FBiH: 122 nova slučaja koronavirusa – TVSA.BA\nPonedjeljak, 16 Maja, 2022 2:05\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/FBiH: 122 nova slučaja koronavirusa\nPetak, 17 Jula 2020, 12:58\nU Federaciji BiH su u protekla 24 sata testirana 1.283 uzorka, od kojih su 122 pozitivna na SARS-CoV-2.\nNovi slučajevi registrirani su u Unsko-sanskom, Srednjobosanskom, Zeničko-dobojskom, Hercegovačko-neretvanskom, Zapadnohercegovačkom, Tuzlanskom, Bosansko-podrinjskom, Kantonu 10 i Kantonu Sarajevo, saopćeno je iz Zavoda za javno zdravstvo FBiH.\nU ovom entitetu do sada je testirano 72.845 uzoraka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 4.292 osobe, od toga 2.147 (50,02 posto) žena i 2.145 (49,98 posto) muškaraca.\nZaključno sa današnjim danom, u Federaciji BiH oporavljeno je 1.808 pacijenata (99 više nego jučer), dok je trenutno aktivno 2.389 slučajeva pozitivnih na SARS-CoV-2.\nOd 95 potvrđenih smrtnih ishoda u Federaciji BiH, 59 osoba je muškog (62,11 posto) i 36 ženskog spola (37,89 posto).\nŠto se tiče starosne strukture, 67 preminulih pacijenata (70,52 posto) su imali više od 65 godina, navodi se u saopćenju.


Tribina “Mapiranje cirkularne ekonomije u Srbiji” - Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · February 9, 2018\nUdruženje industrije otpada Srbije “Hrabri čistač“, članica evropske organizacije privatne industrije otpada FEAD u saradnji sa Grupom za analizu i kreiranje javnih politika (GAJP), a uz podršku kompanije Veolia organizovalo je tribinu pod nazivom “Mapiranje cirkularne ekonomije u Srbiji” u Privrednoj komori Srbije u četvrtak, 08. februara 2018. godine.\nTribina “Mapiranje cirkularne ekonomije u Srbiji” u Privrednoj komori Srbije\nGeneralna sekretarka “Hrabrog čistača” Sandra Kamberović, na tribina Mapiranje cirkularne ekonomije u Srbiji\nSvesni smo da cirkularna ekonomija može obezbediti razvoj privrede i novih radnih mesta, ali je neophodno pod hitno početi sa impelementacijom propisa i rešiti prethodna pitanja poput, primarne selekcije otpada, poštovanje strategija i propisanih rokova, produžene odgovornosti proizvođača i privatnih investicija- rekla je Sandra Kamberović.\nSiniša Mitrović iz Privredne komore Srbije ukazao je na važnost uključivanja industrije i civilnog sektora u razvoj strateškog okvira za cirkularnu ekonomiju, u saradnji sa donosiocima odluka.\nKljučno je dati podršku administraciji u kreiranju pregovaračke platforme za Poglavlje 27 i u razvoju budućeg Zelenog fonda- zaključio je Mitrović i najavio osnivanje Akademije cirkularne ekonomije koja će podići kapacitete za rešavanje ovih pitanja.\nSonja Milovanović, predstavnica kompanije Veolia, predstavila je rad svoje kompanije kao primer uspešnog poslovanja prema načelima cirkularne ekonomije.\nPrimenom ovih načela shvatili smo da se ne bavimo samo društveno odgovornim poslovanjem, već smo i kroz uštede došli do profita- istakla je Milovanović.\nNataša Gligorijević, predstavljajući Inicijativu za zelene javne nabavke u Srbiji, istakla je da su zelene javne nabavke u Evropskoj uniji prepoznate kao jedan od najvažnijih instrumenata za implementaciju koncepta cirkularne ekonomije.\nSmatram da je sad pravi trenutak za Srbiju da se uz Strategiju cirkularne ekonomije paralelno pristupi izradi Nacionalnog akcionog plana za zelene javne nabavke- rekla je Gligorijević.\nKljučni akter u razvoju cirkularne ekonomije jesu mala i srednja preduzeća, i da bi se cirkularna ekonomija razvijala, neophodno je stvoriti preduslove da se ova, lokalna ekonomija razvija- predočila je Žaklina Živković iz Grupe za analizu i kreiranje javnih politika. Živković se osvrnula i na socijalni aspekt i aspekt rodne ravnopravnosti cirkularne ekonomije: Empirijski dokazi pokazuju veći procenat nezaposlenih žena inženjera i veoma visok procenat žena inženjera koje napuštaju profesiju, visoku rodnu homogenost na položajima odlučivanja kao i nizak stepen sindikalizacije.- dodala je Žaklina Živković.\nTags: Circular Economy ClubCirkularna ekonomijaCOSMEEvropski fond za inovacijeFEADGrupa za analizu i kreiranje javnih politika (GAJP)Horizon 2020Hrabri čistačkružna ekonomijaPoglavlje 27Privredna komore Srbije.VeoliaWBAFzelena ekonomija\nNext story Jezero na dnu mora\nPrevious story Reciklaža PET ambalaže – Evropa : Srbija


Nagrade EU za najbolje novinarske istraživačke priče - European External Action Service\nEEAS homepage > Montenegro > Nagrade EU za najbolje novinarske istraživačke priče\nNagrade EU za najbolje novinarske istraživačke priče\nJovan Nikitović, novinar dnevnog lista Pobjeda, dobitnikje prve nagrade Evropske unije za serijal o uzrocima nestanka, krađe, oštećenja i uništenja 14.475 eksponata u Narodnom muzeju. Druga nagrada pripala je Maji Boričić, novinarki Centra za istraživačko novinarstvo, za priču o odlaganju medicinskog otpada. Dejan Milovac i Lazar Grdinić dobitnici su treće nagrade za istraživanje o donacijama građana i crnim fondovima tokom izbora u Crnoj Gori.\nNovinari su nagrade dobili u okviru projekta "Unapređivanje kvaliteta vijesti i nezavisnog novinarstva na Zapadnom Balkanu i u Turskoj" koji je podržala Evropska unija, a koji realizuje Balkanska istraživačka regionalna mreža (BIRN) sa više partnera. Nacionalni koordinator za dodjelu nagrada u našoj zemlji je Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore.\nDodjeljujući nagrade novinarima u prostorijama EU info centra, ambasador Evropske unije u Crnoj Gori Aivo Orav kazao je da EU ohrabruje i podržava istraživačko novinarstvo jer, kada se radi profesionalno I etično, istraživačko novinarsto predstavlja dodatnu vrijednost za vladavinu prava. Kako je kazao, istraživačko novinarstvo doprinosi izlaganju slučajeva u kojima javni službenici zloupotrebljavaju državne fondove ili zloupotrebljavaju moć. Na taj način mediji mogu držati institucije odgovornim.\n“Ipak, istraživačko novinarstvo nije moguće bez slobode izražavanja. Zato EU sarađuje sa svim zemljama proširenja na iskorjenjivanju nasilja i zastrašivanja novinara i na borbi protiv nekažnjavanja, u potpunosti procesuirajući sve takve slučajeve iz prošlosti. U tom smislu, istraživački novinari su posebno ranjivi i treba ih zaštititi, i nikako ne smiju biti stigmatizovani kao javni neprijatelji”, poručio je Orav.\nDobitnik prve nagrade, novinar Jovan Nikitović, kazao je da je serijal radio više mjeseci, da je bio suočen sa hiljadama stranica dokumentacije koju je trebalo provjeriti. Rekao je i da je tokom rada bio izložen pritiscima, ali da je serijal od više od 40 tekstova pokazao višegodišnji nerad i aljkavost institucija.\n"U ovaj serijal tekstova uložen je ogroman trud i napor da se tokom više mjeseci istraživanja objave one činjenice koje mogu biti pokrepljene čvrstim dokazima. U tome sam i uspio koristeći sve raspoložive novinarske mehanizme za prikupljanje informacija“, kazao je Nikitović.\nDobitnica druge nagrade Maja Boričić kazala da je srećna jer je međunarodni žiri prepoznao značaj njene teme. Istraživanje je, kako je rekla, pokazalo da velike količine medicinskog otpada nisu pod kontrolom institucija, ali i da veliki broj građana ne zna kako se pravilno rukuje otpadom.\n“Ono što je naš glavni zadatak jeste da radimo u javnom interesu. Kritičko istraživačko novinarstvo je sigurno ključ za slobodno novinarstvo, ali i za društvo kakvom težimo", kazala je Boričić.\nMilovcu i Grdiniću treća nagrada je pripala za istraživanje o donacijama građana i crnim fondovima tokom izbora u Crnoj Gori. Milovac je kazao da su autori ponosni na priču za koju su nagrađeni jer je dokumentovala zloupotrebe državnih fondova i ono o čemu je javnost nezvanično znala.


Aktivnosti Zavoda za Javno zdravlje povodom “Nedelje imunizacije” - Ozon Media\nNedelja imunizacije u Evropskom regionu Svetske zdravstvene organizacije (SZO) obeležava se od 24-30. aprila. SZO je pokrenula inicijativu za oragnizovanje Nedelje imunizacije u oktobru 2005. godinesa idejom da se pažnja opšte javnosti i zdravstvenih radnika usmeri na značaj imunizacije kao najefektivnije i najefikasnije mere primarne prevencije, u koju se od početka uključila i Republika Srbija.\nZavod za Javno zdravlje Sremska Mitrovica, podseća da se treća nedelja aprila kao i svake godine, obeležava kao Evropska nedelja vakcinacije , s ciljem da se ukaže na značaj prevencije zaraznih bolesti vakcinacijom, naročito u vreme pandemije COVID-19 koja je aktuelna u zemlji i svetu.\nTim povodom Zavod za javno zdravlje Sremska Mitrovica u saradnji sa Domom zdravlja i Crvenim krstom Sremska Mitrovica organizovaće manifestaciju postavljanjem štandova sa zdravstveno promotivnim materijalom namenjen informisanju gradjanstva o značaju i preporukama za imunizaciju kako bi sačuvali zdravlje svoje zajednice.\nManifestacija će biti održana u četvrtak 22.04.2021 na javnoj površini tržnog centra “STOP SHOP”, Bulevar Konstantina Velikog 74, Sremska Mitrovica u 13:30 časova.\nU narednom periodu u planu je nastavak aktivnosti na promociji značaja imunizacije protiv bolesti COVID-19 koji će ZZJZ sprovoditi sa Domovima zdravlja na teritoriji okruga u cilju što boljeg informisanja gradjana, postizanje sigurnosnog obuhvata stanovništva imunizacijom i stvaranja kolektivnog imuniteta.


Lufthanza jedna od vodećih svjetskih avio kompanija izabrana je, na međunarodnom konkursu, za konsultanta nove nacionalne avio kompanije To Montenegro. Stručni tim Lufthanze će već od ponedjeljka 29. marta 2021. godine započeti saradnju sa menadžmentom kompanije To Montenegro kako bi se jasno definisala strategija i struktura nove avio kompanije.\nTendencija menadžmenta je izgradnja avio kompanije po najmodernijim tržišnim principima koja kao svoje glavne prioritete ističe sigurnost, bezbjednost i kvalitetnu uslugu našim budućim putnicima. Veliki broj svjetskih kompanija kao što su Lufthanza, Boeing i PWC se javio na međunarodni konkurs od kojih je izabrana Lufthanza zbog svojih referenci i iskustva rada sa desetinama svjetskih avio kompanija sa sličnim zahtjevima i izazovima.\nSaradnja Lufthanze i To Montenegra kojom će se definisati strategija i struktura kompanije je osnova stvaranja efikasnog i pouzdanog nacionalnog avio prevoznika koji će uz maksimalnu uštedu troškova postizati najbolje poslovne rezultate.


Antidamping istraga EK: Srbija nije povećala izvoz čelika u Evropu | Gde Investirati\nAntidamping istraga EK: Srbija nije povećala izvoz čelika u Evropu\nAntidamping istraga Evropske komisije (EK) pokazala je da se uvoz čelika iz Srbije u Evropsku uniju u periodu od 1. avgusta do 31. novembra 2016. godine nije povećavao.\nU istrazi koju je EK 7. jula prošle godine pokrenula protiv pet zemlja, uključujući i Srbiju, najlošije stoje Rusija i Brazil, dok je Srbija u znatno boljoj poziciji, saznaje “Politika”.\nTo, međutim, ne znači da će ishod ove istrage, zbog koje je i premijer Aleksandar Vučić molio nemačku kancelarku Angelu Merkel da pomogne, biti pozitivan, navodi Politika.\nKonačan epilog priče, koja je počela pošto se evropsko udruženje proizvođača čelika “Eurofer” požalilo EK da je čelik iz pet zemalja (Rusija, Brazil, Srbija, Ukrajina i Iran) prodavan po damping cenama, očekuje se početkom maja.\nNezvanično se saznaje da je “Eurofer” još 11. oktobra prošle godine zvanično zatražio od komsije da evidentira uvoz čelika koji u EU stiže iz pet zemalja protiv kojih se vodi postupak.\nNaše vlasti su zatim negodovale i Briselu uputile žalbu prema kojoj ne postoji dovoljno opravdan razlog da carinici evidentiraju čelik koji iz Smedereva stiže u EU. Sličnu žalbu su uputili i zvaničnici iz Irana, Rusije i Ukrajine.\nKako Politika saznaje, u žalbi “Eurofera” s kraja maja prošle godine navodi se da se čelik iz ovih pet zemalja prodavao za najmanje 20 odsto ispod tržišne cene. Kada je o Srbiji reč, evrospki proizvođači upoređivali su proizvodnu i prodajnu cenu čelika, koja je prema njihovim tvrdnjama bila niža.\nU zahtevu za registraciju uvoza “Eurofer” je tražio od EK da napravi poređenje da li se izvoz iz ovih pet zemalja u periodu od 1. jula do 31. oktobra 2016. povećao u odnosu na period od 1. jula 2015. do 30. juna 2016. godine.\nKomisija je tim povodom odlučila da predmet istrage bude uvoz u EU u periodu od 1. avgusta do 31. novembra prošle godine.\nKako Politika saznaje, upravo u tom periodu EK je utvrdila da je došlo do rasta uvoza iz ovih pet zemalja za 14 odsto.\nNajviše se povećao uvoz iz Rusije i to za čak 73 odsto, u posmatranom periodu rastao je i uvoz čelika iz Brazila za 26 odsto.\nZa Srbiju je olakšavajuća okolnost to što je uvoz čelika iz Smedereva u EU u periodu od 1. avgusta do 31. novembra ostao nepromenjen.\nIran i Ukrajina su, istovremeno, čak smanjili svoj izvoz u Evropu.\nNakon takvih rezultata, komisija je ocenila da je registracija uvoza iz Srbije, Ukrajine i Irana bila nepotrebna, kažu izvori “Politike”. To je i bila jedna od tema tajnih pregovora koji su početkom decembra održani u Briselu.\nIzvori lista kažu da je posle sastanka EK od srpskih državnih zvaničnika zatražila dodatne informacije, a ta dokumenta srpske vlasti su dostavile u februaru.\nDetalje nije bilo moguće saznati jer se postupak vodi u strogoj javnosti, a stav srpskih državnih zvaničnika je da bi iznošenje bilo kakvih informacija moglo da nanese štetu Srbiji.\nPrevious Miodrag Kostić otkrio planove za proširenje poslovanja u Hrvatskoj\nNext Evropa zadovoljna ishodom parlamentarnih izbora u Holandiji\nTags antidampingčelikEvropska komisijaŽelezara Smederevo\nGrad blokirao račune Simpa\nDirektor proizvođača nameštaja Simpo Slađan Disić kaže da će nastaviti sa radom i pored blokade računa od strane rukovodstva Grada Vranja.\nVlasnik “BK grupe” Bogoljub Karić izjavio je da je zainteresovan za kupovinu Poljoprivrednog kombinata Beograd (PKB), ali da o tome nije razgovarao ni sa kim iz vlasti.


Klub malih kuvara - kulinarska radionica za decu i roditelje | CityMagazine\n„C klub malih kuvara” na zabavan i edukativan način predstavljaće deci, ali i roditeljima, osnove pripreme nekih poznatih, ali i novih jela pripremljenih kroz zabavu i kreativna druženja.\nKlub će tokom ove godine svakog meseca u školi kuvanja „Il Primo“ besplatno okupljati decu i roditelje i omogućiti im pripremu ukusnih i balansiranih obroka.\nPored kvalitetno provedenog vremena s decom, „C klub malih kuvara“ pruža roditeljima i inspiraciju za kuvanje, savete za lagane obroke, kao i maštovite recepte uz pomoć kojih i kod kuće mogu da pripremaju jela zajedno s decom.\nRezultati istraživanja kompanije Nestlé su pokazali da su deca koja su pripremala obrok s roditeljima pojela 27 odsto više piletine i 76 odsto više salate, a ukupno su uneli 25 odsto više kalorija. Isto istraživanje je pokazalo da postoje i psihološke dobrobiti, pošto se kod dece koja su pomagala u pripremi obroka stvorio osećaj ponosa i povećalo se njihovo samopouzdanje.\nSvi zainteresovani se mogu prijaviti za radionicu koja će se održati 21. marta na e-mail cklub@eg.rs.


“Femili šoping fest” u “Plazi” - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac “Femili šoping fest” u “Plazi”\n“Femili šoping fest” u “Plazi”\npetak, 23 avgust 2013 20:57\tMarijana\nŠoping centar “Kragujevac Plaza” organizovaće narednog vikenda (24. i 25. avgust) drugi “Femili šoping fest”.\nOva manifestacija biće organizovana u saradnji sa magazinima “Stori”, “Lisa”, “Mama” i “Men’s Health”. Tom prilikom, posetioci će moći da iskoriste izuzetne popuste i uživaju u besplatnim aktivnostima pripremajući se za povratak na posao i polazak u školu.\nProgram počinje u subotu u 11, a završava se u nedelju u 22 sata.\nNajmladi posetioci moći će da uživaju u mnogim besplatnim i interesantnim aktivnostima, ukljucujući mnoštvo edukativnih i zabavnih radionica. Bioskop “Sinepleks” organizovaće Dečji filmski maraton sa specijalnim programom.\nBiće izabrani “princ i princeza”, organizovan izbor za naslovnu stranu magazina “Mama”, biće to i prilika za porodični portret, kao i za interesantna takmičenja, dobru muziku, savete o zdravim navikama u ishrani…\nNagrada za posetioce biće i besplatan koncert grupe “Frajle”, u subotu, u glavnom atrijumu, sa početkom u 20 sati.


Najveća hip-hop grupa Wu-Tang Clan dolazi na Sea Star festival! – CLUBBING.RS\nApril 6, 2019 • No Comments •Festivali Sea Star Vesti\nNakon nastupa u Berlinu, Londonu, Parizu i drugim evropskim metropolama, Wu-Tang Clan stižu u Umag, a njihov nastup na Addiko Tesla bini Sea Stara biće ekskluzivan za celu centralnu, južnu i istočnu Evropu! U Istri se očekuje desetine hiljada fanova iz celog regiona i brojnih zemalja koje nije obuhvatila njihova ovogodišnja “Gods of Rap” turneja, u okviru koje obeležavaju 25 godina od izlaska možda i najuticajnijeg rap albuma – “Enter the Wu-Tang (36 Chambers)”! Pregovori oko nastupa u Umagu trajali su čak sedam meseci, a glavni razlog je insistiranje organizatora Sea Stara da cena ulaznica bude maksimalno prilagođena domaćoj i regionalnog publici i ostane višestruko manja u odnosu na ostatak njihove turneje. Cena ulaznice za Sea Star sa 50% popusta trenutno iznosi 3.700 dinara za oba dana festivala, a zbog ogromnog interesovanja iz svih krajeva Evrope, ova cena biće aktuelna najkasnije do 15. aprila. Wu-Tang Clan se pridružuje moćnoj muzičkoj postavi već potvrđenih izvođača za Sea Star koju čine vodeći tehno artisti današnjice Sven Väth i Nina Kraviz, britanska hip-hop diva IAMDDB, dobitnik Ibica Awards nagrade za najboljeg tehno DJ-a Ilario Alicante, autor najprodavanije techno trake na Beatportu, Enrico Sangiuliano i brojni drugi!


Mornar sledeća prepreka crveno-belih: Da iskoristimo eventualni umor Zvezde - Sportal\nKK Mornar Bar Foto: Stare Slike\nP. L. - Vest objavljena: 13:45 - 29.01.2022\nEkipa iz Bara sutra od 17 sati gostuje beogradskim crveno-belima u hali "Aleksandar Nikolić".\n"Gostujemo najboljoj ekipi u ABA ligi, koja to svojim igrama i rezultatom pokazuje, ekipi koja je pravljena za Evroligu. Samim tim jasno je kakve su joj ambicije u ABA ligi. Zvezda je sastavljena od proverenih, iskusnih, izuzetno kvalitetnih igrača. Na svakoj poziciji ima dva ili tri podjednaka igrača. To znači 12 igrača u rotaciji, čak sada i više od 12 koji su spremni da igraju na istom nivou. Spremamo se kao i za svaku drugu utakmicu. Naš pristup jeste da u ABA ligi ne delimo ekipe na bolje i lošije nego da svakog protivnika shvatamo podjednako", rekao je Pavićević za sajt takmičenja.\nPokušaćemo da iskoristimo eventulni umor domaćih igrača, jer imali su ove nedelje već dve jake utakmice, dodao je trener Mornara.\n"Naravno, nećemo se samo uzdati u njihov hipotetički umor već moramo da odigramo maksimalno fokusirano i ozbiljno. Pred ovakve mečeve koristi se obično onaj izraz 'nemamo šta da izgubimo'. Sa tim se nikad nisam slagao jer uvek kažem da imamo šta da izgubimo - utakmicu. Mi i treniramo radi utakmica", zaključio je Pavićević.\nKošarkaš Mornara Vladimir Mihailović svestan je teškog gostovanja.\n"Očekuje nas jedno od najtežih gostovanja u ABA ligi. O kvalitetu Crvene zvezde, pogotovo na domaćem terenu, ne treba previše trošiti reči. Medjutim, nećemo ići u Beograd sa belom zastavicom, spremili smo se maksimalno moguće kako bismo pružili što bolju partiju, pa šta izvučemo iz toga", rekao je Mihailović.\nZvezda trenutno ima skor od 14-1, dok je Mornar na sedam pobeda i osam poraza.\nMihailo Pavićević KK Mornar ABA liga Domaća košarka i ABA


Datum objave: 19.12.2018 15:20 | Autor: mod\nBošković je istakao da u sjećanjima naroda ostaju oni ljudi koje nadžive vlastite ideje, snagom djela opiru se društvenom zaboravu, a postaju dio trajnog kolektivnog pamćenja.\n“Vojni poziv i uloga vojnog faktora kao jednog od najcjenjenijih društvenih kategorija odlučujuće su oblikovali crnogorsko društvo. Percepcija svega što je vezano za vojsku i borbu za slobodu kao dio sopstvenog identiteta, zadržala se i u godinama pred i tokom Drugog svjetskog rata. Na takvim osnovama susrela se Crna Gora sa Titom kao ideja koju je predstavljao – federativno uređenje i ravnopravnu Crnu Goru kao istorijski minimum”, istakao je ministar odbrane.\nTakvoj borbi, istakao je ministar, doprinos Crne Gore je ogroman - načelnik Vrhovnog štaba, prva vojna ličnost cjelokupnog pokreta tokom cijelog rata bio je iz Crne Gore, od ukupno 14 načelnika Generalštaba JNA trojica su bili Crnogorci. “U periodu od kada je prvi put u NOB-u 1943. godine uveden čin generala pa do kada je prestala da postoji JNA, iz Crne Gore u njenom sastavu bilo je gotovo 200 generala i admiral”, podsjetio je Bošković.\nOn je kazao da je pod Titovom komandom, pored borbe za slobodu, vođena i borba za emancipaciju Crne Gore i ostvarenje njenog nacionalno-državnog pitanja. “Tito je prepoznao crnogorsku iskru, uvažio njena prava, adekvatno je tretirajućio za njenu borbu i doprinos slobodarskom svijetu”, istakao je Bošković.\nMinistar je zaključio da sa ove distance mi nijesmo ni da sudimo ni da proslavljamo, već da cijenimo one vrijednosti koje su ostavile trajan pečat jednom vremenu, a borba protiv fašizma i ispravljanje nepravde nakon Prvog svjetskog rata paradigma su današnjeg opstanka i savremenih težnji.\n“U gradu koji je nekada nosio njegovo ime neka se uzdiže i ovo znamenje”, kazao je Bošović, dodajući da je ovo spomenik ne samo Titu, već Crnoj Gori, njenom rađanju i ponovnom uspinjanju.


Centar za kulturu Grocka prenet u nadležnost opštine Grocka - Grocka Info\nNaslovna Vesti Gradske vesti Centar za kulturu Grocka prenet u nadležnost opštine Grocka\nCentar za kulturu Grocka prenet u nadležnost opštine Grocka\nCentri za kulturu Mladenovac, Lazarevac, Sopot, Grocka i Rakovica preneti su u nadležnost opštine na čijoj se teritoriji nalaze, rekao je gradski sekretar za kulturu Vladan Vukosavljević.\nS druge strane, osnivačka prava Ustanove kulture “Vuk Stefanović Karadžić” preneta su sa opštine Zvezdara na Grad Beograd jer ova opština više nije mogla da finansira rad ustanove i dugovi su bili veliki, rekao je Vukosavljević.\nObrazlažući inicijativu da se osnivačka prava nad ovim ustanovama kulture prenesu na opštine, gradski sekretar za kulturu rekao je da je reč o aktivnom pristupu opština u obavljanju poslova u oblasti kulture.\n“Na taj način se lakše zadovoljavaju potrebe građana i kultura se decentralizuje”, rekao je Vukosavljević u saopštenju Beoinfa.\nPrethodni tekstKo bude pisao moraće i da briše grafite\nSledeći tekstUžasne scene u azilu za životinje u Zaklopači: Otrovali su mi pse i mačiće!


NVO: Izliv nacionalne i verske mržnje u Subotici | Autonomija\nNVO: Izliv nacionalne i verske mržnje u Subotici\nHelsinški odbor za ljudska prava osudio je danas ponašanje subotičke policije prema Zijadu Kujoviću sa Palića n…\nHelsinški odbor za ljudska prava osudio je danas ponašanje subotičke policije prema Zijadu Kujoviću sa Palića na čijoj je porodičnoj kući ispisan grafit „Nož, žica, Srebrnica – muslimani marš iz Srbije!“.\nOdbor u saopštenju navodi da je subotička policija posle prijave incidenta, pre tri dana, odmah izašla na lice mesta. Kujović se obratio Odboru kome je preneo da mu je policija naredila da ukloni grafit sa zida kuće, dodaje se u sopštenju.\n„Policija je gospodinu Kujoviću postavila pitanje ‘Što si nas zbog ovoga zvao?’ i naredila mu da ukloni grafit“, dodaje se u saopštenju Helsinškog odbora za ljudska prava.\nTa nevladina organizacija za zaštitu ljudskih prava takvo ponašanje policije okarakterisala je kao „očigledan izliv nacionalne i verske mržnje“.\nHelsinški odbor je od predstavnika lokalne vlasti zatražio da odmah preduzmu mere za uklanjanje grafita sa kuće, a od predstavnika MUP-a da preduzmu sve mere radi pronalaženja i procesuiranja počinioca ovog dela.\n„Prikrivanje ovakvih događaja ili njihovo tretiranje kao nevažnih incidenata, a od strane pravosuđa kao sitnih prekršaja, ne doprinosi smanjivanju međunacionalnih tenzija i najozbiljnije ugrožava napore za izgradnju odgovorne, demokratske i evropski orijentisane Srbije“, zaključuje se u saopštenju.


HORIZONTI: Ekološka i digitalna transformacija regionalne ekonomije – Monitor\nEIB je 2020. godine investirala preko 1 milijarde EUR kao podršku bržem oporavku Zapadnog Balkana\nU jeku globalne pandemije koja mijenja tok moderne istorije, zemlje Zapadnog Balkana preduzimaju važne mjere za sprečavanje daljeg opadanja ekonomije. S obzirom na to da je prisutna u regionu preko 40 godina, Evropska investiciona banka (EIB) je uvijek predstavljala pouzdanog partnera u svim hitnim slučajevima u kojima je potrebna neposredna finansijska pomoć. To je bio slučaj tokom ogromnih poplava u Bosni i Hercegovini 2011. godine, u Crnoj Gori 2012. i u Srbiji 2014. godine, tokom ekonomske krize 2008, zemljotresa u Albaniji 2019. godine, a sada i razorne krize izazvane pandemijom COVID-19, koja nastavlja da nepovoljno utiče na ljudske živote i ekonomske izglede.\nNa samom početku pandemije, institucije EU su udružile snage u okviru inicijative Tim Evropa kako bi podržale društveno-ekonomski oporavak u zemljama partnerima. Kao dio te inicijative, EIB je usvojila finansijski paket za COVID-19 za Zapadni Balkan u iznosu od 1,7 milijardi EUR. Predviđeno je da on pomogne privatnom sektoru i sektoru zdravstva kako bi riješili najhitnije deficite. Od tada smo otišli korak dalje u naporima i već smo uspjeli da izdvojimo preko jedne milijarde eura za region putem raznih finansijskih instrumenata. Naša finansijska pomoć je udružena sa tehničkom pomoći i posebnim mjerama koje za cilj imaju ubrzavanje raspodjele postojećih i novih sredstava u okviru finansijskog programa za COVID-19.\nNacrt ekonomskog razvoja\nPandemija je otkrila slabost nacionalnih sistema zdravstvene zaštite i privatnog sektora, kao i nedostatak vitalne infrastrukture, što utiče na reagovanje jedne zemlje tokom krize. Prema tome, dugoročno osnaživanje ovih sektora putem povećavanja njihove otpornosti na hitne slučajeve predstavlja ključni faktor za dalji razvoj i rast. Kriza izazvana pandemijom COVID‑19 trajno mijenja način našeg poslovanja koje mora da se ubrzanim korakom usmjeri na digitalizaciju i održivost.\nNovi ekonomski i investicioni plan, koji je Evropska komisija nedavno usvojila, predstavlja nacrt sveukupne društveno-ekonomske transformacije Zapadnog Balkana. Na nedavno održanom samitu u okviru Berlinskog procesa, predsjednik EIB banke Hojer je podržao plan koji predlaže mobilizaciju 9 milijardi eura za investiranje u prelazak na digitalne i ekološke tehnologije, održivi rast i mobilnost.\nStvaranje zajedničkog regionalnog tržišta koje je zasnovano na održivosti i digitalizaciji i usaglašeno sa standardima EU predstavlja srž ove inicijative. EIB je spremna da pokrene svoju finansijsku i tehničku podršku kako bi pomogla regionu da izgradi bolje transportne, digitalne i energetske mreže koje će omogućiti neometanu razmjenu robe i proizvoda, kao i konkurentnije i kohezivnije tržište. Neki od prvih projekata u tom pravcu obuhvataju obnavljanje željezničkih mreža između zemalja u regionu, izgradnju dijelova auto-puta na koridorima Vc, X i VIII, kao i razvoj projekata koji su digitalni i energetski efikasni.\nPomoć za oporavak MSP\nPosebna podrška biće usmjerena na mala i srednja preduzeća (MSP), koja predstavljaju glavni izvor zapošljavanja u regionu i obezbjeđuju poslove za preko 70 posto aktivne populacije. Ovaj sektor je najgore pogođen pandemijom, pa je EIB banka oslobodila 100 miliona eura 2020. godine samo za Crnu Goru, kako bi pomogla malim preduzećima da ostanu likvidna i da nastave sa radom i zapošljavanjem u ovim teškim vremenima. Novi plan Evropske komisije obuhvata prilagođenu podršku za privatni sektor putem obezbjeđivanja garancija u okviru novog Garantnog instrumenta (GF) za Zapadni Balkan i Evropskog investicionog fonda. Pored smanjivanja rizika i troškova finansiranja, očekuje se da ove mjere doprinesu mobilizaciji potencijalnih investicija u visini do 20 milijardi eura tokom ove decenije i da znatno unaprijede razvoj MSP u regionu.\nKonkretan fokus će biti na podršci mikro i startap kompanijama, koje se često susreću sa poteškoćama u pristupanju finansijskim sredstvima usljed visokog rizika kreditiranja. Olakšano dobijanje prilagođenih kreditnih linija sa pristupačnim uslovima biće od ključnog značaja pri pomaganju malim preduzećima da nastave sa radom i proizvodnjom u toku ovih neprestanih izazova.\nOdrživo regionalno tržište zasnovano na znanju\nPodsticanje inovacija na polju transformacije privatnog sektora u smjeru ekoloških i digitalnih tehnologija biće jedan od prioriteta EIB banke, pošto će to odrediti tok budućeg rasta. Razvili smo specijalne fondove i finansijske instrumente za podršku inovativnim preduzetnicima i infrastrukturnim projektima velikih razmjera. EIB na Zapadnom Balkanu finansira izgradnju naučnih i tehnoloških parkova, koji predstavljaju logistička čvorišta za tehnološke startap kompanije. U tim centrima za inovacije mlade kompanije mogu da razvijaju svoje napredne koncepte i da ih plasiraju na tržištu, uz stručnu podršku koju pružaju timovi mentora i konsultanata. Pomoću sredstava EIB banke već su izgrađena tri takva parka, u Novom Sadu, Nišu i Beogradu.\nIzgradnja snažnog i održivog zajedničkog tržišta zasnovanog na znanju, sa solidnim transportnim, digitalnim i energetskim vezama stvoriće nove mogućnosti za ljude u cijelom regionu. To će omogućiti ekonomiji Zapadnog Balkana da se integriše u tržište EU i njene lance vrijednosti, da postane konkurentnija i stvori nove i inkluzivne prilike za zapošljavanje.\n(Autorica je potpredsjednica Evropske investicione banke )


Draško Brguljan, juli 2019.\n"Mi smo pod maksimalnom zaštitom od virusa jer nas čuva vojska i sigurno se ne možemo zaraziti", našalio se u razgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE) kapiten vaterpolo reprezentacije Crne Gore Draško Brguljan, koji se nakon povratka iz inostranstva od srijede nalazi u karantinu u Danilovgradu.\nOdlukom Savjeta za odbranu i bezbjednost, od 19. marta pripadnici Vojske Crne Gore štite objekte u kojima se sprovode mjere karantina.\n"Naravno da bi mnogo bolja varijanta za nas bila da smo doma, sa svojim porodicama i u svom prostoru, ali ovo je neizbježna prevencija zbog našeg zdravlja i zdravlja najbližih, ali i svih ostalih", kaže Brguljan i dodaje da je karantin posebno izazovna okolnost za sportiste koji su navikli na da budu stalno u pokretu i vode natprosječno aktivan život.\nOvaj kotorski vaterpolista je bio među trideset troje putnika-crnogorskih državljana koji su se vratili u zemlju organizovanim letom iz Budimpešte, kao prvim u nizu avio letova koje organizuje Vlada Crne Gore za sve građane koji žele da se iz inostranstva vrate kući.\nNa aerodromu u Podgorici im zdravstveno-sanitarne službe određuju samoizolaciju ili karantin.\n"Ovaj smještaj gdje smo mi, u Danilovgradu, je vrlo dobar: to je hotelska soba, imate samo svoj prostor od nekih petnaestak kvadrata i toalet sa tuš kabinom. Imamo televizor i internet, i po jedan smo u sobi. I hranu dobijamo u sobama, tako da je sve kako treba", opisuje Brguljan koji za sada kaže da uspijeva da ispuni višak slobodnog vremena.\n"Uglavnom se družim sa knjigama. Ponekad prošetam internetom. Vidio sam da smo se svi opremili, ljudi tu imaju i lap topove, tablete i plej stešn, kao alatke protiv dosade. Dosta me je ljudi zvalo, tako da sam imao dosta komunikacije sa spoljnim svijetom, hvala svima koji misle na nas", kaže Brguljan.\nDraško Brguljan, kapiten crnogorskih "ajkula", osvajač je zlatne medalje Evropskog prvaka iz Malage 2008, Evropskog klupskog prvaka sa kotorskim Primorcem , viceprvaka na Svjetskom prvenstvu 2013. i bronze na evropskom prvenstvu u Budimpešti januara ove godine.\nNa pitanje kakao ojačati psihu u vanrednim uslovima kada smo u karantinima, samoizolacijama, tj kako to rade sportisti, Brguljan odgovara da je sve to individualno.\n"Svako ima neki svoj način, ne postoji univerzalna formula. Ja, recimo, na ovo gledam kao na dobru priliku da se odmorim, jer nisam stao od avgusta. Takmičenja, treninzi i utakmice za klub, pa za reprezentaciju, pa opet klub, tako da mi je s jedne strane ova pauza i dobro došla da se malo odmorim iz punog treninga. Nažalost, ne mogu u šetnju i na sunce, ali biće i toga", navodi Brguljan.\n"A što mogu reći za druge osim da svako nađe neki svoj mir i pokuša ovu situaciju da što bolje prihvati. Što nije lako, naročito mi koji smo navikli na to da smo puno vanka, pogotovo sada kada je došlo lijepo vrijeme. Ali, moramo naći načina da se prilagodimo sadašnjim uslovima jer je to bitno za sve ponaosob, i za cjelokupnu zajednicu", dodaje on.\nU Crnoj Gori je do 20. marta reko 4.369 osoba bilo pod nadzorom, u samoizolaciji ili karantinu.\nPojačanom kontrolom evidentno je, na osnovu saopštenja policije, povećanje broja građana koji krše mjeru samoizolacije. Najnoviji primjer je policija objavila iz Ulcinja, tokom sprovođenja lica koje je zbog kršenja kućne samoizolacije stavljeno u karantin.\nNaime, za one koji se vraćaju iz inostranstva u Crnu Goru, karantin je prva adresa nakon podgoričkog aerodroma. Prema podacima Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Crne Gore, do sada se u organizovanim letovima vratilo 212 građana. Nakon Budimpešte, Vlada Crne Gore je organizovala povratak crnogorskih državljana iz Rusije i Velike Britanije, a u planu je i prevoz iz drugih evropskih centara. Prema podacima MUP-a, do sada se 1,1 hiljada građana interesovalo za povratak.\nIskustvo Brguljana o organizovanom prevozu je bilo pozitivno.\n"Svi ljudi koji rade u našoj ambasadi su bili izvanredni, odmah nas je pozvao i ministar vanjskih poslova, izašli su nam maksimalno u susret. Svi smo se skupili na aerodromu gdje nas je čekao avion Montenegro Airlinesa, i ti ljudi su stvarno bili divni prema nama. Ono što mogu reći ostalima koji će se ovih dana vraćati u Crnu Goru iz drugih zemalja, je da budu strpljivi, jer postoje procedure koje moraju da se odrade kad izađu iz aviona. Samo da ne gube živce", kaže Brguljan.\nZbog korona virusa su otkazana sportska takmičenja i događaji kako na globalnom, tako i lokalnom nivou, sa čim se Brguljan, teška srca, slaže.\n"I treba da se u ovim uslovima zaustavi sport. Na žalost, to moram da kažem i ja koji sam uvijek za takmičenje i koji prati mnoge sportove. Treba da se zaustave utakmice dok se ne reguliše život i vrati ponovo u normalu. A nije to lako reći jer, gledajući iz našeg sportskog ugla, jedva smo čekali kvalifikacije za Olimpijske igre; ali biće vremena i za to, samo da se oslobodimo ovog virusa i da se zdravlje vrati u narod, pa će se biti kako treba."\nČelnik Međunarodnog olimpijskog komiteta (MOK) Dik Paund je rekao krajem februara da će u roku od tri mjeseca biti odlučeno hoće li se održati Olimpijske igre u Tokiju.


Šta raditi ako se automobil pokvari na putu - Generali Blog\nIznenadni kvar se može desiti na svakom vozilu. Svi iskusni vozači kroz to prođu u nekom trenutku svoje vozačke karijere, te je važno znati da može svakome da se desi. Ukoliko do kvara na automobilu dođe dok ste na putu, postoje pravila koja vam mogu pomoći kako biste osigurali najbolju bezbednost u saobraćaju - kako za sebe, tako za ostale vozače.\nKada ste na putu\nKada ste utvrdili da pratite sve bezbednosne preporuke, možete da pozovete osiguravajuću kuću. Ako nemate signala ili vam je baterija na telefonu prazna, potražite telefon za hitne slučajeve pored puta i pozovite hitnu službu.\nOd saveta za bezbednost na putevima pa sve do pronalaženja pravog rešenja za osiguranje automobila – pogledajte šta sve Generali nudi kao pomoć na putu širom Srbije i Evrope.\nMali ili veliki, hibridni ili električni? Ako tražite održivi automobil, evo nekoliko saveta za bezbednost na putu:


Za Medojevića Budva punkt OVK, a Carević radi sa Ramajem - CdM\nZa Medojevića Budva punkt OVK, a Carević radi sa Ramajem\nPredsjednik Pokreta za promjene i jedan od lidera Demokratskog fronta Nebojša Medojević ponovio je nedavno u Skupštini Crne Gore optužbe na račun kosovskog biznismena Nasera Ramaja da je jedan od komandanata Oslobodilačke vojske Kosova.\n“Porto Budva se prodaje članu Oslobodilačke vojske Kosova, pa je ovaj grad jedan od punktova terorističke OVK, a Naser Ramaj je uzeo 30.000 kvadrata. Pogledajte njegovu bezbjednosnu procjenu, ko je i čime se bavi. On u srcu Budve rastura ulice, pucaju ulice, a vlast se ponaša kao da je opozicija kriva”, kazao je Medojević u Skupštini u petak, prilikom rasprave o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksproprijaciji, pišu Dnevne novine.\nNa drugoj strani, ovakav stav Medojevića ne smeta budućem predsjedniku opštine Budva i uglednom funkcioneru DF-a Marku Batu Careviću, čija je kompanija Car invest jedan od izvođača radova na projektu Porto Budva. Carevićevi kamioni su svakodnevno na gradilištu i njemu očigledno ne smetaju priče Nebojše Medojevića.\nInače, građevinska kompanija Alart centar, biznismena Nasera Ramaja, odbacila je optužbe da je gradnjom kompleksa Porto Budva dovela do pucanja Mediteranske ulice, o kojoj je lider PzP-a govorio. Medojević nije prvi put pominjao Ramaja kao jednog od komandanata OVK. On je to uradio i u intervjuu Srpskoj televiziji.\nMedojević je tada kazao da se u Budvi gradi projekat Porto Budva, devetospratnica koja će “značajno promijeniti urbanistički izgled” te opštine.\n“Zakloniti pogled moru i da ne govorim sada sve te negativne efekte, ali čiji su investitori dva komandanta kosovske oslobodilačke armije, dakle Naser Rama, koji se sada predstavlja Ramaj i njegov brat Jatan. To je investicija od 500 miliona eura”, saopštio je tada Medojević.\nRamaj je negirao da je bio komandanat OVK i napisao da nema brata Jatona, a prema saopštenju iz njegove kompanije, osobe, koje navodi Medojević, preminule su prije više od deset godina.\nNaser Ramaj tužio je Srpsku TV, nakon što ga je u jednoj emisiji lider Pokreta za promjene Nebojša Medojević optužio da je komandant Oslobodilačke vojske Kosova i da sa bratom Jatonom gradi luksuzni poslovnostambeni kompleks Porto Budva.\nRamaj zahtijeva da mu se na ime naknade nematerijalne štete za pretrpljene i buduće duševne bolove zbog povrede prava ličnosti, prava na čast, prava na ugled i prava na identitet isplati 10.000 eura, a presuda nakon pravosnažnosti u cjelosti objavi u emisiji Ogledalo.\nNajavljeno je da će tužba biti podnijeta i protiv poslanika Demokratskog fronta Nebojše Medojevića.\nTagoviDemokratski front DF Marko Bato Carević Naser Ramaj Nebojša Medojević\n9 Komentara na "Za Medojevića Budva punkt OVK, a Carević radi sa Ramajem"\nVolkov: Vojska treba da neposredno komunicira sa građanima\nDemokrate sjutra protestuju u Kotoru\nŽenska politička mreža Crne Gore na Forumu u Tunisu


Radnici Fabrike reznog alata Čačak najavili protestno okupljanje zbog kašnjenja isplate ...\nRadnici Fabrike reznog alata Čačak najavili protestno okupljanje zbog kašnjenja isplate …\nBeta 9. avgusta 2021. 14:55\nRadnici Fabrike reznog lata (FRA) u Čačku, koja se nalazi u procesu stečaja, najavil su danas protestno okupljanje ispred fabrike, jer država još uvek nije počela isplatu otpremnina za 281 radnika.\nPredsednik Industrijskog sindikata fabrike Dušan Djelić rekao je agenciji Beta da je do sada oko 159 radnika fabrike dobilo otpremninu, ali da još uvek nije počela isplata otpremnine za 281 radnika, kojima je država obećala da će dobiti po 200 evra za svaku godinu radnog staža.\nZa te radnike država bi trebalo da izdvoji oko 150 miliona dinara.\n„Okupićemo se ispred fabrike sa apelom nadležnima da se dinamika isplate otpremnina radnicima ‘uozbilji’. Socijalni program je sa predstavnicima resornih ministarstava dogovoren 5. marta i radnici su nezadovoljni, jer ni posle pet meseci on nije realizovan. Spiskovi radnika, koji bi trebalo da dobiju tu otpemninu, vraćani su tri puta iz ministarstva na doradu i sada, kada su kompletirani, oni traže nov presek broja radnika“, rekao je Djelić.\nProtestno okupljanje biće održano za nekoliko dana, a datum još uvek nije odredjen.\nDjelić je dodao da oko 140 bivših i sadašnjih radnika FRA traže i da se uplate doprinosi i zaostale plate radnicima kojima fabrika duguje oko 11 plata.\n„Zbog neuplaćenih doprinosa i zarada, penzija radnicima koji su sa 41 godinom radnog staža otišli u penziju iznosi 16.000 dinara“, rekao je Djelić.\nOn je dodao da će FRA posle isplate otpremnina otići u stečaj, ali je izrazio uverenje da će posle stečaja biti osnovano novo preduzeće za obradu metala, koje će koristiti proizvodne fabričke hale i zaposliti oko 210 bivših radnika te fabrike.\nFRA je osnovana 1953. godine od kada je proizvodila alate koje je izvozila u zemlje u regionu, a deo fabričkih pogona bavio se proizvodnjom i za vojnu industriju.\nUskoro memorandum o saradnji o energetici sa Azerbejdžanom


Prvi pisani podaci koji govore o brojanju ovaca pre spavanja datiraju sa početka XII veka. Tada nije bilo reči o terapeutskoj prirodi ove misaone aktivnosti, već o priči koja bi uspavala osobu koja je sluša. U knjizi „Disciplina klerikalis”, koju je napisao španski Jevrejin Pedro Alfonso de Ueska, može se, između ostalih, pronaći i priča o jednom kralju u čijoj je službi bio pripovedač koji je svake noći smišljao pet priča koje bi kralju pomagale da zaspi. Pošto je patio od nesanice, monarh je svake večeri zahtevao sve dužu priču, pa se pripovedač dosetio da mu priča o jednom seljaku koji je kupio 2 000 ovaca i koji je na putu do kuće morao da pređe reku. U priči je seljak imao samo jedan mali brod na koji su mogle stati dve ovce, što je pružilo priliku pripovedaču da nabraja svaki prelazak čamčića sa ovcama. Budući da je trebalo prevesti toliko ovaca, priča se odužila i kralj je pao u ruke boga sna, Morfeja, pre nego što je seljak sa svojim stadom bezbedno stigao kući.


Predstavljeni ID.3 i ID.4 za bh tržište -\nHome » Vijesti » Predstavljeni ID.3 i ID.4 za bh tržište\n14/07/2021 14/07/2021 1 min read A.A.\nOdržana je prva 100% električna prezentacija koju je upriličila kompanija Porsche BH. Ovom prilikom u predivnom ambijentu Hotela Pino Nature, bh novinarima, predstavljeni su električni modeli VW ID.3 i ID.4\nKompanija Porsche BH u ovoj 100% električnoj prezentaciji, nije se samo bazirala na predstavljanje novih modela, nego i na problematiku električnih vozila u našoj zemlji. Od samih mitova koje kupci imaju prema EV pa sve do infrastrukture za ova vozila.\nVW ID.3 i ID.4 su prekretnica ektričnih vozila za Volkswagen, jer za razilku od naprimjer e-Golf i e-Up koji su napravljeni na platformi konvencionalnih vozila ID serija je dobila potpuno novu platvormu prilagođenu za elektromotore.\nDomet ovih automobila je oko 550 kilometara dok cijena održavanja u 2 godine je oko 110 KM, što je itekako prihvatljivo.


Bosch BCH6ATH25 usisivač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBosch BCH6ATH25 usisivač cene\nSnaga 2400 W, Zapremina kese/posude 0.9 l, Težina 3 kg - Model:BCH6ATH25 2 u 1 usisavač Napon:25.2V 3 razine rada + turbo opcija Posuda za prašinu 900ml Kratko vrijeme punjenja Izuzetno lagan Bela boja... specifikacija\ncena od 26.990,00 do 40.544,00 din | prodavnica (13)\nModel:BCH6ATH25 2 u 1 usisavač Napon:25,2V 3 razine rada + turbo opcija Posuda za prašinu 900ml Kratko vrijeme punjenja Izuzetno lagan Bela boja\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bosch BCH6ATH25 usisivač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bosch usisivač BCH6ATH25 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Usisivači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bosch Usisivači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bosch BCH6ATH25 usisivač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bosch BCH6ATH25 usisivač. Pre kupovine, podatke za Bosch usisivač BCH6ATH25 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Najvredniji 51-karatni ruski dijamant nije prodat na aukciji\nNajskuplji dijamant, koji je ikada poliran u Rusiji, nazvan Dinasty, po carskoj dinastiji Romanov, nije prodat na aukciji.\nIz Alrosa PJSC su izjavili da nisu dobili dovoljno visoku ponudu za dijamant od 51.4 karata na online aukciji, koja je organizovana 29. novembra. Ovaj dragi kamen ima najbolji kvalitet trošenja triple excellence, koji je redak, te ga poseduje sve 1 procenat svih brušenih dragulja.\nOstali dragi kamenčići u kolekciji, nazvani Šeremetiev, Orlov, Vorontsov i Usupov imenovani prema ruskim plemićkim porodicama, uspešno su prodati, saopšteno je iz aukcijske kuće Alrosa, koja nije želela da otkriva cene.\nKompanija sada planira da održi posebnu aukciju za prodaju Dinasty-ja. Aukcijska kuća Alrosa se nadala da će za celu kolekciju dobiti najmanje 10 miliona dolara.\nRanije ove sedmice, roze dijamantski prsten od 14,93 karata prodat je za oko 32 miliona dolara na aukciji u Christie-u, u Hong Kongu.\nRusija optužuje SAD da namerno izaziva Severnu Koreju i provocira vojni sukob


Angažovanje na predmetima: Urbanističko projektovanje 3, Principi održivog razvoja u urbanističkom projektovanju, Teorija i kritika urbane sredine, Održivi regionalni razvoj i politike Evropske unije, Prostorno planiranje sa uređenjem zemljišne teritorije\nKabinet: 511, 522\nRođena je u Novom Sadu. Nakon završetka osnovne škole, upisuje gimnaziju „Jovan Jovanović Zmaj“, koju završava sa Vukovom diplomom. Studije arhitekture na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu započela je 1996. godine, a završila odbranom diplomskog rada u junu 2001. godine, u prvom mogućem roku od osnivanja Departmana za arhitekturu i urbanizam. Dobitnik je nagrada Fakulteta tehničkih nauka i Univerziteta u Novom Sadu za prosek studiranja preko 9.50 za školsku 1996/1997, 1997/1998, 1999/ 2000. Magistarske studije upisala je 2001. godine na Departmanu za arhitekturu i urbanizam Fakulteta tehničkih nauka na studijskom programu „Savremena arhitektura i urbanizam“, a završila sa prosečnom ocenom 10.00. Magistarski rad sa temom „Urbana periferija vojvođanskih gradova – naselja sa višeporodičnim stanovanjem“ odbranila je oktobra 2005. godine. Temom širenja savremenih gradova, te veza i odnosa naselja različitih tipova nastavila je da se bavi u daljem naučno-istraživačkom radu, kao i u doktorskoj disertaciji. Doktorat pod naslovom „Urbano-ruralne veze i odnosi između naselja“ odbranila je na Fakultetu tehničkih nauka. U nastavu arhitekture i urbanizma na Fakultetu tehničkih nauka uključena je od 2000. godine. Od početka rada na Departmanu za arhitekturu i urbanizam učestvovala je u nastavi na velikom broju predmeta na osnovnim i master studijama na studijskim programima Arhitektura i urbanizam, Regionalne politike i razvoj i Geodezija i geomatika. Danas je nastavnik na sledećim predmetima: Urbanističko projektovanje 3, Principi održivog razvoja u urbanističkom projektovanju, Prostorno planiranje sa uređenjem zemljišne teritorije, Pejzažna arhitektura 1 i 2, Teorija i kritka urbane sredine, Održivi regionalni razvoj i politike Evropske unije.\nOd januara 2007. godine pomoćnik je rukovodioca Departmana za arhitekturu i urbanizam. Član je Odbora za finansije (od 2007. do danas) i Saveta Fakulteta tehničkih nauka (od 2012).\nAutor je sledećih članaka: 43\nRadovi iz predmeta Pejzažna arhitektura 1 mogu se preuzeti u galeriji Đura Kojić, ispod stepeništa. Radovi će biti čuvani nedelju dana.\nStudenti koji nisu prijavili način polaganja ispita (projekat arheobotaničke bašte Muzeja Vojvodine), to obavezno moraju uraditi do utorka, 11.juna na e-mail adresu irina.udicki@beotel.net\npredaja-i-sadrzaj-rada-PORUuP-2012131undefined\t03. 05. 2013.\nPredavanje i poseta terenu\nSa zadovoljstvom obaveštavamo studente da je Muzej Vojvodine inicirao saradnju sa ciljem izrade projekta arheobotaničke bašte u prostoru predvrta Muzeja, koji se može raditi kao ispitni projekat na predmetu Pejzažna arhitektura 1. Ovaj zadatak moguće je raditi umesto pismenog ispita, a predaje će biti u ispitnim rokovima do oktobra. Nakon toga biće organizovana izložba sa katalogom, kao i izvođenje najboljeg rešenja.\nU utorak, 23. aprila u terminu predavanja od 12 15 do 13h u učionici 205 predavanje će održati Aleksandar Medović, arheobotaničar iz Muzeja Vojvodine. Ovom prilikom će biti objašnjen projektni zadatak, te je predavanje obavezno za sve studente.\nU četvrtak, 25. aprila će biti organizovana poseta muzeju, a sastanak je u 11 30h ispred zgrade muzeja u Dunavskoj 35-37. Na teren treba poneti pribor za skiciranje i merenje. Zbog izlaska na teren vežbe iz Pejzažne arhitekture 1 u četvrtak neće biti održane, kao ni u ponedeljak, 28. aprila. Iz istog razloga u četvrtak neće biti održana predavanja i vežbe iz predmeta Principi održivog razvoja u urbanističkom projektovanju.\npromena datuma održavanja usmenog ispita\nNakon žalbe koju je određen broj studenata podneo studentu-prodekanu, a vezano za održavanje dva ispita u istom danu, usmeni ispit iz Urbanističkog projektovanja 3 pomera se sa utorka, na sredu 30.01.2013. godine. Satnica polaganja ostaje ista kao što je prethodno objavljeno, sa početkom za prvu grupu studenata u 12h:\nMolimo studente da ubuduće zbog ispravnijeg i efikasnijeg rešavanja eventualnih problema ovog tipa prvo kontaktiraju predmetnog nastavnika i asistente.\nKonsultacije za studente kojima je omogućena naknadna predaja biće održane u četvrtak, 3.januara od 11h do 13h u kabinetu za UP.\nU dodatku je materijal vezan za neke od mogućih načina grafičkog predstavljanja različitih elemenata urbanističkog projekta/plana – analiza, šire situacije, koncepta, mera transformacije, lejera, prostornih dijagrama sa namenama i strukturama, numeričkih pokazatelja i preseka.\nPodsećamo studente da se materijal za pripremu usmenog ispita (za one koji se odluče za ovu opciju) nalazi u fotokopirnici Stilos (tražiti materijal za Urbanističko projektovanje 3 i na srpskom i na engleskom jeziku). Projektni zadaci i podloge za “projektantski ispit” (za one koji se odluče za tu opciju), predstavljeni na predavanju, biće naknadno objavljeni. Do 17. januara, kada će biti deljeni potpisi, studenti treba da se odluče da li će ispit polagati usmeno ili predajom projekta.\ngrafikaundefined\t10. 12. 2012.


Danas umereno-potpuno oblačno, prestanak padavina\nSutra nastavak pregovora sa Esmarkom\nU Beogradu bi sutra uveče trebalo da budu nastavljeni pregovori predstavnika Vlade Srbije i američke kompanije Esmark o strateškom partnerstvu u privatizaciji Železare Smederevo.\nVučić čestitao Ãokoviću osvajanje titule\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić čestitao je Novaku Ãokoviću osvajanje titule na Otvorenom prvenstvu Australije u Melburnu.\nOŠ podelio 1.600 lopti klubovima iz Srbije\nOdbojkaški savez Srbije (OŠ) podelio je danas 1.600 lopti domaćim klubovima, u okviru projekta "Naša strana mreže 2015".\nOtkriveni ilegalni migranti u Preševu\nNa železničkoj stanici Preševo sprečen ilegalni ulazak 13 državljana Avganistana u Srbiju. Reč je o dvadesetogodišnjacima koji su pokušali da se domognu Zapadne Evrope, sakrivši se u prostore koje su ispod dva vagona napravili od dasaka, saopštila je Uprava carina.\nUskoro pruga Beograd-Budimpešta\nŽeleznice Srbije, Kineska železnička korporacija i Korporacija mađarskih državnih železnica potpisali su Memorandum o razumevanju za rad na Studiji izvodljivosti za Projekat mađarsko-srpske pruge Beograd - Budimpešta, saopštile su danas srpske Železnice.\nSrpski stručnjaci će razvijati sport u Kataru\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić sastao se danas sa ministrom sporta Katara Salahom bin Ghanemom Al Alijem i tom prilikom je dogovoreno intenziviranje saradnje dve zemlje u oblasti sporta.\nŽeleznicama Srbije naneta šteta od 22 miliona evra\nDirektor Sektora za unutrašnju kontrolu Železnice Srbije Vladimir Teofilović upozorio je danas da su kriminalne grupe na železnici u svojim malverzacijama za protekle tri godine direktno i indirektno nanele štetu tom javnom preduzeću od oko 22 miliona evra, a za svega godinu dana, od kako je on na čelu unutrašnje kontrole, podnete su 23 krivične prijave protiv odgovornih lica.


Dača i Nataša obnovili svađu : Crveni tepih\nPop zvezda Nataša Bekvalac i njen bivši suprug Danilo Ikodinović ponovo su u svađi i to zbog njenog dečka Vladimira Vuksanovića! Tačnije, zbog Natašine namere da na letovanje sa Vladom povede i ćerku Hanu!\n- Njih dvoje za nekoliko dana putuju na Ibicu, a pošto je propalo porodično letovanje, koje je Nataša planirala sa sestrom Kristinom, sestričinom i svojom ćerkom, Nata je htela da na Ibicu povede i Hanu. To je nekako došlo do Danila, i bivši vaterpolista je pobesneo. Rekao je Nataši da se ne slaže s tim, na šta mu je ona odbrusila u svom stilu i ponovo je nastao haos između njih, rekao je neimenovani izvor.\nNiko od bivših supružnika se za sada nije oglasio u vezi sa ovim informacijama.


Slobodno srpski sa Vinćencom Grasom\nU 346. emisiji Slobodno srpski gostovao je portparol KFOR-a pukovnik Vinćenco Graso. U intervjuu Budimiru Ničiću on je rekao da KFOR nije bio obavešten o nedavnoj akciji Policija Kosova na severu Kosova.\n“Ta operacija je bila policijska operacija, i ni u jednoj zemlji policija ne informiše javnost o policijskim operacijama, tako da mi nismo bili obavešteni o tome. I nikada nismo rekli da smo bili obavešteni, niti da smo mi nekoga obavestili o tome“.\nKomentarišući navode pojedinih medija pozivajući se upravo na Vinćenca Grasa „da su svi unapred bili obavešteni o akciji policije na severu Kosova“, kazao da je loše interpretiran.\n,,Ono što sam rekao, a što je pokrenulo čitavu diskusiju, u intervjuu za TV Prvu sledećeg jutra, nakon operacije, je bilo “svi su bili obavešteni”. Ovo je prevedeno i interpretirano kao da je KFOR nekoga obavestio, ali ono što sam ja rekao je da “su svi bili obavešteni” u smislu da je informacija bila poznata jer smo pročitali tu vest i zapravo je 17. maja bilo puno vesti koje su najavljivale ovu vrstu operacije i ostalo, i zato sam rekao da nije bilo iznenađenja’’\nAkciju hašenja osumnjičenih da su počinili krivična dela koja je sprovedena 28. maja na severu Kosova Graso vidi kao legalnu policijsku operaciju protiv kriminala.\n,,To je bila policijska operacija, sprovedena legalno od policije u borbi protiv kriminala. Obični ljudi mogu mirno da spavaju. Oni nemaju čega da se plaše. Kriminalci treba da brinu u ovakvim operacijama. Naravno, ljudi ne treba da reaguju ili da opstruišu rad policije. Oni treba da se slože s tim i da sarađuju sa policijom kada sprovodi takve operacije. Treba da izbegavaju podizanje tenzija i eskalaciju nasilja, jer to može biti opasno’’, kazao je Graso.\nIstiče i da je u pitanju bila „policijska operacija“ koja nije organizovana i sprovedena samo na severu Kosova.\n„Ova operacija je izvedena u Južnoj i Severnoj Mitrovici, Zvečanu, Leposaviću, Glogovcu, Vučitrnu, Srbici i Zubinom Potoku, tako da je ova policijska akcija izvedena po nalogu specijalnog tužioca iz Prištine mirno i normalno u svim mestima osim u Zubinom Potoku. Ono što se tog jutra dogodilo u Zubinom Potoku je sledeće: kada je policija bila na putu ka Zubinom Potoku, a nisu sa sobom imali tešku opremu ni duge cevi, na njih je pucano. Jedan policajac je povređen, a zatim je blokiran put. Tada su morali da pozovu specijalnu jedinicu koja je intervenisala, i tada smo imali tu tenziju koja je, kao što sam rekao, srećom ostala izolovana i ograničena u tom prostoru“.\nKomentarišući česte navode pojedinih političara u Beogradu da specijalne jedinice policije Kosova po dogovoru u NATO-u ne mogu da idu na sever Kosova bez dozvole Kfor-a i saglasnosti lokalne zajednice, portparol kaže da takav dogovor ne postoji.\n,,Kosovska policija je institucija koja može da se kreće i sprovodi akcije vezano za vladavinu prava svuda na Kosovu, bez obaveze da traži dozvolu. Ono o čemo se ranije govorilo je dogovor između, tadašnjeg premijera Tačija i generalnog sekretara NATO Rasmusena da Kosovske bezbednosne snage pre razmeštanja na sever treba prvo da dobiju dozvolu KFOR-a i obaveste lokalne vlasti. Ali, ovo se nije nikada dogodilo. KBS nije nikada bio angažovan na severu, a ono što viđamo u poslednje vreme, i što smo videli nedavno, krajem prošle godine, su specijalne jedinice Kosovske policije koje izvode policijske operacije, i na severu, apsolutno u skladu sa pravilima“, rekao je Vinćenco Graso.\nNema ozbiljnih pretnji za mir i stabilnost na Kosovu\n„Ne postoji prava fizička pretnja bezbednosti, ali postoji retorika i propaganda koja ponekad stvara zabrinutost među ljudima, stvara tenzije, bez ikakvih osnova, dokaza, to je po nama prava pretnja stabilnosti. Ta rtorika dolazi sa obe strane. Nikad ne pozivamo lidere samo jedne strane ili druge, već pozivamo sve lidere, videli smo da obe strane, koriste, da kažemo preteće slike, koje menjaju percepciju ljudi, ali na terenu zapravo nema ničeg“.\nGraso je kazao da Kosovo usvajanjem tri zakona koji se odnose na Kosovske bezbednosne snage i formiranje Ministarstva odbrane, nije dobilo vojsku Kosova.\n„Postoji desetogodišnji plan, da se dostignu mogućnosti, da imate pravu opremu, strukturu, postoji puno stvari koje treba uraditi pre nego što imate vojsku. Nije dovoljno da imate zakon, da napišete to na papiru, to je situacija, postoji plan koji će sprovesti Kosovske institucije i biće potrebno deset godina da se to uradi“.\nKFOR spreman da pomogne u istrazi ubistva Ivanovića\nVinćenco Graso je ponovio raniji stav KFOR-a u vezi ubistva Olivera Ivanovića, rekavši da KFOR ni na koji način nije uključen u istragu ovog ubistva, ali da je spreman da pomogne, ako neko to zatraži.\n„To je više stvar vladavine prava, nego generalne bezbednosti, ali naravno KFOR je spreman da pomogne i da podrži kada se to zahteva, ali nismo dobili nijedan zahtev. Nemamo nikakve podatke o ubistvu koji bi pomogli“.\nGovoreći o saradnji sa KFOR-a i Vojske Srbije portparol KFOR-a je kazao da je ona na veoma zadovoljavajućem nivou.\n„Ono što imamo je kontinuirana saradnja na tri različita nivoa. Tu je komandant KFOR-a koji se susreće sa načelnikom Generalštaba oružanih snaga Srbije, generalom Mojsilovićem. Obično se sastaju na svakih 30 do 40 dana, sastaju se lično, plus imaju brojne i raznovrsne telefonske razgovore. Ne svakodnevno, ali prilično često. I najviše kada postoji potreba za tim. Onda imamo kod nas kancelariju koja se na svakodnevnom nivou bavi telefonskim razgovorima i koja učestvuje na više sastanaka sa kolegama iz Generalštaba Vojske Srbije. I imamo jedinice, naše borbene grupe, najviše Multinacionalna borbena grupa Istok predvođena SAD u Bondstilu. Ova borbena grupa ima odnose sa jedinicom Vojske Srbije koja je sa druge strane administrativne linije. Oni imaju redovne sastanke i obavljamo patrole duž administrativne linije. Znači imamo ove zajedničke patrole sa Vojskom Srbije, gde se pripadnici KFOR-a kreću po maršruti i odnosi su stvarno odlični“, rekao je portparol KFOR-a Vinćenco Graso u emisiji Slobodno srpski.


Strategija za zapadni Balkan - vizija kuda ide region\n05.02.2018 23:43 | Srna\nBrisel - Strategija EU za zapadni Balkan, koja će biti predstavljena sutra u Strazburu, predstavlja novu viziju kuda ide region do 2025. godine, istakli su danas u Briselu visoki zvaničnici Evropske unije.\nPredstavnici EU ističu da se politika proširenja ne mijenja s obzirom na to da se tokom prošlih decenija pokazala kao veoma uspješna, zbog čega i ima jedinstvenu podršku da bi se partnerima sa Balkana pomoglo da u političkom i ekonomskom smislu dostignu standarde EU.\nOva politika, odnosno strategija, je već najavljena od predsjednika Evropske komisije Žan Klod Junkera, a po njenom sutrašnjem objavljivanju uslijediće brojni događaji koji će da reafirmišu tu viziju, poput predstojećeg Samita u Sofiji s obzirom na to da je i Bugarska, kao zemlja predsjedavajuća EU, proširenje stavila u sam vrh svojih prioriteta.\nVisoki zvaničnici EU navode da bi neki od partnera sa Balkana do 2025. godine mogli biti spremni za članstvo s obzirom na to da se kriterijumi ne mijenjaju, a sama Strategija trebalo bi da bude shvaćena kao "otvorena vrata" i istorijska prilika.\nPridruživanje EU je izbor koji predviđa i usklađivanje sa zajedničkom spoljnom i bezbjednosnom politikom Unije, a region Balkana se susreće sa istim izazovima kao i EU, poput pitanja migracija, infrastrukturnog povezivanja.\nKada je riječ o infrastrukturnom povezivanju, veliki naglasak se stavlja na "Konektiviti agendu", ali se ne smije ispustiti iz vida i moć transformacije zemalja na evropskom putu.\nNa evropskom putu zemalja Balkana trenutno vode Crna Gora i Srbija, što ne znači da ih i ostale zemlje ne mogu sustići, a region se mnogo promijeno u odnosu na 90-te godine.\nPredstavnici EU ističu da BiH ima perspektivu da dobije kandidatski status, ali da mnogo zavisi od političke volje, što je jasno stavljeno do znanja na nedavnom sastanku članova Predsjedništva BiH sa visokim predstavnikom EU za spoljnu politiku i bezbjednost Federikom Mogerini.\nNaglašena je važnost razgovora u okviru odgovaranja na Upitnik Evropske komisije u koji su uključeni svi nivoi vlasti i predstavici EU očekuju odgovore na nekih 15.000 do 16.000 stranica.\nCrna Gora je trenutno predvodnik zemalja regiona na putu ka EU, s obzirom na to da je od 2012. godine otvoreno 30 poglavlja u pregovorima.\nSlijedi Srbija koja treba da nastavi sa dijalogom Beograda i Prištine, Albanija čiji priorit treba da bude reforma pravosuđa, ali i ostale zemlje regiona koje sve imaju potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, odnosno, formalizovan odnos sa EU u smislu pridruživanja.\nEU je kako, su istakli visoki zvaničnici, ključni partner zemalja regiona kao najveći investitor i donator.\nU pristupu EU će vezati sredstva za reforme, odnosno, kako je rečeno, biće korišten sistem "šargarepe i štapa", što znači da će se sredstva reducirati ukoliko neka od zemalja ne bude išla u pravom smijeru.\nKada je riječ o uticaju Rusije i Kine, predstavnici EU ističu da nije tajna da su mnogi aktivni na zapadnom Balkanu, što samo po sebi nije problem.\nRusija, kako je rečeno, u pogledu investicija nije "igrač", dok Kina kroz svoju agendu "16 plus jedan" ulaže i u zemlje članice Evopske unije.\nPredstavnici EU ističu da nema diskriminacije kada su u pitanju dobre investicije, odnosno, one koje se drže pravila u smislu transparentnosti, ekološke prihvatljivosti, ali i drugih kriterijuma koji su bitni u EU.\nU Delegaciji EU u Sarajevu sutra će biti upriličen prenos konferencije za medije iz Strazbura, gdje će Mogerinijeva i komesar za pregovore o proširenju Johanes Han predstaviti Stragiju za zapadni Balkan.


Južnoaustralijska elektromreža je u nedelju, 21. novembra, postala prva svetska elektromreža većeg kapaciteta sa negativnom potražnjom. Naime, solarni paneli na krovovima objekata i drugi mali generatori proizveli su više električne energije nego što je potrošačima bilo neophodno, i to u dva navrata tokom istog dana.\nSolarni paneli na krovovima su tog dana zadovoljili 92 odsto energetskih potreba stanovništva, otkrivaju podaci australijskog operatera energetskog tržišta AEMO. Više od 280 hiljada domaćinstava u Južnoj Australiji koristi solar, što znači da jedno od tri domaćinstva (35 odsto) samostalno proizvodi čistu energiju.\nSvetski je lider na polju korišćenja obnovljivih izvora energije: u toku prošle godine solarne elektrane i vetroparkovi podmirili su 60 odsto energetskih potreba ove australijske savezne države. Dostignuće je još impresivnije kada uzmemo u obzir da je samo petnaestak godina ranije, 2006. godine, Južna Australija bila 100 odsto zavisna od fosilnih goriva.\nJužna Australija planira da do 2050. iz obnovljivih izvora proizvodi 5 puta više energije nego što joj je potrebno postajući na taj način izvoznik zelene energije. Njeni ciljevi se znatno razliku od same Australije koja je trenutno jedan od najvećih izvoznika fosilnih goriva i kao takva je znatno zaostaje na polju klimatske akcije. Skorašnji plan za dostizanje karbonske neutralnosti do sredine veka mogao bi da predstavlja pomak čitave države u energetskoj tranziciji ka obnovljivim izvorima, a ne samo pojedinačnih saveznih država kao što je Južna Australija\n30 Maj 2022 Prozjumeri širom Evrope dobijaju subvencije, poreske olakšice i fid-in tarife biznis


U toku druga faza uređenja obala i korita vodotoka na području Zenice - Akta.ba\n28.09.2020. 12:42 / Izvor: Akta.ba\nKako bi se osigurao nesmetan protok i spriječilo eventualno nastajanje šteta na imovini ljudi i putnoj infrastrukturi, Grad Zenica potpisao je sa preduzećem Almy Zenica okvirni sporazum o sukcesivnom uređenju obala i korita vodotoka II kategorije na području grada Zenica, piše 072info.com.\nPrva faza sporazuma realizovana je u ponedjeljak, 21. septembra 2020. godine. U okviru prve faze završeni su radovi na čišćenju i uređenju korita Čajdraškog i Janjačkog potoka, rijeke Kočeve, te u slivu Bistričke, Orahovičke rijeke i Babine rijeke.\nRadovi na drugoj fazi uređenja obala i korita vodotoka II kategorije na području grada Zenica nastavljeni su 22. septembra 2020. godine. Radovi druge faze su vrijedni 36.448 KM, a podrazumijevaju čišćenje i sanaciju obala i korita Babine rijeke (na 12 lokacija), rijeke Kočeve (na četiri lokacije), zatim čišćenje korita Šerićkog, Volinog i potoka Lipa (na četiri lokacije), kao i čišćenje Orahovičke rijeke na jednoj lokaciji.\nUkupna vrijednost svih radova koji će biti izvedeni u okviru sporazuma iznosi 138.009 KM.


FOND ZA INOVACIONU DELATNOST REPUBLIKE SRBIJE - ITmagazin\nNaslovna Finansiranje FOND ZA INOVACIONU DELATNOST REPUBLIKE SRBIJE\nFOND ZA INOVACIONU DELATNOST REPUBLIKE SRBIJE\nSrbija je jedna od prvih zemalja u regionu koja je usvojila takozvani inovacioni imperativ – ideju da uspešno učestvovanje u svetskoj privredi zasnovanoj na znanju podrazumeva sposobnost prilagođavanja i unapređivanja tehnoloških i istraživačkih kapaciteta zasnovanih na saradnji javnog i privatnog sektora.\nFond za inovacionu delatnost Republike Srbije je jedina društvena organizacija specijalizovana za pružanje podrške inovacionoj delatnosti i upravljanje finansijskim sredstvima za podsticanje inovacija, kojoj je taj mandat dat zakonom.\nAktivan od 2011. godine, Fond za inovacionu delatnost je pionir u institucionalnom sprovođenju ovog imperativa u delo – prvenstveno uvećanjem kapaciteta startapa i raspoloživih resursa za njihov rast. Fond je, tako, i deo šire državne inovacione strategije.\nVizija Fonda je da, kao ključni državni akter u razvoju inovacionog sistema Srbije, doprinese privrednom razvoju zemlje podržavajući stvaranje inovacija, jačanje veze između nauke i privrede, osnivanje novih i osnaživanje postojećih preduzeća sa inovativnim potencijalom, kroz različite finansijske instrumente.\nMisija Fonda je da podržava razvoj inovacija kroz odgovarajuće instrumente finansijske, tehničke i savetovadne podrške, u cilju osnaživanja inovativnih preduzeća i jačanja veze između istraživanja i razvoja sa jedne i poslovog sektora sa druge strane, poštujući najviše etičke, finansijske i poslovne standarde i prakse.\nFond ima za cilj da unapređuje veze između nauke, tehnologije i privrede i doprinosi podsticanju razvoja inovativnog preduzetništva i to tako što:\npodržava inovativno preduzetništvo, posebno u ranoj fazi razvoja;\npovezuje naučno-istraživačke organizacije i privatna preduzeća radi razvoja i komercijalizacije inovacija;\nnovim proizvodima, tehnologijama i uslugama omogućava izlazak na tržište;\nutemeljuje dugoročnu institucionalnu podršku države inovativnom preduzetništvu u saradnji sa međunarodnim finansijskim institucijama, organizacijama, donatorima i privatnim sektorom.\nPodrška Evropske unije Fondu\nOd početka njegovog operativnog rada 2011. godine, EU daje presudan podsticaj finansiranju inovacija u Srbiji i jačanju veza između istraživačkog i privatnog sektora. Evropska unija je iz pretpristupnih fondova(IPA) za programe Fonda do sada izdvojila više od 13,2 miliona evra. Ujedno, jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije je unapređenje konkurentnosti nauke, istraživanja i inovacija u funkciji privrednog razvoja, što se ogleda u obezbeđivanju većih sredstava za finansiranje inovacija posredstvom Fonda, naročito od 2018. godine.\nFond za inovacionu delatnost je uspostavio nezavisnu upravljačku strukturu sa razvijenim sistemom međunarodne revizije projekata i uglednom ekpertskom komisijom koju čine međunarodni stručnjaci i stručnjaci iz dijaspore sa dugogodišnjim iskustvom u vođenju tehnoloških kompanija, naučnim istraživanjima, komercijalizaciji i investiranju u inovacije.\nPodsticanjem inovativnog preduzetništva i jačanjem veze između nauke i privrede Fond za inovacionu delatnost, pod okriljem Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, uz svesrdnu podršku Evropske unije i Svetske banke, ulagaže velike napore u stvaranju pozitivnog okruženja radi podrške uspostavljanju ekonomije zasnovane na znanju.\nPrethodni tekstIT-evci izabrali VRH poslodavce\nSledeći tekstČitaj ITmagazin i osvoji ulaznice!


Započeta je realizacija projekta "Izložba proširene stvarnosti antičkog grada Horreum Margi" u Ćupriji !!!\nIzvor: Muzej "Horeum Margi-Ravno"\nĆuprija-U okviru programa PROMOCIJA I POPULARIZACIJA INOVACIJA I INOVACIONOG PREDUZETNIŠTVA ZA 2019. GODINU, započeta je realizacija projekta «Izložba proširene stvarnosti antičkog grada Horreum Margi“.\nFoto:Horeum Margi Muzej\nProjekat finansira Vlada Republika Srbije, Kabinet ministra bez portfelja zaduženog za inovacije i tehnološki razvoj, a sprovodi Opština Ćuprija u partnerstvu sa Regionalnom agencijom za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja.\nCilj projekta je obezbeđivanje pristupa istorijskom nasleđu kulturnog i duhovnog sadržaja Muzeja «Horreum Margi» u Opštini Ćuprija kroz materijalnu animaciju i virtualnu rekonstrukciju objekata, pratećih sadržaja i života u određenom istorijskom periodu.\nPlanirani rezultat projekta je stvorena interaktivna postavka Izložbe proširene stvarnosti antičkog grada Horreum Margi u svrhu digitalizacije kulturnog i duhovnog nasleđa opštine Ćuprija.\nZavršetak projekta planiran je do kraja 2019. godine.


Banja Luka dobila budžet od 149,77 miliona KM - Akta.ba\nBanja Luka dobila budžet od 149,77 miliona KM\n15.04.2021. 08:17 / Izvor: Akta.ba\nNakon skoro 12 časova zasjedanja, Skupština grada Banje Luke je u 1.30 časova poslije ponoći, jednoglasno usvojila budžet Grada za 2021. godinu u iznosu od 149,77 miliona KM.\nOdbornici su izglasali i četiri amandmana skupštinske većine, koji su kao takvi postali sastavni dio budžeta.\nIzglasane su i tačke koje su u uskoj vezi sa budžetom, i to zaključci o prijevremenom stupanju na snagu odluka o usvajanju i izvršenju budžeta Grada za 2021. godinu.\nOdbornici su usvojili i Odluku o izvršenju budžeta za 2021. godinu, te prihvatili odluku o utvrđivanju stope poreza na nepokretnosti na području grada Banje Luke za 2021. godinu uključujući i amandman skupštinske većine.\nGradonačelnik Draško Stanivuković, poslije usvojenog budžeta, kazao je da se nakon duge i teške rasprave došlo do toga da je budžet usvojen jednoglasno.\n"Konačno je zaustavljena blokada Banje Luke, koja u ovim teškim vremenima može da krene naprijed. Već od jutra krećemo sa generalnim čišćenjem grada, iscrtavanjem ulica, isplatom jednokratnih pomoći, isplatama za javne kuhinje i svega onog što nije moglo biti realizovano zbog blokade budžeta. Sa te strane sam srećan", kazao je gradonačelnik.\nIpak, kako je kazao – doneseno je par odluka koje su izazovne za Banju Luku, poput odluke o stopi poreza na nepokretnosti koja će, kako je kazao – uzeti četiri miliona KM iz budžeta.\n"Zbog toga strahujemo za realizaciju svih planova koje smo imali. Međutim, naša parola je da na svaku prepreku reagujemo, savladamo je i pronađemo rješenje", kazao je.\nTakođe, usvojenim amandmanima na odluku o izvršenju budžeta, kako je istakao – onemogućeno mu je da kao gradonačelnik vrši realokaciju sredstava u budžetu, što će ubuduće moći samo Skupština Grada.\n"Borićemo se za povećanje prihoda. Pokušaćemo dati sve od sebe da letimo putem promjena kojima smo krenuli. Ono što je ispred nas, jeste rad", kazao je on.\nNajavio je da će se ići u provjeru zakonitosti određenih amandmana, koji su usvojeni na ovoj vanrednoj sjednici.\nNaime, u usvojenom budžetu planirane su nove investicije i nastavak započetih, te obezbijeđeno finansiranje sportskih i kulturnih aktivnosti i manifestacija, pomoć osjetljivim kategorijama stanovništva, kao i ulaganja u privredne aktivnosti i mnoge druge oblasti života sugrađana.\nKapitalna ulaganja planirana su u iznosu od 31 milion KM. Kada je riječ o značajnijim novim ili projektima koji se nastavljaju, tu su: prva faza izgradnje gradskog parka i jezera, sportska dvorana Lauš, izgradnja vrtića u Kuljanima i Vrbanji, izgradnja teretana u prirodi, dajak pristaništa, projekti urbane revitalizacije objekata i drugo.\nPlanirano je i izdvajanje od 75.000 KM za izradu idejnog rješenja Centralnog spomen obilježja poginulim borcima Odbrambeno-otadžbinskog rata Republike Srpske, te sredstva za izradu značajnog strateškog dokumenta Urbanističkog plana Grada, za uređenje tvrđave Kastel i za gradnju mosta u Česmi.\nZa potrebe JZU „Dom zdravlja“ i procesa vakcinacije predviđeno je 1,2 miliona KM. Planirano je i 705.000 KM za nabavku udžbenika za učenike osnovnih škola, zatim subvencije karte u javnom prevozu od 20 odsto za penzionere, dok su povećana sredstava za Studentsku organizaciju i za personalnu asistenciju.\nU oblasti privrednog razvoja, planirane su subvencije privredi u iznosu od 1,2 miliona KM, i to privrednim subjektima u periodu krize u iznosu od 600.000 KM, te pomoć poslovnim subjektima iz oblasti ugostiteljstva i turizma u iznosu od 600.000 KM. Subvencije su predviđene i za javni prevoz, a tu su i sredstva za podsticaje u poljoprivrednoj proizvodnji u iznosu od 1,13 miliona KM.\nZnačajna sredstva planirana su za doznake pojedincima, koje se isplaćuju iz budžeta Grada, a odnose se na sve vidove socijalne pomoći i podrške pojedincima, navodi se u saopštenju.\nbudžet Banja Luke\nUnija udruženja poslodavaca Republike Srpske: Kodeksom do jeftinijeg novca\nTrapisti postaju nova turistička destinacija\nBronzani Majdan: Nastavak projekta vodosnabdijevanja vrijednog 2,5 miliona KM\nUskoro konkurs za idejno rješenje: Banja Luka dobija novi gradski park sa jezerom\nPark "Mladen Stojanović" dobija repliku fontane iz parka "Petar Kočić"\nAquana – primjer kako preduzeća odlaze u stečaj\nGrad Banja Luka obustavlja sve transakcije i plaćanja budžetskim korisnicima\nBudžet nije usvojen: Gradonačelnik poručio da Banja Luka ulazi u krizu\nBanjalučkim ugostiteljima milion KM pomoći\nDajak pristanište u Banja Luci niče ove godine\nNastavak radova na izgradnji sportske dvorane na Laušu\nBanja Luka ljetnom pozornicom oživljava Kastel\nStanivuković: Banja Luka neće uvesti restriktvnije mjere


Svjetski lider u automobilskoj industriji "Mubea" dolazi u Republiku Srpsku?\nFotografija: Ministarstvo za evropske integracije i međunarodnu saradnju RS\nBANJALUKA – Republika Srpska je trenutno u najužem izboru zemalja gdje bi njemačka kompanija “Mubea”, svjetski lider u automobilskoj industriji, mogla pokrenuti proizvodnju, potvrđeno je za “Nezavisne” u Ministarstvu za evropske integracije i međunarodnu saradnju RS.\nMilorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH, kazao je prije nekoliko dana na konferenciji za novinare da će ovih dana doći do razgovora s jednim velikim proizvođačem auto-dijelova koji će vjerovatno investirati u Republiku Srpsku.\n“Mislim da je to gotova stvar, ali nije još završeno objavljivanje svih detalja”, naveo je tada Dodik.\nKako su istakli iz ovog ministarstva, investitori će odluku da eventualno premjeste dio portfolija u Republiku Srpsku, ulože novac i pokrenu proizvodnju donijeti krajem oktobra.\n“Ovaj svjetski lider u automobilskoj industriji trenutno zapošljava preko 14.000 radnika na 48 lokacija širom svijeta. Ako izaberu Republiku Srpsku kao mjesto za investiranje, to će biti na jednoj od tri lokacije koje su Nijemci obišli početkom februara ove godine, i to u Laktašima, Doboju ili Prnjavoru”, naglasili su u Ministarstvu za evropske integracije i međunarodnu saradnju RS.\n“Ono što možemo reći je da će ta kompanija biti svrstana u grupu velikih preduzeća”, kazali su u ovom ministarstvu.\nPrema Zavodu za statistiku Republike Srpske, u velika preduzeća se ubrajaju ona koja zapošljavaju više od 250 radnika, što znači da bi “Mubea” mogla zaposliti najmanje ovoliko građana u Srpskoj.\nIz Ministarstva privrede i preduzetništva Republike Srpske su kratko rekli da trenutno vode pregovore s nekoliko inostranih kompanija iz automobilske, ali i drugih industrija.\n“Ove firme planiraju ulagati u Republici Srpskoj ili zemljama regiona, ali do okončanja pregovora i donošenja odluke od strane investitora gdje će uložiti svoj novac nećemo se zvanično oglašavati”, kazali su iz Ministarstva privrede i preduzetništva RS.


Ruski oligarsi kupuju uticaj, kupuju političare, birače, sportske ekipe i drugo... danas znamo, da je ruska strana sve to postigla koristeći protiv nas demokratiju i slobode na Zapadu: Vesli Klark\nGeneral Vesli Klark, bivši glavnokomandujući NATO snaga u Evropi smatra da su Kina i Rusija glavni bezbednosni izazovi za zapadnu odbrambenu alijansu. Prema njemu, jedna od glavnih bezbednosnih promena od kada je bio na čelu NATO-a 1990-tih jeste povratak Rusije na prostoru bivšeg Sovjetskog Saveza.\n"Te zemlje su znale da će Rusija da se vrati. One traže zaštitu. Znale su da će Rusija da se usprotivi njihovoj nezavisnosti, da će vršiti pritisak na njih, da će nastojati da održi poluge vlasti i nastojati da im ukine slobode. To su upravo i događa i to je ono što vidim kao glavnu promenu od kada sam bio na čelu NATO-a", kaže u razgovoru za Glas Amerike Klark.\nUpitan kakve bi mere preduzimao da još uvek vodi NATO, Klark je rekao:\n„Rešavanje pitanja Rusije mora da se zasniva na interesima i snazi zainteresovanih strana. Rusija mora da poštuje NATO, potencijale članica Aljanse kao i njihove interese. Istovermeno, i mi moramo da poštujemo Rusiju kao i interese predsednika Putina.\nOčigledno je da Putin nije ispoljio nikakvo uvažavanje Ukrajine kada je zauzeo Krim, posle čega su održani lažirani izbori, a zatim pokrenut rat u Donbasu. Slično, nije pokazao poštovanje ni prema Gruziji, gde ruski vojnici vode oružane sukobe već niz godina“.\nPrema Klarkovim rečima, na promenu ruske politike najviše može da utiče NATO:\n„Rusija se upustila u sajber-rat još od 2007. Ne samo što nastoji da se infiltrira u sajber infrastrukture zemalja, kao na primer Estonije, već se upliće u izbore, medijsku propagandu. Takve stvari više ne mora da radi ruska država, već ruski oligarsi, koji imaju milione dolara spremnih da investiraju. Tim novcem kupuju uticaj, kupuju političare, birače, sportske ekipe i drugo. Nismo odmah shvatili, ono što danas znamo, da je ruska strana to postigla koristeći protiv nas demokratiju i slobode na Zapadu“.\nTo su izazovi 21. veka koje NATO mora da razume u celini, jer je reč o zaštiti Zapadnog sveta u celini, smatra Klark.\nOsvrćući se na zategnute odnose između Turske i ostalih članica Severno-atlantskog saveza zbog kupovine ruskog antiraketnog sistema S-400 pod Erdoganom, penzionisani general ističe da nesuglasice traju već duži niz godina:\nRusija i Turska rade na novoj nabavci raketa S-400\n“Tu je spor u vezi sa prijemom Turske u Evropsku uniju, tu je pitanje Kurda, pitanja povezana sa invazijom Iraka i Sirije, što sve do danas nije razrešeno. Odgovor nije isključivo u vezi sa sistemom S-400, već se radi o dubljem sagledavanju izazova sa kojim se Turska suočava. U tom smislu, rešenje leži u većem angažovanju SAD i ostalih članica NATO-a radi prevazilaženja spora”.\nRešenje je dostupno, smatra Klark i ističe da je veoma važno zaustaviti dalju eroziju odnosa sa bitnom članicom na jugoistočnom krilu NATO-a.\nBivši glavnokomandujući NATO snaga u Evropi slaže se sa većinom eksperata koji vide Kinu kao najveći izazov Zapadu. Prema njemu, Kina poput Rusije želi da ima veto na ekonomske i bezbednosne odluke malih zemalja. Međutim, najveću poteškoću u odnosima, Klark vidi u nečem drugom.\n“Nije samo reč o intelektualnoj svojini, već o nezakonitom pritisku na kompanije da predaju svoju tehnologiju Kini. U stvari, mahom je izgubljeno vreme za to, jer Kinezi su sami po sebi prilično inventivni. Međutim, problem ostaje. Mislim da rešenje leži u rukama NATO-a, jer Amerika ne može da bude sama u tome, pošto je bilo koja druga zemlja, na primer Nemačka, u stanju da proda tehnologiju koju Kina želi. Neophodno je da na tome radimo sa svojim saveznicima. To je najefikasniji način da zaustavimo Kinu”.\nČinjenica da je na nedavnom sastanku NATO-a u Londonu, uspon Kine prvi put istaknut kao jedan od zajedničkih izazova savremenog sveta, značajan je razvoj događaja, ističe Klark. Dobro je takođe, dodaje on, da članice Alijanse apeluju na Kinu da se pridruži sporazumima za kontrolu naoružanja.\nVesli Klark i Lorens Iglberger o nasilju na beogradskim ulicama


Srpska premijera predstave "Brat" - Konkursi regiona\nby KR 27/07/2011 054\nPosle ukupno 20 izvođenja u Italiji, sledeći važan nastup predstave „Brat“ smederevskog pozorišta PATOS biće pred domaćom publikom na 3. „Tvrđava teatru“ u Smederevu, u avgustu ponovo u Italiji, a u septembru na 45. Bitefu.\nPraktično, srpska premijera „Brata“ biće 12. avgusta, na sceni u Malom gradu Smederevske tvrđave, u okviru glavnog festivalskog programa.\n„Brat“, koprodukcijska predstava smederevskog pozorišta PATOS i Teatra Koreja iz Lećea, izvedena je tokom jula u sicilijanskim gradovima Skiača, Salemi i Marsala, u okviru festivala „Krug mitova“.\nDo kraja avgusta, predstava „Brat“ igraće se još jednom pred italijanskom publikom, u mestu Aradeo blizu Lećea, gde je Teatar Koreja polovinom osamdesetih godina prošlog veka počeo sa radom, a prošle godine proslavio 10 godina na novoj sceni pozorišta u Lećeu. „Brat“ će se igrati pred važnim osobama iz sveta pozorišne umetnosti, kao što je Paolo Mađeli, koji je dvadesetak godina živeo i stvarao u Beogradu. Pored Mađelija, predstavu „Brat“ će gledati i Rade Šerbedžija.\nPrema rečima Branislave Liješević, umetničke direktorke festivala „Tvrđava teatar“, „Brat“ nije samo predstava, „Brat“ je projekat, „Brat“ je misija.\n„Projekat “Nomad scene“ i predstava “Brat“ predstavljaju jednu vrstu specifičnog pozorišnog poduhvata, koji je za cilj imao inkluziju marginalizovanih grupa u umetničke tokove, a kroz njih i u društvo, razbijanje predrasuda o manjinama u Srbiji, ali i u Evropi, jer je predstava imala veoma velik odjek u italijanskim gradovima u kojima se izvodila, posebno u onima koji su na listi prvih deset na polju diskriminacije – Napulj i Milano“, izjavila je Tanjugu organizator predstave Marija Aničić.\nProjekat „Brat“ u septembru biće predstavljen i na 45. Bitefu, u okviru pratećeg programa, odnosno u okviru programa „Bitef Polifonije“. Zainteresovani će tada moći da pogledaju dva filma o ovom projektu. Jedan je iz 2009. godine, italijanskog autora Matije Soranca, snimljen u Skoplju gde je na XIV Bijenalu mladih umetnika Evrope i Mediterana igran performans „Prosjačka opera“ na osnovu kojeg je kasnije nastala predstava „Brat“.\nDrugi film je iz 2010. godine, autorke Dragane Bošković, teatrologa i urednice dramskog programa RTS-a, nastao u Lećeu, gde je „Brat“ igran u Teatru Romano, otvorenom prostoru starog grada.\nPerformans „Prosjačka opera“ već je igran uživo na „Bitefu Polifoniji“ 2007. godine, a ove godine Ljubica Beljanski-Ristić, urednica programa, pozvala je PATOS sa željom da pokaže kako se jedan projekat u međuvremenu razvijao i dokle se sa njim stiglo.


NOVI SAD – Ispitivanjem sadržaja arsena u oko 650 bunara u 27 od 45 opština u Vojvodini utvrđeno je da je najlošije stanje u Banatu. U 61 odsto ispitivanih bunara u severnom i srednjem Banatu zabeležen je povećan sadržaj arsena, u zapadnoj i severnoj Bačkoj to je u 58 odsto bunara, dok je u Sremu registrovano povećanje arsena u 29 odsto bunara – kaže za Slobodnu Vojvodinu pomoćnica pokrajinskog sekretara za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine Nada Lazić.\nFale postrojenja za uklanjanje arsena\nOna objašnjava da se u Vojvodini za vodosnabdevanje koriste isključivo podzemne vode s različitih dubina – od 12 do 230 metara, te da veliki deo podzemnih voda u AP Vojvodini sadrži neprihvatljivo visoku koncentraciju arsena u slučaju da se te vode koriste za piće.\n– Nažalost, većina vodovoda u Vojvodini nema postrojenje za uklanjanje arsena iz podzemnih voda, te je sadržaj arsena u vodi za piće na većem delu teritorije AP Vojvodine iznad 10 mikrograma po litru, koliko je zakonom dozvoljeno – kaže Nada Lazić. Ona upozorava da je arsen inače veoma opasan i da može izazvati pojedine oblike raka, ako se unosi u organizam dugo.\nPiju vodu s česmi\n– Ima naselja u pokrajini u kojima je odlukom sanitarne inspekcije zabranjeno korišćenje vode iz vodovodnog sistema zbog povećanog prisustva arsena – navodi Lazićeva, koja je i zamenica predsednice Stručnog saveta LSV za zaštitu životne sredine. Ona dodaje da su neka od tih mesta, kao što su Kovačica, Klek i još neka druga manja naselja, naročito u ugroženim područjima, izgradila česme s pijaćom vodom, ali i dodaje da je nedopustivo da građani u 21. veku uzimaju vodu s česme u centru sela u kanisterima.\nSto pedeset vodovoda\nLazićeva kaže i da u Vojvodini organizovano snabdevanje vodom imaju 372 naselja od 463, koliko ih ima ukupno. Ta 372 naselja snabdevaju se vodom iz 307 vodovoda, što praktično znači da je negde jedan vodovod na više naselja.\n– A od tih 307 vodovoda 157 je u nadležnosti javnih komunalnih preduzeća, a oko 150 vodovoda je u nadležnosti mesnih zajednica. To je zabrinjavajući podatak s obzirom na to da mesne zajednice nemaju kvalifikovane osobe koje mogu na pravi način da vode brigu o objektima vodovoda – bunarima i svim ostalim delovima sistema – upozorava ona. Lazićeva je dodala da se u budućnosti mora raditi na tehničkom i organizacionom ukrupnjavanju tih vodovodnih preduzeća, jer je veoma važno da se o kvalitetu vode za piće brinu stručne osobe.\nNada Lazić kaže i da je poseban problem to što se izvorišta podzemnih voda, koja naselja koriste za dobijanje pitke vode, po pravilu nalaze u samim tim naseljima ili veoma blizu, zbog čega su veoma ugrožena.\n– Ako znamo da samo 10 odsto, odnosno 45 naselja u Vojvodini ima kanalizaciju, to znači da sva ostala naselja, koja imaju vodovod, a nemaju kanalizaciju, imaju septičke jame i tamo odlažu svoje otpadne vode, a onda se te septičke jame nekontrolisano prazne u najbliži kanal ili u vodotok i slično. Ili što je još gore, kada se priključe na javni vodovod, ljudi svoj bivši bunar pretvore u septičku jamu – kaže ona.\nLazićeva ističe da u Vojvodini na sva 463 naselja ima svega 18 postrojenja za pripremu vode za piće, a i ona se mahom koriste za uklanjanje gvožđa, mangana i amonijaka, ali ne i arsena. Kako kaže, u narednom periodu moralo bi se mnogo više ulagati u ovu oblast izgradnjom nove i rekonstrukcijom postojeće vodovodne mreže ali i modernih sistema za pripremu vode za piće.\n– Prema Strategiji vodosnabdevanja i zaštite voda u AP Vojvodini, koju je donelo Izvršno veće a usvojila pokrajinska skupština, za izgradnju neophodnih sistema i poboljšanje kvaliteta vode za piće u pokrajini potrebno je oko pola milijarde evra – kaže Lazićeva. Prema njenom mišljenju, i same opštine morale bi više da se angažuju u ovom poslu, a posebno u privlačenju sredstava iz evropskih fondova koji su našoj zemlji sada dostupni. U procesu pridruživanja biće dostupni i veći iznosi sredstava i potrebno je pripremiti projekte kako bi se ta sredstva mogla i iskoristiti.\ni Veliki bački kanal\nPredsednica Stručnog saveta LSV za zaštitu životne sredine Danica Baćanović kaže za Slobodnu Vojvodinu da je deo predizbornog programa LSV dalje sprovođenje Strategije vodosnabdevanja i zaštite voda u AP Vojvodini, koja predviđa izgradnju regionalnih vodovoda i potrebna sredstva za taj posao.\n– Nama ostaje da dalje radimo da tu strategiju sprovedemo u život – kaže Baćanovićeva. Ona navodi i da je Subotica, gde su uložena znatna sredstva u izmenu tehnologije u fabrikama vode, pozitivan primer u Vojvodini.\n– Na tom primeru se pokazalo da je moguće ukloniti sve štetne materije iz vode. To su velika ulaganja i dugotrajan posao, ali je važno da se na tome radi – kaže ona. Takođe kao pozitivan primer navodi rešavanje tretmana otpadnih voda na Velikom bačkom kanalu.\n– Urađeni su kolektori, kanalizaciona mreža i počinje da se gradi postrojenje za tretman otpadnih voda. Za nekoliko godina imaćemo i čist Veliki bački kanal – kaže ona. Baćanovićeva, koja je i pomoćnica ministra životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja, kaže da podaci govore da se najbolja voda u Vojvodini pije u Sremu, a da je ujedno u tom delu pokrajine najduži životni vek stanovništva.\n– Koliko je tome voda uzrok nemamo preciznih podataka, ali je to sigurno voda najboljeg kvaliteta u Vojvodini – kaže Baćanovićeva.\nU Kikindi dotrajala vodovodna mreža\nOdbornik LSV u Skupštini opštine Kikinda dr Milan Mitrić kaže za Slobodnu Vojvodinu da čak 60 odsto stanovništva Srbije pije zdravstveno nebezbednu vodu, te da u Kikindi ovaj problem postoji decenijama unazad. On smatra da rešavanje ovog problema nikako ne može da se svede na pojedinačan mandat bilo koje vlasti, već da je potrebno dugoročno baviti se ovom najvažnijom temom za lokalno stanovništvo.\n– Pored prisustva arsena, natrijuma i amonijaka, koji mogu uticati na razvoj različitih oboljenja kod ljudi, veliki je problem i u dotrajaloj vodovodnoj mreži. Očito je da rešavanje ovog problema zahteva dosta volje, planiranja i strpljenja, ali je ono neophodno kako bi se obezbedili svi uslovi za zdravu, upotrebljivu vodu koja je svima dostupna – istakao je Mitrić.


Mali: Razmatramo 20 novih mera za rast zapošljavanja | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 05.06.2020 / 13:49\n“Pitanje da li će to da bude oslobađanje ili smanjenje poreza i doprinosa za svakog novozaposlenog, direktna subvencija ili nešto između”, rekao je on.\nDodao je da se razmišlja o novim kreditima i podsticajima za pokretanje novog biznisa što bi sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) trebalo da bude urađeno do kraja godine.\nKako je rekao ne vidi razlog da najugroženiji sektori turizam i saobraćaj ne budu zadovoljni jer, kaže, svi koriste državne mere pomoći kao što su tri minimalca, neplaćanje poreza i doprinosa na zarade i imaju pristup jeftinim kreditima.\nMali je rekao da predviđanja Ministarstva finansija govore da će stopa rasta za treći kvartal biti oko nule, a da bi u četvrtom kvartalu ove godine trebalo da bude u plusu.\n“Jedini faktor koji je nepoznanica je globalno tržište, ali tu već sada vidim dobar paket mera za oporavak privreda zemalja EU koji se već primenjuje što znači da vraćanje na staro treba očekivati do kraja godine”, rekao je on i dodao da ako nam ekonomija ove godine ne padne bićemo najveći pobednici.\nMali je rekao da je Srbija privukla 821 milion evra stranih investicija privukla u prvom kvartalu.\n“Važno je da su svi strani investitori potvrdili da ostaju pri tome da dođu, a mi smo 273 miliona evra izdvojili za podršku njihovim investicijama”, rekao je on.\nDodao je da se Srbija pokazala kao dobar i pouzdan partner što potvrđuju državne evroobveznice za kojima je postojala velika tražnja na međunarodnom tržištu.\nOn je potvrdio da program Srbija 2020-2025. ostaje kao kičma razvoja srpske ekonomije u narednih pet godina\nKaže da je cilj države podizanje standarda građana i da je taj cilj potpuno ostvariv i istakao da će prosečna plata biti 900 evra do kraja 2025. a penzija preko 400 evra.\n“A da li će biti lako, neće”, rekao je Mali .\nTagovi: Siniša Mali, srpska ekonomija, tržište rada u Srbiji


Stilovi vezivanja u emotivnom odnosu - WANNABE MAGAZINE\nStilovi vezivanja u emotivnom odnosu\nPostoje četiri osnovna stila, odnosno načina na koje se vezujemo za osobe sa kojima uspostavljamo emotivne veze. A od tih stilova u velikoj meri zavisi uspeh i trajnost naših veza, naročito ako se povežemo sa nekim čiji stil vezivanja nije kompatibilan našem stilu.\nSigurno ili autonomno povezivanje\nOvo je najbolji stil povezivanja, koji imaju osobe koje sebe vide pozitivno, stabilne su i samopouzdane i nije ih lako uznemiriti i uzdrmati. Ove osobe su sposobne da balansiraju u svojim emotivnim vezama sa povezanošću i pripadnošću koje osećaju u odnosu na partnera sa jedne i sa potrebom za samostalnošću i sopstvenim životom, sa druge strane. Osobe sa ovim stilom vezivanja su prilagodljive, komunikativne, autentične, dobronamerne i pune razumevanja – one nisu postale takve, zato što su ih loša iskustva u životu zaobišla, nego upravo suprotno, zato što im je manjkalo ljubavi i podrške, pa i gore od toga. Njihova samouverenost i opuštenost u odnosu ne potiče iz neke povlašćenosti i nedostatka traume, nego iz sposobnosti da objektivno procenjuju svoj život i da sagledavaju sebe i svoje postupke. Ne plaše se napuštanja, ni initimnosti i vezivanja i obično su zadovoljni onim što imaju, čak i onda kada žele da imaju malo više.\nA post shared by Фотограф Санкт-Петербург (@kattya_lisa)\nAnksiozni stil povezivanja\nOsobe koje kroz anskioznost, zabrinutost i preokupiranost nevažnim sitnicama emituju negativan model sebe, vide u drugima pozitivnu sliku. U odnosima će pokazivati visok stepen teskobe, anksioznosti, nesigurnosti, ali zato neće izbegavati intimnost, neće bežati od vezivanja i bliskosti. Ove osobe se plaše napuštanja, potrebno im je mnogo uveravanja u ljubav, dobre namere i pripadnost, a ponekad beže iz odnosa i prve prekidaju zato što više ne mogu da podnesu sumnju da će biti ostavljene i čekanje da se to najzad dogodi.\nOsobe sa anskioznim stilom vezivanja često gaje iluzije i nemaju dobru orijentaciju u realnosti, pa to prenose i na odnos, zbog čega istinska osećanja trpe i bivaju gurnuta u drugi plan.


Međunarodna konferencija posvećena turizmu i kulturnoj baštini 12. aprila u Herceg-Novom\nsrijeda, 10 april 2019 17:03\nMeđunarodna konferencija na temu ‘’Strateški razvoj turizma na temelju valorizacije kulturne baštine’’ biće održana u Herceg Novom u petak, 12. aprila 2019. godine, od 10 sati u hotelu „Lighthouse“.\nKonferenciju organizuje Sekretarijat za turizam, ekonomski razvoj i preduzetništvo Opštine Herceg Novi u saradnji sa Turističkom organizacijom Herceg Novi, a u okviru projekta „Mreža turističkih gradova za promociju kulturne baštine”.\nKonferenciji će prisustvovati predstavnici gradova i opština koji su projektni partneri Opštine Herceg Novi u okviru programa Evropa za građane – Mreža gradova.: Novo Mesto (Slovenija), Torun (Poljska), Vilafranca de Penedés (Španija), Trnava (Slovačka), Langhenagen i Buhel (Njemačka), Bihać (Bosna i Hercegovina), te Evropska asocijacija za lokalnu demokratiju (ALDA).\nTakođe, najavljeno je učešće predstavnika: Ministarstva turizma i održivog razvoja, Ministarstva kulture, Nacionalne turističke organizacije, lokalnih samouprava i lokalnih turističkih organizacija iz Crne Gore, predstavnika akademskih institucija i nevladinih organizacija.\nCiljevi projekta „Mreža turističkih gradova za promociju kulturne baštine” odnose se na razmjenu najboljih primjera valorizacije kulturne baštine i kulturnog nasljeđa u svrhe razvoja i promocije turizma, a uz osnaživanje evropskog identiteta i vrijednosti.


Psihoterapija i savetovanje - Psihoforma\nPsihoterapija i psihološko savetovanje podrazumevaju strukturisani proces u kome klijent i psihoterapeut rade na tome da primenom različitih metoda, procedura i tehnika dođe do željene promene kod klijenta. Ta promena se pre svega odnosi na način klijentovog razmišljanja, osećanja i ponašanja a samim tim i bolju komunikaciju sa drugim ljudima i reagovanje u stresnim situacijama ili rešavanje problema.\nEfikasnost psihoterapije je dosta istraživana ( i na osnovu subjektivne procene klijenata kao i po objektivno merljivim rezultatima) a sva istraživanja ukazuju na to da je ona zaista i efikasna i da oko 60-80% klijenata jasno postiže željenu promenu.\nSavremen način života i svakodnevni zahtevi i izazovi koji iz njega proističu sve više suočavaju većinu ljudi sa različitim psihološkim problemima koji bitno utiču na njihov kvalitet života. Ovi problemi ukoliko se ne tretiraju na vreme i na adekvatan način često poprime progresivniji tok kojim se učvršćuju disfunkcionalni obrazci razmišljanja i ponašanja i umanjuju pozitivni kapaciteti pojedinca.\nTakođe, odlazak kod psihologa može pomoći i onim ljudima koji žele da dostignu viši stepen ličnog psihološkog razvoja razvijajući svoje potencijale i ostvarujući potpunije odnose sa drugim ljudima.\nDakle, ciljevi psihoterapije ili psihološkog savetovanja mogu biti različiti i to od pružanja podrške u prevazilaženju nekih trenutnih životnih problema, ličnog rasta i razvoja, sve do tretiranja ozbiljnijih psihičkih problema.


DODIK I CVIJANOVIĆ ČUDOTVORCI: Najavljuju svima veća primanja u RS-u, prosječnu platu od 450 eura... | Slobodna Bosna\nDODIK I CVIJANOVIĆ ČUDOTVORCI: Najavljuju svima veća primanja u RS-u, prosječnu platu od 450 eura...\nRadnicima u javnom i realnom sektoru u RS biće povećane plate, dok će penzionerima biti povećane za 2,5 posto, najavljeno je nakon današnjeg sastanka predsjednika RS Milorada Dodika i premijerke Željke Cvijanović sa ministrom finansija Zoranom Tegeltijom i ministrom rada i boračko-invalidske zaštite Milenkom Savanovićem u Banjaluci.\nPremijerka Cvijanović kazala je novinarima nakon sastanka da je budžet stabilan i da će se moći obezbijediti povećanje plata u javnom i realnom sektoru.\nS tim u vezi, najavila je da će 300 KM neoporezivnog dijela biti usmjereno na povećanje plata svim zaposlenim u RS, što će podrazumijevati da će najniža plata od 400 KM iznositi 450, odnosno biće povećana za 12,5 posto, dok će plata od 500 KM biti povećana za devet posto.\n"Radi se na tome da minimalna plata bude 500 KM. To jeste cilj, koji je opravdan", kazala je predsjednica Vlade RS, te poručila da na ovaj cilj ide država koja ima stabilne finansije.\nCvijanović je kazala da će junska penzija, čija će isplata početi u julu, biti veća za 2,5 odsto čime će penzije biti povećane za ukupno 20 posto.\nPredsjednik RS pozdravio je aktivnosti i naporan rad Vlade, Narodne skupštine RS i institucija RS, koje su, kako je ocijenio, napravile veliki iskorak.\n"Svako ko je dobronamjeran može ove aktivnosti samo da pohvali, ovdje se nema šta oduzeti, samo dodati pohvala. Ovo je dobra vijest i veoma važna poruka da RS može ovo da uradi", poručio je Dodik.\nPovećanja su, kako je istakao, usmjerena na ljude sa najnižim primanjima u RS.\n"Ukoliko se realni sektor odluči da prati namjere Vlade RS, a imamo obećanja da hoće, prosječna plata će biti 450 evra", kazao je Dodik.