Konstatovao je da “uprkos tome što su zaposleni posvećeni radu na svojim predmetima i obavljanju svojih dužnosti, mnogi od njih traže drugo zaposlenje, i u slučajevima ponuda koje se ne mogu odgoditi, oni napuštaju Međunarodni sud, ostavljajući nas bez dragocenog institucionalnog znanja i znanja o konkretnim predmetima”.\nIako je priznao da je njegov izveštaj usredsređen na proceduralna pitanja, predsednik je izrazio nadu da “… priroda ovih izveštaja neće dovesti do toga da se zaboravi širi kontekst izuzetno značajne uloge koju je imao, i koju i dalje ima, MKSJ, kako u postavljanju globalnih standarda u međunarodnom krivičnom pravu i pravosuđu, tako i u pomaganju učvršćivanja vladavine prava na lokalnom nivou”.\nPredsednik je završio svoje obraćanje rečima zahvalnosti članovima Saveta bezbednosti na njihovoj kontinuiranoj podršci i posvećenosti. Naglasio je da su “… MKSJ, Mehanizam i drugi međunarodni sudovi su služili i nastavljaju da služe kao konkretan primer privrženosti okončanju nekažnjivosti”.\nObraćanje predsednika Merona\nIzveštaj o strategiji okončanja rada MKSJ (na engleskom)


Insajder | Vučić: Bilo mi je žao kada je odlazila\nVučić: Bilo mi je žao kada je odlazila\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je mnogo naučio od njemačke kancelarke Angele Merkel i da je ponosan na njenu posjetu Srbiji, pošto su ona kao veliki lider i Njemačka kao velika sila pokazali veliki poštovanje prema Srbiji.\nVučić je, odgovarajući na pitanje novinara da prokomentariše posjetu Angele Merkel, rekao da po tom pitanju ima posebne emocije, kao i da je Merkelova pokrenula Berlinski proces koji je bio drugačiji i pragmatičniji pristup u regionu.\n"Mnogo sam naučio od nje i tokom razgovora sam naučio i razumeo drugačije i više nego što sam mogao do juče. I da budem iskren, bilo mi je žao jutros kada je odlazila, jer ne znam kada ćemo je ponovo ugostiti. Ponosan sam zbog onoga što je juče govorila i zbog odnosa i međusobnog poštovanja velike Nemačke prema maloj Srbiji", naveo je Vučić.\nPredsjednik kaže da Njemačka ima 14 puta više stanovnika od Srbije, kao i da je BDP te zemlje 3,8 biliona evra, dok će Srbija ove godine imati BDP od oko 52 milijarde evra.\n"Takva sila da pokaže poštovanje prema maloj zemlji i veliki lider kakva je Angela Merkel, srećan sam i ponosan kao i svi građani Srbije. To je samo veliki podstrek za Srbju da nastavimo da radimo vredno, požrtvovano i vredno, i da budemo još uspešniji", rekao je Vučić.\nAleksandar Vučić Angela Merkel Njemačka Srbija


Sve više mladih na punktovima - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Sve više mladih na punktovima\nU Nišu vakcionisano više od 100.000 ljudi\nZ. M.17.05.2021. 20:53\nDirektor niškog Doma zdravlja Milorad Jerkan saopštio je danas da je prvu dozu vakcine protiv kovida 19 u Nišu primilo više od 100.000 građana, što je 54 odsto punoletnog stanovništva u tom gradu.\nJerkan je rekao da očekuje da u narednih 20 dana obe doze vakcine primi više od 110 hiljada građana Niša, čime će se „stvoriti kolektivni imunitet dovoljan da oslabi snagu korona virusa“. Za sada je drugu dozu primilo oko 80.000 stanovnika Niša.\nPrema njegovim rečima, poslednjih dana sve je više mladih ljudi od 18 do 30 godina koji se vakcinišu, a njihov glavni motiv je mogućnost odlaska na letovanje. U niškom Domu zdravlja vakcinisano je skoro 92 odsto zaposlenih, što je „apsolutno najviše“ u nekoj zdravstvenoj ustanovi u Srbiji. Direktor niškog Doma zdravlja je kazao da ova ustanova raspolaže sa svim vrstama cepiva registrovanih u Srbiji i izrazio posebnu zahvalnost Ministarstvu zdravlja i ministru Zlatiboru Lončaru.\nBez pozitivnih na PCR testu\nDanas su u kovid ambulanti pregledana 222 pacijenta, a pre samo nedelju dana bilo ih je 400. „Evidentirano je 75 prvih pregleda i uglavnom se radilo o običnim prehladama. Korona virus je putem antigenskog testa potvrđen kod 17 pacijenata, a od 200 urađenih PCR testova nijedan nije bio pozitivan. Od 17 pozitivnih 12 je bilo iz okolnih mesta, a samo petoro iz Niša“, rekao je Jerkan.\nKorona virusMilorad JerkanvakcinacijaVakcineNiš


BUDAN PET DANA MESEČNO | Galaksija Nova\nRedak poremećaj spavanja – čovek može da spava 300 dana u godini.\nČovek je, zbog retkog poremećaja spavanja, budan samo pet dana mesečno, a ostale dane provede spavajući. Pukhram, stanovnik sela Badva, više od 23 godine pati od retkog poremećaja nazvanog aksis hipersomnija, zbog kojeg spava i do 25 dana u kontinuitetu. Ovaj 42-godišnjak može da spava i po 300 dana u godini, prenosi LADBible.\nStanje, koje je ime dobilo po osi hipotalamus-hipofiza-nadbubrežna žlezda u mozgu – delu koji kontroliše telesnu reakciju na stres, takođe prouzrokuje fluktuacije i promene na proteinu mozga poznatom kao TNF-Alfa, koji je važan za razvoj, obnavljanje tkiva, imunitet i još mnogo toga, ali presudno ima ulogu u tome kako spavamo. Zbog svog poremećaja, Pukhram svojom radnjom može da upravlja samo pet dana mesečno, a njegova porodica kaže da je teško brinuti se za njega.\n„U početku je znao da spava od pet do sedam dana u kontinuitetu. Zabrinuti zbog ovoga, potražili smo pomoć lekara, ali njegova bolest nije moglada bude izlečena. Postepeno mu se stanje pogoršalo, a period spavanja povećao i sada spava 20 do 25 dana mesečno”, ispričao je član njegove porodice. Lečenje ovog poremećaja uključuje antidepresive, držanje podalje od alkohola i lekova bez recepta, odnosno svih stvari koje mogu da ometaju san. Ali, Pukhramova porodica se nada da će uz veće istraživanje ove bolesti, Pukhram napokon imati normalan san.


Bankrot Srbije i njegova slika: nenaplativi krediti, otimanje iz budžeta, zelenaške kamate, bekstvo investitora...\nSigurna smrt sa odloženim plaćanjem\nDa bi spasla tri banke koje su nemilice delile kredite vlastodršcima i njima bliskim tajkunima ne uzimajući zauzvrat nikakve garancije, Srbija se krajem prošle godine zadužila na stranom tržištu za pola milijarde evra, što će budžet na kraju da košta preko 700 miliona evra. U nedostatku pravih investicija iz inostranstva i ekonomski opravdanih kredita, Srbija se sve više okreće vlasnicima prljavog kapitala u nadi da će bar oni biti spremni da ovde investiraju neki evro. Konačni rezultat ovakvog ponašanja je da su svi ozbiljni investitori izgubili poverenje u Srbiju između ostalog i zato što vlast godišnje kroz mito ukrade i do dve milijarde evra.\nSrpske vlasti su postale svetski velemajstori u disciplini nazvanoj "kako iz budžeta preliti pare u privatne džepove", a što je najgore tu šampionsku titulu solidarno dele sve vlasti Srbije u poslednjih 12 godina.\nSamo prošle godine, Srbija je za spas tri banke kojima nije bilo spasa izdvojila 52 milijarde dinara, odnosno nešto manje od 500 miliona evra. Agrobanka, koja je na kraju ugašena, a ono što je ostalo od njene aktive pripojeno Poštanskoj štedionici (gde je opet država Srbija većinski vlasnik) koštala je srpski budžet 10,4 milijarde dinara. Tim parama banka nije spasena, niti je stabilizovan celokupni srpski bankarski sektor, već su jedino popunjene finansijske rupe nastale tako što je poslovodstvo po nalozima odozgo delilo šakom i kapom kredite nesolventnim preduzećima u vlasništvu političke elite.\nOsam puta manje para, tačnije 1,99 milijardi dinara, država je uložila u stabilizaciju Privredne banke Beograd za koju malo ko i da je čuo. Ova banka je datim novcem u poslednjem trenutku spašena od neminovnog bankrota, a danas tavori čekajući da joj država nađe strateškog partnera koji će od nje, po principu spasavanja Agrobanke, da preuzme zdravu aktivu, a dugove će da ostavi u nasledstvo državnoj Agenciji za osiguranje depozita.\nNajviše para, međutim, otišlo je u Razvojnu banku Vojvodine. U nekoliko dokapitalizacija njoj je iz budžeta plaćeno 12,5 milijardi dinara bez da je ova finansijska injekcija bilo šta postigla. Pajtićeva igračka, pomoću koje je on u trenucima kokainskog zanosa hteo da glumi ozbiljnog bankara, od početka je služila samo da bi se novac transferisao preduzetnicima po ukusu vlastodržaca, tako da je ovakav kraj bio predvidiv.\nRazlika od pomenutih svota do 52 milijarde su troškovi koje je država na sebe preuzela prilikom prebacivanja Nove Agrobanke pod skute Poštanske štedionice, odnosno to su rizici nenaplativih kredita. S obzirom da je Razvojna banka Vojvodine davala daleko više rizičnih kredita od Agrobanke (između ostalog i Demokratskoj stranci u predizbornoj kampanji), za očekivati je da će i rizik da oni nikada neće biti naplaćeni, a koji bi morala na sebe da preuzme država, biti daleko viši od tridesetak milijardi dinara, koliko je ostalo iza Nove Agrobanke.\nPo sadašnjim procenama, Razvojna banka Vojvodine ima 110 miliona evra osiguranih i još 100 miliona evra neosiguranih plasmana.\nIste te, prošle godine Srbija se zadužila 335,5 milijardi dinara na domaćem tržištu i 1,75 milijarde dolara kroz devizne obveznice, što znači da je svaki šesti dinar domaćeg zaduženja otišao na sanaciju samo tri banke u Srbiji.\nElita puni svoje džepove, da bi bila "socijalno mirna"...\nU toku 2013. dospeva za otplatu 178,5 milijardi dinara hartija od vrednosti u domaćoj valuti, oko 300 miliona evra obveznica stare devizne štednje, 72 miliona dolara obveznica za Londonski klub i oko 513,5 miliona evra hartija od vrednosti denominovanih u evrima emitovanih na domaćem tržištu. Ovo su svote koje se ne razlikuju bitno od onoga što je Srbija već platila 2012. godine.\nU isto vreme kada je država iz budžeta isplaćivala pola milijarde evra za spas pomenute tri banke, Srbija se novembra 2012. godine na svetskom tržištu prodajom obveznica zadužila za dodatnih 750 miliona dolara, odnosno po tadašnjem kursu upravo za onoliko koliko je investirano u propale bankarske projekte.\nInteresantno u vezi ovog vanrednog zaduživanja u novembru, samo mesec i po dana pošto je Srbija već prodala obveznice u vrednosti od milijardu dolara, jeste to da ove obveznice na naplatu dospevaju tek za pet godina, a Srbija će u međuvremenu plaćati kamate od 5,45 odsto godišnje. Iako se za iste ovakve obveznice Sjedinjenih Američkih Država daje godišnja kamata od samo jedan odsto, Srbija je u novembru prošle godine još i dobro prošla, jer za obveznice prodate u septembru 2012. plaća godišnju kamatu od 6,625 odsto, a vlada Mirka Cvetkovića se u periodu finansiranja predizborne kampanje zaduživala i po kamatnoj stopi od fantastičnih 7,5 odsto godišnje.\nPoređenja radi, Bugari čijoj privredi daleko da cvetaju ruže, ali im je zemlja u EU, u julu su se zadužili za 950 miliona evra sa kamatom od 4,25 odsto. Makedonija ima privredu u lošijem stanju od srpske, a u aprilu je prodala obveznice po godišnjoj kamati od 6,83 odsto, kada i Hrvati, po 6,3 odsto.\nMlađan Dinkić je krajem prošle godine najavio mogućnost da se Srbija zaduži u visini od 60 odsto svog bruto domaćeg proizvoda, što bi u novcu iznosilo 20 milijardi evra, odnosno za preko pet milijardi više od ukupnog zaduženja sa stanjem u leto 2012. godinu!\nDa su pare bar potrošene da bi se razvila srpska privreda, bilo bi manje štete. Kako Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) za svako novootvoreno radno mesto stranim mešetarima prosečno iz državnog budžeta isplaćuje sedam hiljada evra, to je za 500 miliona evra datih za sanaciju tri banke moglo da se otvori 71.429 novih radnih mesta. Umesto toga, kada je Nova Agrobanka pripojena Poštanskoj štedionici, bez posla je ostalo gotovo 500 ljudi, uz isplaćene otpremnine od 300 evra po godini staža.\nDok se država bukvalno razbacivala novcem iz budžeta kako bi pokrila minuse na računima banaka koje su finansirale političare i njima bliske biznismene, istovremeno je priliv deviza u zemlju drastično opao.\nU prvih deset meseci 2012. godine u Srbiju je ušlo 2,68 milijardi evra, što je za čak 24,3 odsto manje nego u istom periodu 2011. godine. U novcu to je iznosilo 523,8 miliona evra, odnosno skoro isto onoliko koliko je kroz pomenute tri banke opljačkano državnih para. Analizom dostupnih podataka stručnjaci su zaključili kako je u periodu januar - maj 2012. ostvaren visok trgovinski deficit zbog uvećane državne potrošnje, a to je upravo period koji se poklapa sa predizbornom kampanjom. Narednih pet meseci prošle godine došlo je do smanjenja deficita jedino usled sezonski povećanog izvoza, što znači da država ni pod novom vlašću nije drastično smanjila svoje izdatke.\nPo procenama Privredne komore Srbije, deficit u 2012. godini je dostigao 10,6 odsto bruto domaćeg proizvoda, odnosno svaki deseti dinar zarađen u Srbiji prošle godine je vlast nenamenski spiskala na veštačko održavanje socijalnog mira i punjenje džepova odabranima.\nZa ovu godinu Privredna komora Srbije predviđa strane investicije od 2,5 milijardi evra. što bi bilo manje od deficita ostvarenog za prvih deset meseci prošle godine, ali je veliko pitanje da li će uopšte doći do toliko velikih ulaganja u Srbiju. Mihajlo Vesović, potpredsednik PKS-a, ističe da je ovo moguće uz prodaju preostalih preduzeća u državnom vlasništvu, kao što su Telekom ili Galenika. Problem je jedino u tome što su ovo svima dobro poznate udavače koje godinama nikako da nađu dovoljno bogate mladoženje.\nRusija goni Berezovskog, srpska kriminalna elita ga čuva\nGodine 2006. je nekadašnji Mobtel prodat norveškom Telenoru za 1,513 milijardi evra, dok je 2011. pri poslednjem pokušaju da se privatizuje Telekom dobijena samo ponuda Telekoma Austrija u visini od 1,1 milijarde evra. Ni pri ponovnom pokušaju privatizacije ne treba očekivati značajnije višu cenu, jer je srpsko tržište postalo potpuno neinteresantno za strane investitore. O vrednosti Galenike tek ne treba gubiti reči, jer je ovaj farmaceutski gigant dosledno uništavan poslednjih godina i danas jedva da ima bilo kakvu pomena dostojnu vrednost.\nPo svemu sudeći, jedini novac koji u Srbiju realno može da stigne jeste ili onaj iz kredita ili onaj iz sive ekonomije.\nSvaki učesnik Beogradske berze se sa setom seća perioda kada je ovde ulagao Darko Šarić, jer je u to vreme trgovina hartijama od vrednosti bila na istorijskom maksimumu. Da bi se privukao strani kapital na ovo siromašno tržište, srpske vlasti su spremne da zažmure i na oba oka. Tako je nekadašnji predsednik Komisije za hartije od vrednosti Milko Štimac medijima priznao kako je Komisija proverila kod nadležnih međunarodnih organa i da se među licima čijim investicijama Salford upravlja nalazi i Boris Berezovski. Investicioni fond Salford je u Srbiji kupio više mlekara, Knjaz Miloš i Bambi - Banat.\nU međuvremenu je iz Rusije stigla dokumentacija o tajkunu sa poternice, Berezovskom, i njegovim ulaganjima u Srbiji, ali se domaće vlasti i dalje prave nevešte ne pokazujući nameru da u okviru međunarodne pravne pomoći zamrznu njegovu imovinu. Kako da uzmu pare od onoga ko ih je mitom već zadužio?\nPoverenje u srpsko tržište vlast tako podriva na dva načina: štiteći prljavi kapital i potkradajući finansijske institute.\nPosle Razvojne banke Vojvodine na redu je i propast Fonda za kapitalna ulaganja Vojvodine, preko koga su oprane i pokradene milijarde evra uzetih iz pokrajinskog budžeta. Prethodni direktor Fonda Momčilo Milović u junu 2011. iznenada je napustio ovu funkciju i privremeno sigurno utočište našao na mestu generalnog konzula Srbije u Trstu. Ovih dana, međutim, saznalo se da se Mirović, svestan svoje uloge u krađi državnih para, skriva u Sloveniji gde kuću, ali i neke finansijske investicije ima i sam Bojan Pajtić, predsednik Izvršnog veća Vojvodine. Koliko je ukupno para iz pomenutog fonda preliveno u privatne džepove daće tek neka buduća istraga koju sadašnja vlast još uvek nema hrabrosti, ali ni želje da pokrene.\nSpas i za Razvojnu banku i za Fond za kapitalna ulaganja pokrajinske vlasti vide u njihovom fuzionisanju u Fond za razvoj Vojvodine, koji tek treba da bude osnovan, pa će tako da se ponovi priča kako se spajanjem dve propale finansijske institucije rađa treća, takođe na propast osuđena.\nEvropska agencija za borbu protiv korupcije OLAF procenjuje da se godišnje u Srbiji na osnovu mita ukrade i do dve milijarde evra. Iskrenom borbom protiv korupcije država bi svake godine mogla da uštedi više para nego što se zadužila u 2012. godini. Problem je jedino u tome što vlastodršce nikada nije interesovalo blagostanje naroda, već samo stanje na njihovim privatnim računima. Zbog toga treba očekivati da će i 2013. Srbiji da donese nove Agrobanke i Fondove za kapitalna ulaganja, rupe bez dna u koje se slivaju pare iz budžeta samo da bi na kraju iste završile u džepovima izabranih.\nPet milijardi evra troška oko državnih nekretnina\nInvesticioni fond Salford je jedan od najznačajnijih kanala kojim prljav kapital ulazi u Srbiju. Direktor Salforda za Srbiju i Crnu Goru je Slobodan Petrović, koji je samom sebi dodelio titulu "majstor za preduzeća". Karijeru je ovaj sedokosi gospodin započeo u Energoprojektu koji je u međuvremenu propao sa ili bez njegovog "majstorisanja".\nKada je Salford u potrazi za novim žrtvama stigao u Srbiju, glavni partner mu je postao upravo Energoprojekt iz koga Petrović na vreme odlazi i 2003. godine prelazi u pomenuti investicioni fond i to kao njegov direktor. O njegovim poslovnim sposobnostima dovoljno govori podatak da je najavljivao kao će 2010. godina biti zlatna godina za srpsku privredu?!\nPetrović je i veliki zaljubljenik u konje i ima više galopera. "To je jako lep hobi. Nije čak ni preskup. Naravno, nije za svačija primanja, ali konjima može da se bavi svako ko malo više zarađuje. Dobrog konja u Engleskoj moguće je kupiti po ceni od 800 do 2.000 funti. Mesečni troškovi tog zadovoljstva u Srbiji su oko 300 evra", kaže Petrović.\nPoslovno i finansijski je obezbedio i svoje naslednike. Oba njegova sina školovala su se u Engleskoj i takođe su uspešni u poslu. Jedan je vlasnik trgovinske kompanije iz Kladova, "Miroč", koju je kupio u privatizaciji i revitalizovao. Ta kompanija danas ima tri puta veći prihod nego u trenutku kupovine. Uz to, sa ocem radi u Salfordu. Drugi sin je u saradnji sa kompanijom Jugorendgen razvio digitalni rendgen.\nPosredstvom Salforda u Rusiji na ukupno 19 godina robije osuđeni Boris Berezovski je otkupio udeo u nekoliko srpskih kompanija i to: Bambi Banat (65,45 odsto), Bambi park (100 odsto), Imlek (79,26 odsto), Mlekara Subotica (81,76 odsto), Knjaz Miloš (100 odsto), K.M.- Natura (70 odsto), K.M.- Banjaluka (100 odsto), K.M.- Montenegro (100 odsto), Sekopak d.o.o (11,11 odsto) i Belosavac 2001 (96,62 odsto).\nKoliko košta Srbija ?\nUmesto što se i dalje nepovoljno zadužuje, država bi, možda, mogla da se potrudi da novac izvuče iz sopstvene imovine. U bazi podataka Republičkog geodetskog zavoda država je evidentirana kao vlasnik ukupno 656.583 objekta, 107.743 stana, 15.735 poslovna prostora i 7.516 garaža. Spisku državne imovine treba dodati, naravno, i zemljište. Prema podacima Republičkog geodetskog zavoda, Srbija u svom vlasništvu ima 884.046 hektara poljoprivrednog, 983.111 hektara šumskog i 417.054 hektara građevinskog zemljišta. "Vrednost državne imovine na celoj teritoriji naše zemlje, prema najgrubljim ranijim procenama iznosi oko 185 milijardi evra", smatra Goran Rodić iz Privredne komore Srbije.\nŠto se tiče neto troškova u vezi sa ovom imovinom, koji se procenjuju na najmanje jednu milijardu evra godišnje, odmah se primećuje da u većini slučajeva izdavanja prostora prihodi ne pokrivaju ni troškove investicionog održavanja.\nRealna procena troškova u vezi sa nekretninama u državnom vlasništvu, sa uračunatom amortizacijom i tržišnim obezvređenjem se vrtoglavo penje na više od pet milijardi evra godišnje! Kada bi država samo počela od vlastima bliskih biznismena da naplaćuje realne zakupe, Srbiji ne bi trebali nikakvi strani krediti...\nMinistarstvo finansija i privrede objavilo je krajem prošle godine Nacrt fiskalne strategije za 2013. godinu sa projekcijama za 2014. i 2015. godinu. Dobro je da je jedan ovakav dokument izrađen i objavljen, posebno jer tako i šira javnost može da sazna ono što već svi u administraciji dobro znaju. Svi ciljevi u ovom dokumentu svode se samo na administrativno - normativno približavanje Evropskoj uniji. Nijednom rečju se ne pominju građani Srbiji ili njihove nasušne potrebe. Nema čak ni pomena same Srbije! Nema ni naznaka rešenja za problem nezaposlenosti, niti dokument to na bilo koji pristojan način adresira, već bezlično navodi: "radna snaga", "tržište rada" i sl. Isto je i u vezi rasta standarda, odnosno plata.\nDokument se, u suštini, zalaže za održavanje postojećeg stanja i usmeren je na vitalnost državne uprave. Tu građana, naroda, ljudi jednostavno - nema.\nKorisnici budžeta, shodno dokumentu, arče 28 odsto bruto domaćeg proizvoda, ili skoro devet milijardi evra godišnje. Tu se ne radi o platama i penzijama, one su posebne stavke, već o enormnim materijalnim i inim troškovima, kao što su "nabavke roba i usluga". Opet se planiraju visoki troškovi investicija, subvencija i sličnog.\nZa troškove Predsednika Republike planirano je 2.213.147 evra godišnje, a za celu, makar i ovako beskorisnu Srpsku akademiju nauka i umetnosti 3.787.121 evro.\nU svom voznom parku republička administracija ima preko hiljadu automobila. Ministarstvo poljoprivrede ima, na primer, 264 inspekcijska i 34 službena auta, a ministarstvo odbrane 111 službenih vozila. Ministarstvo zdravlja pram zvaničnim podacima, navodno, ne raspolaže službenim kolima, ali zato ima 230 inspekcijskih automobila. Uprava za zajedničke poslove raspolaže sa 154 auta visoke kategorije.\nImovina odbeglog ruskog tajkuna Borisa Berezovskog koju ima u Srbiji, vredi između 300 i 400 miliona evra!\nSvaki deseti dinar u prošloj godini, vlasti su potrošile nenamenski


Bolja saradnja policije i porodica nužna u potrazi za nestalim osobama - National Geographic Srbija\nOBJAVLJENO: 21. 12. 2013.\nIstraživanje, bazirano na intervjuima sa 25 porodica, od kojih sve imaju nekog nestalog rođaka, takođe ukazuje na to da postoje različiti standardi policijske saradnje u različitim delovima Ujedinjenog Kraljevstva i da svi treba da budu standardizovani.\nIstraživanje pruža objašenjenje o tome kako porodice koje traže svoje izgubljene rođake često rade to paralelno, ali ne i u saradanji sa policijom.\nGlavni istraživač na projektu je doktorka Hester Par iz Škole za geografske i zemaljske nauke Univerziteta u Glasgovu. “Ovaj izveštaj je rezultat ekstenzivnog kvantitativnog istraživanja sa porodicama koje su izgubile rođake. Izveštaj uključuje različite preporuke fokusirane na to kako potrage mogu biti pokrenute u saradnji sa različitim agencijama, između ostalog i policijskim službama.”\n“Dok postoje dobre prakse potraga na nekim mestima, na drugim su pak porodice osećale da bi mogla da postoji bolja komunikacija između njih i policije. Kvalitet potrage ima tendenciju da zavisi od pojedinih oficira i njihovog pristupa porodičnim vezama. Ono što je potrebno jeste promena procedura koje se usvajaju kroz policijsku edukaciju i trening.”\nAjlin (pseudonim), jedna od članova porodice objašnjava: “Ponavljaš se iznova i iznova, što je imalo koristi kada su mi dali ime oficira i rekli da je on dodeljen za mog brata, da mogu da ga kontaktiram ako čujem nešto ili ako želim da ga pitam bilo šta. Osećala sam se nekako sigurnije, ali kako je vreme prolazilo postajala sam uznemirena.”\nLusi Holms, istraživačica u Mising piplu kaže: “Ovaj izveštaj pruža potreban uvid u način na koji porodice traže svoje voljene. Mi u Mising piplu nastojimo da odgovorimo na potrebe ljudi koje podržavamo i kvalitetna istraživanja poput ovog pružaju nam ključne dokaze i lekcije. Radićemo naporno da iskoristimo istraživanje i njegove preporuke kako bi naša podrška porodicama nastavila da bude najbolja moguća.”\nIstraživači preporučuju da porodice treba podržati da slave i pamte svoje nestale drage osobe. U izveštaju se ističe izolovanost koju porodice mogu da iskuse i preporučuju da Mising pipl dobrotvorna ustanova nastavi da pruža niz savetodavnih literatura porodicama u vezi sa emocionalnim i praktičnim načinima podrške koje servis pruža.\nDvadeset pet porodica koje su učestvovale u istraživanju predstavljene su u ovom izveštaju kroz pseudonima, kako bi im se zaštitili identiteti. Svi imaju različita iskustva. Među ispitanicima dominiraju ljudi koji su imali člana porodice koji je nestao na relativno duže vreme i većina su roditelji.\nVelika Britanija Policija Nestale osobe


Vesti online / Vesti / Svet / Ko će biti novi predsednik Evropske komisije?\nOčekuje se da Evropski parlament nakon inauguracije novog saziva 2. jula krene u izbor budućeg predsednika Evropske komisije, najvišeg izvršnog tela EU.\nPrema pravilima uvedenim na prethodnim evropskim izborima 2014. godine, vodeće evropske političke grupe nominuju svoje kandidate tzv. vodeće kandidate za mesto predsednika EK.\nPo pravilu, to mesto bi trebalo da pripadne kandidatu čija stranka osvoji najveći broj mesta u Evropskom parlamentu, pošto ga podrži Evropski savet i izglasa većina poslanika Evropskog parlamenta. Očekuje se da će konzervativna Evropska narodna partija (EPP) i ovoga puta dobiti priliku da iz svojih redova imenuje predsednika Evropske komisije.\nSRBIJA "Dobili bismo 5, a ne 3 da nije odnosa sa Rusijom"\nSRBIJA Šta piše u izveštaju Evropske komisije o Srbiji?


Kraj kompletnog procesa ozakonjenja u naredne tri godine -U ZAJEČARU NOVA ŠANSA ZA 15 RADNIKA (VIDEO)\nDanas je u Zaječarskom upravnom okrugu održana konferencija za novinare na kojoj se govorilo o procesu ozakonjenja na teritoriji Republike Srbije.\nKada je u pitanju ozakonjenje, Vladan Paunović, načelnik Zaječarskog upravnog okruga, istakao je da je novim zakonom, koji je donet novembra meseca 2015. godine, urađeno mnogo više nego prethodnih deset godina.\n„Od 27. novembra prošle godine do sada doneto je oko 37 i po hiljada rešenja o ozakonjenju, dok je broj popisanih objekata oko 437 i po hiljada“, istakao je danas Paunović.\nKako kaže, kompletan proces ozakonjenja trebao bi biti završen u naredne tri godine.\n„Cilj Vlade je da u naredne tri godine završi kompletan proces ozakonjenja i to pre svega kada govorimo o porodičnim kućama i stambenim objektima“, kaže Paunović i dodaje:\n„To je izuzetno obiman posao, a znamo i da lokalne samouprave nemaju dovoljan broj ljudi koji bi radili taj posao u predviđenom roku. U tom smislu, a na inicijativu Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave i Ministarstva građevine, saobraćaja i infrastrukture biće odobreno zaposlenje još jednog broja radnika koji će raditi na tim poslovima u naredne tri godine“.\nU Srbiji ukupno će biti 1046 ljudi više koji će raditi na poslovima ozakonjenja.\n„Sve lokalne samouprave imale su mogućnost da prijave potreban broj radnika koji bi bili dovoljni za rešavanje tog problema. Na nivou Zaječarskog upravnog okruga biće odobreno oko 48 novih radnika. Kada su u pitanju lokalne samouprave, u Zaječaru su zahtevana 15 radnika, u Boljevcu 3, Knjaževcu 26, a u Sokobanji 4 radnika“, rekao je Paunović.\nUkupan broj objekata koji se procenjuje da treba evidentirati i ozakoniti u naredne tri godine na području Zaječarskog okruga je 38 hiljada i dvesta objekata, a prema rečima Paunovića, sam proces evidentiranja trebao bi biti završen do kraja godine, a najkasnije do 31. januara 2017. godine.\nPrethodni tekstTeatar iz Bugarske nagrađen najdužim i najsnažnijim aplauzom -ČETVRTE VEČERI FESTIVALA „ZORANOV BRK“ MLADOM DIMU DIMOVU (VIDEO)\nSledeći tekstTURISTIČKA INSPEKCIJA VRLO ZADOVOLJNA STANJEM NA TERENU -Mali je broj turističkih objekata koji radi neregularno (VIDEO)\nDejan 15.12.2016. At 08:21\nBravo ,ovako se otvaraju nova radna mesta u režiji SNS i to samo pred izbore i samo za njihove članove.\nPovodom Međunarodnog dana darivanja knjiga 14. febuara, Matična biblioteka „Svetozar Marković“ iz Zaječara priključila se akciji sa idejom da se prikupljene knjige proslede organizacijama...\nBudžet Grada Zaječara uvećava se za oko 149 miliona dinara, pa će sada iznositi oko 2.570.042.000 (preko dve i po milijarde dinara). Saglasnost na...


TV Most - Srpska lista: Sаšа Jаnković napada sopstvenu državu\nSrpska lista: Sаšа Jаnković napada sopstvenu državu\nNаkon višegodišnjeg odbijаnjа dа se kаo nekаdаšnji zаštitnik grаđаnа oglаsi po pitаnju ugrožаvаnjа prаvа Srbа nа Kosovu i Metohiji, Sаšа Jаnković pokušаvа dа izаđe iz senke opozicionog dnа nаpаdаjući sopstvenu držаvu, navodi se u saopštenjuu Srpske liste.\nU dаnu kаdа tаmni krugovi iz Prištini pokušаvаju dа nаsiljem nаd Srbimа demonstrirаju nekаkvu moć, petokolonаš Jаnković nаpаdа iz centrа Beogrаdа, аpsolutno ne rаzmišljаjući o položаju Srbа nа Kosovu i Metohiji.\nPitаmo se dа li su ovаkvа sаopštenjа ulаznicа zа opozicionu koаliciju kojа se nаjаvljuje, i dа li je to tаj progrаm koji nаjаvljuju Đilаs, Jeremić i Jаnković kаdа je Kosovo i Metohijа u pitаnju, dа se dok Srbe mаltretirаju, oni nаpаdаju Srbiju?\nOvo je dobаr primer odnosа premа pitаnju Kosovа i Metohije, dok se nаš predsednik Vučić, direktor Mаrko Đurić i Srpskа listа bore i uspevаju dа oslobode nevine Srbe, opozicijа kuckа tvitove, stoji u saopštenju Srpske liste.\n15:15 Dačić: UAE najznačajniji partner Srbije u regionu zaliva


Vladine snage u Siriji opkolile teroriste u Alepu - 07.08.2016, Sputnik Srbija\nTeroristi u sirijskom Alepu nalaze se u čvrstom obruču vladinih trupa. 07.08.2016, Sputnik Srbija\n15:31 07.08.2016 (Osveženo: 15:57 07.08.2016)\n© Sputnik / Mikhail Voskresenskiy / Uđi u foto-galerijuMilitanti granatiraju Alep\nBorbe se vode na jugozapadu metropole, prenosi dopisnik RIA Novosti i dodaje da su svi putevi snabdevanja blokirani.\n6 Avgust 2016, 11:21\nPored toga, glavni ulaz u Alep sa juga je i dalje zatvoren, dok teroristi granatiraju tu trasu i motre je snajperisti.\nIstovremeno, prema rečima dopisnika, sirijska vojska uspela je da odbije čitav niz veoma moćnih napada, prilikom kojih je stradalo preko 2.000 terorista.\n„Za 10 dana teroristi su sproveli četiri veoma moćna pokušaja da probiju odbranu sirijske vojske, međutim uspeli smo da odbranimo svoje položaje i tom prilikom ubijemo preko 2.000 neprijatelja“, rekao je sagovornik dopisnika.\nSamo tokom prvih napada avijacije, dodaje, ubijeno je preko 600 terorista, dok je nakon nekoliko dana u četvrti Ramus ubijeno nekoliko stotina terorista.


Rok za završetak radova na „Ipsilon kraku“ 20. mart - M-Kvadrat\nNa „Ipsilon kraku“, obilaznici koja se gradi oko Subotice, rasporedili su se radnici i teške mašine Vojputa od kružnog toka na Bikovačkom putu, preko kilometra dugoj dionici i na samoj petlji „Subotica-Jug”. Uporedo traju radovi na sve tri građevinske lokacije: završava se nivelisanje kružnog toka, traje nanošenje asfalta na dionici puta, i radi se rekonstrukcija petlje.\nNa dionicu obilaznice koja treba da spoji granični prelaz Kelebija sa auto-putem Subotica-Beograd, i tako izmjesti dio međunarodnog teretnog saobraćaja iz grada, građevinci su izašli 10. novembra prošle godine. Kompanija Vojput je na tenderu koji je raspisalo Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture dobila posao vrijedan 123,5 miliona dinara. Njihov zadatak je da urade rekonstrukciju petlje „Subotica-Jug”, završetak saobraćajnice u dužini od jednog kilometra od petlje „Subotica-Jug” do ukrštanja ipsilon kraka sa Bikovačkim putem, kao i kružni tok na ovoj raskrsnici. U ovoj fazi predviđeno je i i postavljanje javne rasvjete, saobraćajne signalizacije i svi ostali potrebni radovi.\nRok za završetak radova je 20. mart, jer tokom čitavog januara zbog velikog minusa nije bilo moguće raditi na terenu. Kako objašnjavaju radnici na terenu, do 15. marta treba da budu završeni radovi na asfaltiranju, a nakon toga se iscrtava i postavlja saobraćajna signalizacija. U protekla dva mjeseca, kada je rad bio moguć, radnici Vojputa su podigli postojeći kružni tok na Bikovačkom putu oko 80 centimetara. Upravo je u toku postavljanje drugog od ukupno tri sloja asfalta u dužini od oko kilometar na trasi „Ipsilon kraka“, i traje rekonstrukcija petlje „Subotica-Jug” kojom će sada biti moguće uključenje i isključenje sa auto-puta.\nRasvjetni stubovi su već postavljeni i radnici angažovani na gradilištu kažu da nema razloga da do određenog roka posao i ne bude završen. „Ipsilon krak“ ima profil poluautoputa, tj. tri vozne trake.\nPrethodni članakI za adaptaciju potrebna građevinska dozvola\nNaredni članakAutokomanda pred seobom


Kina: Suzbijen poziv na protest\nNarod na ulicama u Kini\nKineske vlasti su pritvorile nekoliko aktivista i povećale prisustvo policije u najvećim gradovima, posle poziva upućenog preko interneta na demonstracije u duhu mitinga za demokratiju i slobodu govora širom severne Afrike i Bliskog istoka.\nPolicija u Pekingu, Šangaju i još 11 velikih gradova, hitno je preduzela mere da izoluje borce za demokratiju i pravnike koji se zalažu za ljudska prava, posle podzemne kampanje za organizovanje takozvane „Jasminske revolucije“, naziva koji su prvi počeli da koriste demonstranti koji su zbacili Tunisku vladu u januaru.\nDanas su stigle vesti i o manjim demonstracijama u Hongkongu, gde aktivisti okupljeni ispred sedišta kineske vlasti traže da Peking oslobodi najnoviju grupu uhapšenih boraca za demokratiju. Zapadni analitičari kažu da mnoge današnje poruke potiču sa inostranih veb sajtova koje uređuju prognani disidenti.\nNa sajtovima se apeluje na kineske demonstrante da glasno iznesu svoje zahteve za pristojan smeštaj, pravdu, slobodu i demokratiju. U Pekingu i Šangaju su dve osobe uhapšene, ali nema vesti o hapšenjima u drugim gradovima koji se pominju u porukama na vebu, kao što su Gvangžu i Čengdu.


Siniša Mali: Penzioneri dobijaju pet hiljada dinara do kraja nedelje - Beograd24\nAutor Redakcija Beograd24\t Objavljeno Dec 15, 2020\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali danas je istakao da su mere koje je država sprovela tokom ove godine, s ciljem umanjenja posledica pandemije virusa korona, doprinele da se održi privredna aktivnost i spreče crni scenariji, poput otpuštanja radnika i zatvaranja fabrika i preduzeća.\nMinistar je naveo da je tokom ove godine država izdvojila preko šest milijardi evra za pomoć građanima i privredi i podsetio da je juče uplaćena minimalna zarada ugostiteljima i hotelijerima. On je najavio da najstariji građani mogu očekivati pomoć od 5.000 dinara do kraja nedelje. „Svi penzioneri će u četvrtak dobiti po pet hiljada dinara i to je kruna paketa mera koji je podržao i privredu i građane. Ovu priliku koristim da im se zahvalim na razumevanju i podršci, posebno tokom reormi koje su bile neophodne.\nBiće onako kako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić obećao, naši najstariji dobiće novac 17. ili 18. decembra“, naveo je on. On je istakao da je naša zemlja ostvarila rekordan uspeh, te da smo prvi u Evropi po pitanju stope rasta. „Nikada nismo pobeđivali u ekonomiji kao danas i održali smo nivo javnog duga. Sada uspevamo da vratimo i stare skupe kredite, poput azerbejdžanskog kredita koji je uzet za izgradnju Moravskog koridora, jer je kamata 4 odsto.\nMi se sada zadužujemo po stopi od 1 odsto i uložićemo u to 170 miliona evra, što je deo novca od prodaje Komercijalne banke“, objasnio je on. Ministar finansija je naveo i da je Srbija jedna od retkih zemalja u svetu kojoj agencija “Standard and Poor’s” nije smanjila krediting, te da je potvrđivanje da ostajemo na nivou BB+ uz stabilne izglede za njegovo dalje povećanje veoma važna vest.\nUkazao je da zadržavanje kreditnog rejtinga Srbije znači da su izvori finansiranja jeftiniji i za građane i za pojedince i da padaju kamatne stope. Ministar finansija je istakao da je Srbija pokazala da je otporna, da može da reaguje kada je najteže, te da nema razloga da građani ne veruju da će tako biti i u budućnosti.\n„Pogledajte samo budžet za narednu godinu, u okviru kog smo izdvojili rekordan novac za investicije, a biće i dodatnih povećanja plata i penzija. Od 1. januara penzije će biti veće za 5,9 procenata, plate će rasti 5 odsto, a minimalna cena rada 6,6 procenata. Takođe, dodatno rasterećujemo privredu. Ulaganjem u izgradnju auto-puteva, infrastrukturu, očekujemo da ćemo ostvariti stopu rasta od 6 odsto, kao i da ćemo dodatno privući privatne investitore. Do kraja godine očekujemo da ćemo imati 2,3 milijarde evra stranih direktnih investicija.\nPreko 60 procenata svih investicija na Zapadnom Balkanu dolazi upravo u Srbiju i zahvaljujući tome imamo nisku stopu rasta, koja je i sada niža nego pre pandemije“, rekao je on. Mali je rekao da se uspeh države sada meri i po ekonomiji, ali i po tome koliko je zdravstveni sistem jak, te je podsetio da je budžetom za narednu godinu planirano izdvajanje oko 386 milijardi dinara za naš zdravstveni sistem. „Taj novac će biti uložen u izgradnju i rekonstrukciju bolnica i domova zdravlja, za plate zdravstvenih radnika, nabavku medicinske opreme, da bismo se uspešnije izborili sa pandemijom.\nPodsetiću da je gradnja nove bolnice u Batajnici, koja je nedavno otvorena, počela u avgustu. Pa kada se dogodilo da se u Srbiji izgradi bolnicu za četiri meseca?“, upitao je Mali i konstatovao da je naša zemlja odgovorno pristupila rešavanju svih problema . Ministar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali istakao je da će pred poslanicima biti važni sistemski zakoni koji će doneti brojne olakšice privredi ali i pomoći da se dodatno suzbije siva ekonomija.\nOn je istakao da će poslanici raspravljati o Predlogu zakona o digitalnoj imovini, koji će omogućiti da investitori mnogo lakše plasiraju svoj novac, a istovremeno će onemogućiti zloupotrebe i pranje novca. „Važno je da ne zaostajemo ni po tom pitanju i zato uređujemo tržište kriptovaluta, poput bitkoina. To je zapravo moderan sistem finansiranja i poslovanja, a mi ne želimo da propustimo da učestvujemo u tome. Recimo, mnoge mlade investicione kompanije se finansiraju zahvaljujući investicionim tokenima. Ovim Predlogom zakona regulišemo tu oblast, ne ugrožavajući fiskalnu stabinost“, objasnio je Mali i dodao da je država posvećena svakom detalju koji vodi privrednom rastu. Govoreći o Predlogu zakona o fiskalizaciji, Mali je naveo da je reč o sistemskom zakonu i istakao da se tehnologija značajno promenila, te da će nove fiskalne kase omogućiti kontrolu u stvarnom vremenu.\n„Poreska uprava će moći da prati u stvarnom vremenu promet preko fiskalnih kasa. Ali, predviđen je niz beneficija za privatnike ovim napuštanjem prevaziđenog sistema fiskalizacije. Ostvariće brojne uštede, a i mi smo u budžetu za sledeću godinu obezbedili tri milijarde dinara za nove uređaje, s tim što softverska rešenja mogu biti različita.\nPrivatnici neće imati ni dinar troška za novi sistem. Ulaganjem u novi sistem omogućavamo uspešniju borbu protiv sive ekonomije, bolje prihode, a ulaganja ćemo isplatiti za godinu dana“, rekao je on.\nAutentičan doživljaj Istre na samo korak od mora