"Gross" nastavlja uspješno poslovanje izmirujući sve obaveze\nFirma "Gross", koja upravlja i bavi se eksploatacijom rude iz rudnika "Sase", kod Srebrenice, najveći je privredni kolektiv na području srebreničke i bratunačke opštine, a treći u regiji Birač.\nOva firma je u 2018. godini u radni odnos primila 34 radnika i sada ima ukupno 496 zaposlenih.\nU "Grossu" ističu da je zbog odlaska većeg broja radnika u penziju ukupan broj zaposlenih neznatno smanjen, a razlog je i izbjegavanje nezaposlenih da rade rudarske poslove, te njihovi odlasci u inostranstvo.\nOva firma, koja posluje u sastavu britanske kompanije "Mineko" (Mineco), posebnu pažnju posvećuje investiranju u opremu i obuku radnika, čime povećava produktivnost i ostvaruje bolje proizvodne rezultate sa manjim brojem zaposlenih.\nAmbiciozni plan proizvodnje od 347.500 tona rovne rude u 2018. godini za 14.500 tona veći je od realizacije u 2017. Realizovan je sa 94,8 odsto za 11 mjeseci i, kada se saberu ukupni proizvodni rezultati za 2018. godinu, planirani rekordni obim proizvodnje biće premašen.\n"Gross" je od januara do novembra 2018. godine u budžet Republike Srpske uplatio 12.517.291 KM po osnovu poreza na dohodak, dobit, imovinu, zatim doprinosa na plate, za koncesione naknade i druge zakonske obaveze.\nPredsjednik Upravnog odbora ove firme Jelena Petrić naglašava za Srnu da su protekle godine za nabavku opreme, rekonstrukciju objekata, izradu projektne dokumentacije i istražne radove investirali 4.147.838 KM.\nOd 2005. godine, od kada je "Mineko" preuzeo upravljanje rudnikom "Sase", uloženo je 41.618.700 KM za ove namjene.\nPetrićeva napominje da se, radi postizanja boljih poslovnih rezultata i povećanja bezbjednosti zaposlenih, kao i poštovanja ekoloških propisa, stalno vrše dokvalifikacija i prekvalifikacija zaposlenih.\nTako je 48 radnika položilo stručni ispit iz oblasti eksploatacije rude, 29 za preradu rude, a trojica za nadzornike u rudarskim objektima.\nU ovoj firmi veliku brigu posvećuju i sredstva ulažu za zaštitu prirode i podizanje ekološke svijesti kod radnika, ali i u okruženju.\nVeć nekoliko godina u Sasama organizuju predavanja i radionice o neophodnosti borbe protiv svih oblika zagađivanja i očuvanja životne sredine za učenike nižih razreda osnovnih škola iz ove dvije opštine povodom Svjetskog dana planete.\nRudnik sprovodi aktivnosti na promjeni ekološke svijesti zaposlenih i građana u okruženju ovog preduzeća, ali i značajna sredstva ulaže u promjenu ekološke slike ovog područja.\nPreduzete su sve mjere da supstance koje se izbacuju prilikom prerade rude ne dospiju u vodotoke i da se jalovina propisno deponuje na bezbjedno i propisno uređeno flotacijsko odlagalište.\nZa 50 godina korištenja ovog rudnika nikada ništa nije rađeno na kultivisanju odlagališta jalovine iz ovog rudnika, dok je "Gross" izdvojio značajna sredstva i angažovao svoje radnike i operativu da se taj prostor rekultiviše.\nIzgrađeno je, uređeno i zaštićeno flotacijsko odlagalište, zasijana je trava i sadnice voća i drugog drveća i cvijeća, uređeni prilazi, izgrađeni sportski tereni, ljetnikovci i drugi objekti za odmor i zabavu, u šta je uloženo više od tri miliona KM.\nRekultivisana je ukupna površina od 137.512 metara kvadratnih, za šta je izdvojeno više od tri miliona KM.\nRužna slika neuređene i neuredne stare deponije jalovine potpuno je izmijenjena i taj prostor je pretvoren u park sa sportskim terenima, ukrasnim drvećem, voćnjacima, pčelinjacima i plastenicima, koji su već počeli donositi plodove koji se koriste za ishranu rudara u ovdašnjoj radničkoj kuhinji.\nU ovoj kompaniji ističu da su rekultivacija i uređenje, te zaštita životne sredine stalan proces i njihov redovni zadatak i obaveza.\n"Gross" je izuzetno odgovorno preduzeće koje se uključuje i pruža podršku realizaciji brojnih infrastrukturnih, kulturnih, sportskih i drugih projekata na području Srebrenice i Bratunca.\nIz ove firme su se uključivali ili su sami finansirali rekonstrukcije pojedinih infrastrukturnih i sportskih objekta, te obezbjeđivali sredstva za sportske klubove i kulturno-zabavne manifestacije.\nRedovno se obezbjeđuju ogrev i druga vrsta pomoći za najugroženije porodice koje žive u blizini rudnika u naselju Sase, kao i za područno odjeljenje osnovne škole u ovom naselju, gdje su obnovili i jednu staru vodenicu i produžili joj vijek.\nFirma je uključena u sve humanitarne akcije na nivou Srebrenice i Bratunca. Nedavno su nabavili peć za školu u Sasama, laboratorijsku opremu za škole u Bratuncu i Srebrenici, a, između ostalog, pružili su podršku organizovanju novogodišnje priredbe za djecu u ova dva mjesta.\n"Gross" svake godine omogućava maturantima iz srednjoškolskih centara iz Srebrenice i Bratunca da svojim radom u ovom preduzeću obezbijede dio sredstava za matursku ekskurziju, a preostali potrebni dio troškova snosi ova firma.\nRedovno pružaju podršku Ribolovnom društvu "Drina" iz Bratunca, kao i drugim sportskim i kulturnim društvima u ove dvije opštine.\nZa sve ove plemenite aktivnosti i pomoć i ljubav prema Manastiru Svete Trojice u Sasama, Njegovo preosveštenstvo episkop zvorničko-tuzlanski Fotije odlikovao je Jelenu Petrić Ordenom Svetog kralja Dragutina - Prepodobnog Teokista na dan ktitorske slave ovog hrama 15. decembra - Svetog cara Uroša, posljednjeg svetitelja iz dinastije Nemanjića.\nZatvorena zbog dugova\nSrebrenica ostala i bez autobuske stanice\nU Beogradu predstavljena knjiga\n"Srebrenica - raskrinkavanje lažnog samooptuživanja"\nZvizdić zaboravio šta je rekao\nHoće li Srebrenica dobiti obećane milione od Savjeta ministara?


Han: Bregzit neće uticati na nastavak procesa proširenja EU - Nova Borba\nJohanes Han na Samitu o zapadnom Balkanu\nHan: Bregzit neće uticati na nastavak procesa proširenja EU\nNaglasio je da i dalje postoji evropska perspektiva zemalja zapadnog Balkana, i pored činjenice što je EU trenutno u veoma teškoj fazi.\nOtvarajući Biznis forum u okviru Samita o zapadnom Balkanu u Parizu, evropski komesar Johanes Han izjavio je da izlazak jedne zemlje iz Evropske unije ne znači da je zaustavljen proces širenja tog bloka, već da postoji mnogo razloga da se nastavi.\n''To što smo suočeni sa izlaskom jedne zemlje ne znači da je kraj sa procesom širenja, već naprotiv. Ima puno razloga za širenje EU, a Evropska komisija je opredeljena da nastavi taj proces'', naglasio je Han.\nOn je rekao da jačanje agende infrastrukturnog povezivanja zemalja regiona predstavlja značajnu mogućnost za dalje pospešivanje saradnje, kao i poboljšanje okolnosti za investitore.\nPrema njegovim rečima pristupni proces nije samo usaglašavanje zakonodavstva, već je fokusiran i na oblast ekonomije, to jest privrednog rasta i podizanju konkurentnosti.\nU prirstupnom procesu, kako je podvukao, veoma su važni vladavina prava i privredni razvoj.\nHan je ukazao da su zemlje zapadnog Balkana i dalje suočene sa određenim problemima tereta prošlosti, ali da je većina zemalja prikazala jasnu privrženost reformama.\nSve vlade treba, kako je poručio, i u narednom periodu da preduzmu konkretne korake u ovom pravcu.\nHan je, govoreći o projektima u okviru Berlinskog procesa, rekao da je fokus na infrastrukturnom povezivanju, kako u transportu, tako i energetici, jer to otvara šanse za građane, ali i investitore.\nInfrastrukturna povezivanja, smatra Han, treba da budu dobar most saradnje, promocija mira i pomirenja.\nOn je pozvao zemlje regiona da u ovoj oblasti ulože dodatne napore ukazujući da povezivanje nije samo izgradnja infrastrukture, već i da se ona što bolje iskoristi.\nMinistar finansija Francuske Mišel Sapen rekao je da je veoma bitno da se zadrži evropska perspektiva za zemlje zapadnog Balkana.\nOn je, govoreći o ekonomskim performansama, ukazao da je privredni rast u svim zemljama dostigao već tri odsto, a u Srbiji je čak iznad toga.\n''To su značajni rezultati koje moramo dodatno priznati'', poručio je Sapen, rekavši da su potrebni dalji napori u borbu protiv korupcije i kriminala.\nOcenio je da je važan razvoj infrastrukture, kako transportne tako i energetske, jer će doprineti povećanju konkurentnosti i atraktivnosti zemalja za investitore.\nKada je reč o infrastrkturnim projektima, Sapen je najavio da će Francuska biti aktivnija u finansiranju projekata, i da ulazi u Fond sa donacijom od milion evra.\nBiznis forumu prisustvuju u ime Srbije ministar finansija Dušan Vujović i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nForum je deo Samita o zapadnom Balkanu, a francuski skup je treća konferencija u okviru Berlinskog procesa, koji je pokrenula nemačka kancelarka Angela Merkel sa ciljem potvrđivanja i podsticanja evropske perspektive regiona, kao i razvoja.\nNa samitu, koji počinje danas posle podne, učestvovaće premijer Srbije Aleksandar Vučić, koji će boravak u Parizu iskoristiti za niz bilateralnih sastanaka.


U BEOGRADU SU SIGURNI: Zašto je Srbija raj za tajkune i kriminalce iz okruženja?\nVeć smo pisali o tome kako Kinezi odlaze iz Srbije, ali imamo nove komšije, koje su u našoj zemlji pronašli sigurnu luku.\nU poslednjih nekoliko meseci dve vrlo problematične figure iz komšijskih zemalja dobile su srpski azil, iako ih u njihovim matičnim zemljama terete za teška krivična dela.\nKako su preneli mediji, 15. maja ove godine bugarski tajkun sa Interpolove poternice Cvetan Vasilev je, posle više neuspelih pokušaja, dobio azil u Srbiji.\nTakođe, pre nekoliko dana dozvolu slobodnog boravka u našoj zemlji dobio je i rumunski državljanin Sebastijan Gica.\nPodsetimo, u julu prošle godine je bugarsko tužilaštvo podiglo optužnicu protiv Vasileva i još 17 osumnjičenih za niz krivična dela koja su dovela do propasti Korporativne komercijalne banke u toj zemlji.\nVasilev je, kako su preneli bugarski mediji, bivši većinski deoničar i izvršni direktor Korporativne komercijalne banke i optužen je po 146 tačaka zbog sumnje da je sa ostalim optuženima proneverio ukupno 2,56 milijardi leva (oko 1,31 milijardi evra), kao i 205,9 miliona leva u gotovini.\nBanka je 2015. otišla u stečaj, cime je u stečaj otišla i bugarska kompanija „Glas industri“ koja je kupila Srpsku fabriku stakla iz Paraćina.\nU okviru istrage banke podignuta je optužnica protiv više bivših visokih zvaničnika osumnjičenih da su pripadali organizovanoj kriminalnoj grupi na čijem je čelu navodno bio Vasilev.\nNeki od njih optuženi su i za proneveru\nDva revizora iz revizorske kuce KPMG Bugarska takođe su optužena za proneveru, a protiv trojice bivših radnika centralne banke podneta je tužba za loše upravljanje.\nZa razliku od Vasileva, Gica je bio uhapšen u Srbiji zbog osnova sumnje da je izvršio osam krivičnih dela, među kojima su ucena, davanje mita, trgovina uticajem, pranje novca i odavanje poverljivih informacija.\nVlasti Rumunije vodile su istragu protiv njega u više slučajeva korupcije a on je 19. decembra 2016. godine, napustio je zemlju posle čega je za njim raspisana međunarodna poternica.\nGica je, po navodima rumunskih medija, pod istragom zbog „korupcijskog slučaja povezanog sa posetom bivšeg britanskog premijera Tonija Blera Rumuniji 2012. godine“.\nU obrazloženju odbijanja zahteva Rumunije za izručenje Gice i odluke da mu se omogući azil, navodi se da se on nalazi pod pretnjama progonom zbog političkog mišljenja.


Vesnik proleća: Pomozite svom organizmu džemom od maslačka! | Skandalozno\nVesnik proleća: Pomozite svom organizmu džemom od maslačka!\nMožete ga naći na svakom koraku, ali ako ga koristite za čaj, džem ili stavljate listove u salatu, berite ga daleko od saobraćajnica, prenose Novosti.\nDžem od maslačka je najbolje da uzimate ujutro, na prazan stomak, a možete da ga pomešate sa zelenim čajem ako želite da očistite organizam od štetnih sastojaka koje su se nakupile tokom zimskih dana.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Vesnik proleća: Pomozite svom organizmu džemom od maslačka!"


Nastavak saradnje Ministarstva za kulturu, sport i mlade i JP SKPC Mejdan – SKPC MEJDAN\nProteklih dana ministar za kulturu, sport i mlade Zlatan Muratović održao je niz konstruktivnih radnih sastanaka od kojih posebnu važnost ima sastanak sa direktorom JP SKPC Mejdan Jasenkom Elezovićem. Značaj Mejdana za sport, uloga Mejdana u procesu vakcinacije stanovništva koja će uskoro uslijediti, odvijanje trenažnih procesa i usmjeravanje sportskih aktivnosti prema globalnom uticaju pandemije bile su teme razgovora.\nDirektor Mejdana upoznao je ministra o trenutnom načinu rada ovog preduzeća i o statusu aktivnosti koje su povezane sa rekonstrukcijom objekta nakon što je isti velikim dijelom uništen u prošlogodišnjoj poplavi.\nPodjsećanja radi Vlada Tuzlanskog kantona je dodijelila 70 hiljada KM za namjene rekonstrukcije dijela objekta uništenog poplavom.\nDirektor Elezović je istakao da je i pored problema sa kojima se preduzeće suočilo isto uspjelo odgovoriti izazovima, te da kontinuirano pronalaze alternativne načine poslovanja i saradnje sa svim relevantnim akterima.\nMinistar Muratović je izrazio veliko zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom, te je naglasio da je Mejdan najvažnija okosnica za razvoj sporta i to ne samo za područje Tuzle i Tuzlanskog kantona, već i za cijelu državu. Mejdan je tradicionalno jedan od najboljih, ako ne i najbolji, domaćina našim reprezentativnim selekcijama. Ministar je posebne riječi zahvalnosti iznio zbog činjenice da će Mejdan biti jedan od važnih aktera u procesu vakcinacije stanovništva koje slijedi u skorije vrijeme.\nNa kraju, dogovorena je uzajamna podrška i saradnja na aktivnostima koje su od velikog značaja za unapređenje u oblasti sporta, a ministar je obećao da podrška Vlade Tuzlanskog kantona neće izostati.\nRukometaši Slobode u...\nPopularni Jarčevi izborili...\nDamir Mulaomerović: Utakmica s Leotarom od izuzetne važnosti za nas (VIDEO)


BalkanMagazin :: Uhapšena Šapčanka zbog tvitova protiv Vučića\nUhapšena Šapčanka zbog tvitova protiv Vučića\nsubota, 27. jul 2019 07:57\n(subota 27. jul, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nBeograd, 26.07.2019 - susret premijerke Srbije Ane Brnabić i predsednice Republike Srpske Željke Cvijanović\nOpozicija govori o sedam „mršavih“ godina vladavine naprednjaka. Šapčanka je uhapšena zbog pretnji koje je uputila Vučiću preko Tvitera. Srbijanka Turajlić kaže da treba sačekati sa odlukom o bojkotu izbora. Četrnaesta država povlači priznanje Kosova. Tramp isteruje Kineze iz Srbije. Srbi su ostali 17 sati na aerodromu u Parizu, čekajući let „Viz era“.\nRim, 26.07.2019 - putnici na aerodromu Fumićino u Rimu koji je objavio četvoročasovni štrajk\nSedam godina vladavine SNS-a\nSagovornici Danasa iz opozicije govore o sedam godina vlasti SNS-a. Marinika Tepić kaže da smo „talac jedne kriminalne organizacije koja se samo registrovala kao politička partija“. Zoran Lutovac ističe da smo od slobodne postali „delimično slobodna država“. „Postali smo partijska država sa jednim čovekom od koga sve zavisi“, ističe Boban Stojanović. Naslov teksta je „’Sedam mršavih krava’ vladavine naprednjaka“.\nBeograd, 26.07.2019 - susret premijerke Srbije Ane Brnabić sa evropskim komesarom za susedsku politiku i proširenje Johanesom Hanom\nUhapšena zbog tvitova\n„Uhapšena zbog jezivih tvitova“, piše Srpski telegraf uz naslov „Vučićevoj deci pretila Đilasova simpatizerka“.\n„Ona je pretila Vučićevoj deci“, naslov je u Informeru, koji navodi da je uhapšena Šapčanka „u bliskim vezama sa podzemljem“. Aleksandra Janković Aranitović (49) dobro je poznata policiji, već je osuđivana zbog falsifikovanja isprava i nasilja u porodici.\n„Hapšenje protiv brutalnih poruka“, glavna je najava Novosti na prvoj strani. List navodi i da je priveden i R.M. koji je na Fejsbuku postavio umrlicu predsednika.\n„Sahranili živog Vučića“, glavni je naslov u Kuriru, uz navode da je „deci predsednika pretila žena čuvenog mafijaša“. Bila je udata za Uglješu Aranitovića Uga, ubijenog 2008. Osuđivana je za falsifikovanje i nasilje u porodici, piše Kurir.\nBeograd, 26.07.2019 - susret ministra spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića i ministra inostranih poslova Nikaragve Denisom Monkadom Kolindresom\nRano je za bojkot izbora\nČlanica Političkog saveta Pokreta slobodnih građana Srbijanka Turajlić kaže treba sačekati sa odlukom o bojkotu. „Verujem da se treba pripremati za izbore, ali istovremeno raditi i na poboljšanju uslova, pa tek na kraju videti dokle se stiglo“, ističe ona.\nDokument o „veleizdaji“\nSrpski telegraf objavljuje „ekskluzivni dokument o veleizdaji“ uz naslov „Vuk molio Putina da podrži nezavisno Kosovo“. Izveštaj ruskog obaveštajca do koga je došao list otkriva „kako su se Jeremić i Tadić borili za priznavanje takozvane države Kosovo“.\nZagreb, 26.07.2019 - zajedničke patrole hrvatskih i kineskih policajaca i ovog leta patroliraće u Zagrebu, Dubrovniku, Zadru i Plitvičkim jezerima\nOd ministarke i radikala do SPS-a\nOštra kritika šefa skupštinskih naprednjaka Aleksandra Martinovića upućena socijalistima na poslednjoj sednici Skupštine Srbije, odmah je pokrenula priče o sukobu u koaliciji, sa sve ocenama o porukama koje su ovom prilikom poslate, piše Politika. Ko je, međutim, pratio kako se stiglo do ove situacije mogao je da stekne utisak da su socijalisti dobili packe kako bi se skrenula pažnja sa žestokog okršaja između radikala i ministarke Zorane Mihajlović, budući da su odgovori Mihajlovićeve na radikalske napade doveli raspravu na prilično klizav teren, „nimalo prijatan za naprednjake“.\nPriznanje povlači 14. država\nNikaragva neće menjati stav i dosledno će podržavati međunarodni pravni poredak i borbu Srbije za očuvanje teritorijanog integriteta i suvernetita, izjavio je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić nakon sastanka sa kolegom iz Managve Denisiom Monkadom Kolindresom. Koliko je to važno, Dačić je objasnio podsetivši na pritiske koje su brojne države trpele i trpe da bi podržale Prištine ali i na činjenicu da je Kostarika, južni sused Nikaragve, prva zemlja na svetu koja je to učinila, pišu Novosti. Nikaragva, sa kojom imamo 40 godina dugu diplomatsku tradiciju, podržava i borbu Srbije za nastavak dijaloga kao način za prevazilaženje problema Beograda i Prištine, rekao je Dačić. Naslov je „Priznavanje Kosova ’cepa’ 14. država“.\nTramp isteruje Kineze iz Srbije\n„Opet šamar sa Zapada“, piše Informer uz naslov „Tramp isteruje Kineze iz Srbije“. Ambasador SAD u EU Gordon Sonland upozorio je da će se sve zemlje koje dozvole „Huaveju“ i drugim kineskim firmama učešće u kapitalnim projektima suočiti sa sankcijama, a na tom spisku je i Srbija. Kinezi u našoj zemlji već su uložili milijarde dolara, a najavljuju i izgradnju metroa, navodi list.\nŠta se krije iza potresa u SPC\n„Šta se krije iza potresa u SPC“, pita Blic, i zašto se napada vladika Maksim. Preko profesora ruše ugled vladike Grigorija, a krajnji cilj je da Irinjea nasledi vladika Porfirije, navodi list.\nCrna Gora i Nemanjići\nIzjava direktora Uprave policije Crne Gore Veselina Veljovića da Crna Gora u istoriji postojanja ništa nije imala sa Nemanjićima, izazvala je oštre reakcije ne samo onih koji se deklarišu kao Srbi, već i Crnogoraca, za koje je istorijsko postojanje i trajanje Njegoševe Crne Gore jedina duhovna i državna vertikala. Veljović je novinarima rekao da će rado podeliti sa njima lični stav, i to ne samo „kao direktor Uprave policije i pripadnik službe bezbednosti“. Osim stotine mahom žestokih kritika na društvneim mrežama, oglasile su se i razne nevladine organizacije, političke partije, pojedinci, ugledni političari i svi do jednog osudili „mešanje pendreka“ tokom debate oko zakona o verskim zajednicama, koji predviđa i „podržavljenje“, to jest otimnaje crkvi i crkvene imovine, piše Politika.\nSrbi ostali na aerodromu\n„Srbe oluja zarobila na aerodromu u Parizu“, pišu Novosti. Oko 70 naših državljana uzalud je čekalo „Vizerov“ let za Beograd. Na „Bove“ su došli u četvrtak po podne, a tek posle 24 sata su nastavili put.\n„Viz er ih ostavio na cedilu“, naslov je u Kuriru. Putnici su čekali avion 17 sati, pa se vratili autobusom.


Radno vreme operatera je svakim danom od 8 do 22 časa, dok će građani imati mogućnost da se 24 sata dnevno upoznaju sa informacijama u vezi sa virusom COVID-19. Pozivanje kontakt centra 19819 je besplatno za korisnike svih mreža, bilo da se radi o fiksnim ili mobilnim operatorima.\nU saradnji sa kompanijom Rakuten Viber CEE, Vlada Republike Srbije pokrenula je na Viber platformi automatski info servis COVID-19 Info, kako bi građani dobili proverene informacije, važne novosti i odgovore na pitanja u vezi sa COVID-19. Građani ovom servisu mogu da pristupe preko Viber aplikacije ili linka na zvaničnom sajtu www.covid19.rs. Dodatno, svi korisnici Viber aplikacije će uskoro dobiti i posebnu poruku sa linkom za komunikaciju sa COVID-19 Info servisom, gde izborom odgovora iz ponuđenih menija ili postavljanjem sopstvenih pitanja mogu dobiti informacije koje ih interesuju. COVID-19 Info servis će konstantno biti ažuriran i dopunjavan u skladu sa pitanjima koja građani budu postavljali.\nAvio-prevoznici zbog korona virusa gube 252 milijarde dolara


Vatikan: Homer Simpson je pravi katolik : Crveni tepih\nVatikan: Homer Simpson je pravi katolik\nHomerovo ponašanje je ponekad neprihvatljivo, ističe se u članku pod naslovom “Homer i Bart su katolici”: On hrče tokom propovedi velečasnog Lovdžoja i ne propušta nijednu priliku da ponizi svog suseda, bogobojažljivog Neda Flandersa.\nUprkos tome, kako navodi list, može se zaključiti da su Homer i njegov sin Bart “pravi katolici”.\nSimpsonovi “se mole pre jela i na neki sebi svojstven način veruju u zagrobni život”, pišu vatikanske novine i navode primer i jedne epizode Simpsonovih iz 2005, koja govori o katolicizmu i koja je emitovana neposredno posle smrti pape Jovana Pavla II.\nU toj epizodi Bart se upisuje u katoličku školu gde upoznaje ljubaznog sveštenika koji uspeva da obrati katolicizmu ne samo njega već i Homera.\nU njoj se pominju teme poput verskog sukoba, međureligijskog dijaloga, homoseksualizma i istraživanja matičnih ćelija.\n“Malo ljudi to zna, i on sam čini sve da sakrije tu činjenicu, ali to je istina: Homer Simpson je katolik”, ističe Oservatore Romano.\nOvo nije prvi put da vatikanske novine pohvale seriju, a u decembru, kada su Simpsonovi slavili 20-godišnjicu, navele su da serija, u kojoj su “odnosi između čoveka i Boga” jedna od glavnih tema, odražava “versku i duhovnu konfuziju u kojoj danas živimo”.\nOd kada je pre tri godine dobio novog urednika, Oservatore Romano je počeo da se bavi temama iz popularne kulture, komentarišući sve od Bitlsa i Braće Bluz do holivudskih blokbastera poput Avatara i Harija Potera.


„Stratfor“: EU neće blokirati „Turski tok“ čak ni zbog Ukrajine - 22.08.2015, Sputnik Srbija\n„Stratfor“: EU neće blokirati „Turski tok“ čak ni zbog Ukrajine\nGasovod „Turski tok“ poboljšao bi energetsku bezbednost Evrope jer bi omogućio besprekidni protok prirodnog gasa kroz kontinent, pa zato Evropska komisija neće... 22.08.2015, Sputnik Srbija\n11:40 22.08.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AP Photo / Nikolas GiakoumidisIzgradnja gasovoda\nGasovod „Turski tok“ poboljšao bi energetsku bezbednost Evrope jer bi omogućio besprekidni protok prirodnog gasa kroz kontinent, pa zato Evropska komisija neće blokirati njegovu izgradnju, smatraju stručnjaci američke obaveštajne agencije „Stratfor“.\nGasovod će takođe podstaći kompanije EU da investiraju u infrastrukturu u Jugoistočnoj Evropi, integrišući zemlje poput Rumunije i Bugarske, koje su trenutno u velikoj meri isključene od ostatka kontinenta.\n„Turski tok“ smanjuje planirane kapacitete\n10 Avgust 2015, 16:10\nMeđutim, uprkos benefitima koje donosi, „Turski tok“, taj projekat takođe predstavlja i problem za Evropu.\n„Obezbeđujući alternativni put za protok ruskog prirodnog gasa ka Evropi, a koji zaobilazi Ukrajinu, ’Turski tok‘ daje Rusiji mogućnost da isključi Ukrajinu kao tranzitnu državu od velikog značaja“, ističe „Stratfor“.\n„Kremlj će naći način da prekine snabdevanje Ukrajine gasom bez isključivanja ostatak Evrope, što će pružiti mogućnost Moskvi da stekne prevlast nad Kijevom“, upozorava „Stratfor“.\nKao odgovor na ovo, Energetska zajednica Evropske unije u februaru je jasno iznela planove koji će ubuduće uključivati Ukrajinu u sva evropska energetska tržišta.\n„Iako Brisel neće podsticati ’Turski tok‘, verovatno je i da neće stajati na putu njegove izgradnje, sve dok se Rusija bude pridržavala trećeg energetskog paketa“, zaključuje se u izvještaju „Stratfora“.


Da li je 10 000 koraka dnevno neophodno za duboku starost? - BIGportal.ba\n17 Avgusta, 2019 17 Avgusta, 2019 0305\nNaučnici smatraju da postoji neophodan broj koraka da bi hodanje uticalo na zdravlje kod čovjeka.\nVećina nas prati svoju dnevnu aktivnost pomoću pametnih telefona, satova i narukvica. Svaka od pomenutih spravica savetuje nam da je za zdrav život preporučljivo da svakog dana načinimo barem 10.000 koraka.\nMagični broj od deset hiljada koraka datira još od perioda Olimpijskih igara u Tokiju 1964. godine. Poznata japanska kompanija proizvodila je popularne pedometre (brojače koraka) pod nazivom Manpo-kei, što na prevedenom znači deset hiljada koraka, navodi BBC.\nSve do sada nisu vršena ozbiljna istraživanja koja utvrđuju značaj šetnje za zdravlje čoveka.\nProfesorka Min Li na Medicinskom fakultetu Oksfordskog univerziteta sprovela je opsežno istraživanje na uzorku od čak 16.000 žena starosti preko sedamdeset godina. Cilj je bio da se utvrdi veza između dnevne aktivnosti ovih žena i razloga njihovog umiranja nebitno od uzroka.\nSvim učesnicama podeljeni su pedometar urađaji koji će pratiti broj pređenih koraka na dnevnom nivou. Nakon četiri godine i tri meseca preminulo je njih 504. Žene koje su preživele, pravile su dnevno u proseku više od pet hiljada koraka.\nGrupa koja pravi prosečno više od 4.000 koraka ima veće šanse da doživi duboku starost od onih koje naprave samo 2.700, tvrde stručnjaci. Problem u ovom istraživanju je što su one osobe koje su se već slabije kretale, već bile bolesne.\nIspitivanja su utvrdila da žene koje su dovoljno “fit” i mogu nedeljno da pređu magičnu cifru od 10.000, vrlo verovatno je da će doživeti duboku starost.\nDžordan Etkin, psiholog sa Duke univerzita, zaključio je da su osobe koje su pratile svoju aktivnost prelazile veći broj koraka, ali su u šetnji značajno manje uživale.\nKorist od hodanja kod čoveka nastupa nakon pređenih 7.500 koraka, sve preko toga ne utiče značajno na vaše zdravlje, tvrde naučnici.\nNapravljeni koraci nisu uvek precizan pokazatelj vaše dnevne aktivnosti. Recimo, kada trčite, vaš dnevni rezultat neće biti vidno bolji, ali ste zato prešli značajno veću razdaljinu\nZahvaljujući novoj tehnologiji roditelji će moći da biraju pol djeteta


Predstava Alisa u zemlji zmaja na dečijoj sceni Akademije 28! - Karte za predstave u Beogradu\nPredstava Alisa u zemlji zmaja na dečijoj sceni Akademije 28!\nPredstava se igra u nedelju 08.10.2017. sa početkom u 12h\nKartu za predstavu Alisa u zemlji zmaja\nPredstava se održava u nedelju 08.10.2017. u 12h\nKroz igru i takmičenje, vrisku i graju, pevanje i smeh, ali i po koju suzu, prepliće se poezija čuvenog čika Jove Jovanovića Zmaja i tekst dobro poznatog romana Luisa Kerola "Alisa u zemlji čuda". Spajanjem tekstova ova\ndva pisca, želeli smo da se poigramo se sećanjima iz našeg detinjstva, te da našoj maloj publici na kreativan način objasnimo proces stvaranja predstave.\nCiljna publika ove predstave su svi mlađi uzrasti, kao i svi "stariji" koji se i dalje osećaju kao deca i koji vole uvek da se vrate u doba najlepše dečije poezije i proze! Iniciramo kreativnost, radovanje životu i pozitivan stav prema umetnosti!\nRežija: Maja Mitić


Fiat, Hesteel i Tigar – na čelu liste najvećih srpskih izvoznika | Gde Investirati\nFiat, Hesteel i Tigar – na čelu liste najvećih srpskih izvoznika\nFiat Chrysler Automobiles Srbija, železara Hesteel Srbija i Tigar Tyres iz Pirota na čelu su liste 15 najvećih srpskih izvoznika u prva četiri meseca 2017. godine.\nKako je objavilo Ministarstvo finansija, izvoz železare se više nego udvostručio u odnosu na isti lanjski period.\nFiat i dalje suvereno drži prvo mesto sa ostvarenim izvozom u posmatranom periodu od 382,2 miliona evra, prati ga železara Hesteel sa 183,2 miliona evra, a na trećem mestu je Tigar tyres sa vrednošću izvoza od 119,9 miliona evra.\nDruštvo za trgovinu Robert Bosch, čiji je izvoz dostigao 57 miliona evra, zauzelo je poziciju broj devet, a vršački Hemofarm, koji je u prva četiri meseca prodao na stranim tržištima robu vrednu 54,9 miliona evra, probio se na deseto mesto.\nPrevious Evropske berze u porastu, novi rekord FTSE indeksa\nNext Konkursi za podršku domaćim inovativnim privrednicima\nTags Fiat Chrysler AutomobilesHesteel SerbiaizvozTigar Tyres


SEEbiz.eu / HR / Elektromreža Srbije podigla kredit da kupi udio u CGES-u\nElektromreža Srbije CGES Crnogorski elektroprenosni sistem\nElektromreža Srbije podigla kredit da kupi udio u CGES-u\nDatum objave: 21.01.2016. - 15:04:07\nPODGORICA - Elektromreža Srbije (EMS) uzela je komercijalni kredit po povoljnim uslovima da kupi udio u Crnogorskom prenosnom sistemu, izjavio je izvršni direktor za ekonomsko finansijske poslove EMS-a Branislav Đurđević.\n"Uslovi ovog kredita gotovo su identični kreditima u kojima je država garant, odnosno sredstva obezbjeđenja su državne garancije. Elektromreža Srbije je odlučila da ne troši sopstveni novac koji finansira u razne infrastrukturne projekte, već da sredstva obezbijedi iz ovog kredita", rekao je Đurđević za novi Nedeljnik.\nOn je dodao su procjene na osnovu poslovnog rezultata u 2014. godini da bi EMS mogao da za dvije i po godine vrati sve kredite.\nEMS je krajem decembra 2015. godine na Montenegro berzi kupio 10 odsto akcija Crnogorskog elektroprenosnog sistema po cijeni od 13,9 miliona eura.\n"Ovo je čisto poslovna odluka, EMS se ne vodi politikom. Cilj je bio da Vladi Srbije donesemo ekstra novac u smislu da ćemo se naplatiti od dividende i imati benefita od projekta povezivanja sa Italijom", rekao je Đurđević.


Osobe kojima je polovina kose osijedila prije 40. godine, četiri puta više sklone obolijevanju od osteoporoze\nOsobe koje ubrzanije sijede, trebalo bi na vrijeme da se obrate ljekaru\nObratite pažnju na kvalitet kostiju ako vam vlasi prerano i prebrzo sijede. Stručnjaci Univerzitetskog medicinskog centra u Bostonu, nakon brojnih istraživanja, upozoravaju da su osobe kojima je polovina kose osijedila prije 40. godine, četiri puta više sklone obolijevanju od osteoporoze.\nZa potpunu uvjerenost u ove tvrdnje izostaju još neke karike, koje se odnose na nasljedni moment. Nedostajuća karika između prerano osijedjele kose i nastanka osteoporoze može da ima direktne veze s genima koji kontroliraju koštanu masu i nastanak sijedih.\nIako to nije odgonetnuto, osobe koje ubrzanije sijede, trebalo bi na vrijeme da se obrate ljekaru i preduhitre osteoporozu, pogotovo ako u porodičnom okruženju postoji učestalija pojava prijevremeno osijedjele kose, ističu istraživači Odjeljenja navedenog centra za endokrinologiju, dijabetes i bolesti metabolizma.\nSijeda kosa Osteoporoza Zdravlje\nSlavne dame koje ponosno nose sijedu kosu


Šarović: Dodikova priča o vraćanju nadležnosti je bila obična politička igra\nČetvrtak, 25.11.2021., 18:27 Četvrtak, 25.11.2021., 18:16\nKako je saopšteno iz SDS-a, Šarović navodi da je na sceni povlačenje i reteriranje Dodika u odnosu na onu robusnu politiku kada je najavljivao mnogo stvari, a koja je sada pukla kao napuhani balon.\n– Dodik je tada je govorio da će Srpska vratiti nadležnosti i pokušao da stvari predstavi tako kao da je on Republika Srpska i da on sam donosi odluke. Međutim pokazalo se kako on donosi odluke u ambasadama i raznim sastancima – ističe Šarović.\n– Desilo se ono što smo mi predviđali. Sada Dodik pravi ključni zaokret i pokušava spasiti što se može i radi sve da spasi svoju čast, ako je to uopšte moguće spasiti. Ja smatram da nije moguće i da će on biti gubitnik u ovoj priči – istakao je Šarović.\n– U nekoj euforičnoj fazi najavljivano je da će NSRS donijeti odluke o vraćanju nadležnost. Na kraju svelo se na to da je se on mimo odluka NSRS odučio na jedan defanzivan pristup i vidimo kako sada gura neke manje bitne varijante koje se odnose na smanjivanje Oružanih snaga BiH i slično. Mislim da je sada uopšte besmisleno održavanje posebne sjednice NSRS, jer ne vjerujem da ima o čemu da se razgovara izuzev nekih izvještaja koji su benigni i nebitni u cijeloj priči – napominje Šarović.\n– Vidimo da se u Evropskoj uniji, Briselu, Berlinu u Vašingtonu razgovara o Republici Srpskoj i Dodiku i već imamo više inicijativa poslaničkih grupa u kojima se traže sankcije i za Republiku Srpsku. Mislim da ćemo to osjetiti kada su u pitanju investicije i ulaganja u RS koja je sada praktično označena kao crna tačka na mapi u koju ne treba investirati – rekao je Šarović.\nDodaje da avanturizam u koji je Srpska uvučena i kome možda još nije kraj, može značajno narušiti njen ugled, ali i ekonomske i druge pozicije.\nmilorad dodikMirko Šarovićvraćanje nadležnosti


Premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić saopštio je, povodom 200 dana Vlade, da neće biti selektivne pravde i povlašćenih, da je Vlada apsolutno opredeljena da Crna Gora bude prva sledeća članica EU i da njegova agenda nije protiv bilo koga, već za bolju državu svih, u svakom kutku Crne Gore.\nKrivokapić je ocenio da je nakon samo 200 dana, dobrim upravljanjem, epidemija korona virusa stavljena pod kontrolu i da danas ima samo 288 aktivnih slučajeva zaraze, prenosi portal RTCG.\nNaveo je da je javni dug Crne Gore za samo tri meseca smanjen sa 103 na 88 odsto bruto domaćeg proizvoda i da je vlada predložila, a parlamentarna većina usvojila zdrav i odgovoran budžet za ovu godinu koji će omogućiti opravak i stabilizaciju ekonomije.\nKrivokapić je naveo neke od uspeha vlade, naročito u domenu ekonomije.\n- Oporavljamo ekonomiju, otvaramo granice, spremno dočekujemo turističku sezonu, a svega tri meseca nakon osnivanja potpuno je funkcionalna i nova nacionalna aviokompanija Air Montenegro - naveo je.\nOn smatra da je usvajanjem Izmjena i dopuna spornog Zakona o slobodi veroispovesti odmah nakon preuzimanja vlasti počela nova era u kojoj su verska prava i slobode potpuno zastićene, a crkve i verske zajednice slobodne u verskom životu, bez mešanja izvršnih organa vlasti.\nKrivokapiće se osvrnuo i na moratorijum na urbanistički plan Budve\n- Dokazali samo da ispunjavamo obećanja. Hoćemo očuvanu Crnu Goru i racionalno korišćenje prostora. Zato je Vlada stavila moratorijum na detaljni urbanistički plan Budva Centar i DUP Bečići. Ovo je poruka da opšte blago Crne Gore nijedan pojedinac ni interesna grupa ne može prisvojiti - dodao je Krivokapić.\nPoručio je da nema nasilnog otimanja imovine, nema selektivne pravde i nema povlašćenih.


Uhapšen pratilac ministra u akciji „Dijamant“, oduzeto 15 kilograma droge\nNaslovna Republika Srpska Uhapšen pratilac ministra u akciji „Dijamant“, oduzeto 15 kilograma droge\nMeđu uhapšenima u akciji „Dijamant“ u kojoj je oduzeto oko 15 kilograma spida, uhapšen je i Miloš Nikolić, pripadnik Direkcije za koordinaciju policijskih tijela (DKPT BiH).\n„Radi se o spidu od oko 15 kilograma, koja na ilegalnom narko-tržištu u BiH i inostranstvu, dostiže vrijednost od više desetina hiljada KM“, navodi iz Tužilaštva BiH.\n„Aktivnosti su realizovane uz podršku MUP-a RS i MUP-a Kantona Sarajevo. S obzirom da među osumnjičenima ima i aktivni policijski službenik (DKPT BiH), aktivnosti imaju i elemente koruptivnog djelovanja i zloupotrebe policijskih ovlaštenja i saznanja“, navode iz Tužilaštva.\nIz SIPA su saopštili da su juče u sklopu operativne akcije „Dijamant“, na području Gradiške, Sarajeva i Istočnog Sarajeva realizovali pretrese stambenih objekata i pokretnih stvari na sedam lokacija.\n„Otkriveno i privremeno oduzeto 15 kilograma opojne droge spid. Slobode su lišena četiri lica, od kojih je jedno lice policijski službenik Direkcije za koordinaciju policijskih tijela Bosne i Hercegovine, zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična djela organizovani kriminal, neovlaštena proizvodnja i promet opojnim drogama i zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja propisana Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine“, dodaje se u saopštenju.


Sajam knjiga: Promocija kosovskog časopisa Stremljenja bez onih koji se kunu kako vole Kosovo! – Balkanekspresrb.rs\nSvi koji vole Kosovo, našli su se večeras na promociji najnovijeg broja časopisa za književnoist, umetnost i kulturu Stremljena koji se od 1960 godine bez prestanka izdaje u Prištini – Kosovskoj Mitrovici.\nUrednici: Rada Komazec i Radomir Stojanović\nNa žalost nismo na promociji na Sajmu knjiga u Beogradu sreli nikoga od onih koji se zvučno kunu kako vole Kosovo. Nije tu bilo ni uglednih članova opozicije, ali ni vlasti, pa čak ni ljudi iz Kancelarije za Kosovo. Direktor izdavača “Panorama – Jedinstvo” Sveta Vlahović rekao je da časopis Stremljenja čuva srpski jezik i pismo na Kosovo i Metohiji:\nDirektor: Panorame: Svetozar Vlahović\n– Od 1960 godine nema stvaraoca iz ovog kraja koji se afirmisao, a da nije bio saradnik lista Jedinstvo i časopisa Stremljenja.\nOdgovorna urednica Rada Komazec dala je prikaz najnovijeg broja u ovoj 57 godini izlaženja.\nPročitala je nekoliko pesama Ršumovića koje su uvodnici i pomenula studije eseje i članke i trideset rukopisa autora sa Kosova:\n– “Stremljenje” je tribina bogatog literarnog stvaranja kod nas. Bližomo se šezdesetoj godišnjici postojanja iako u teškim uslovima.\nUrednik Rade Stojanović uveren je da se najdalje čuju glasovi vezani za kulturu:\n– Časopis se pojavio šezdesetih godina kao potreba da afirmiše sve mlade literate koji nisu mogli naći mesta u listi Jedinstvo. Još od početka bio je otvoren za pisce iz drugih naroda i kultura koji su živeli na KiM a i za mnoge strance. Po tome je postao cenjen i prepoznatljiv i odmah primao porodici savremenih literarni h časopisa kao što je Književna reč, Književne novine, Polja, Bagdala i drugi. Mnogi su vremenom prestali da izlaze, a Stremljenja još traju. Nema ni jednog značajnijeg pisca iz Makedonije, KiM Bih, Crne Gore i Srbije a da nisu bili saradnici ovog časopisa.\nUrednik i saradnik Stremljenja od osnivcanja Rade Zlatanović kaže da su Stremljenja čuvar srpskog jezika od onih koji žele da na Kosovu potpisnu ćirilicu.\nRade se setio prvog lavnog urednika Radeta Nikolića, jednog od najboljih Kosmnetskih pesnika koji je potpisao prvi broj i dugo vodio časopis bez hvalisnja i sa mnogo lične skromnosti:\n– Na stanicma Stremljenja se stvarala srpska književnost na KiM, koju moćnici u Beogradu bacaju na margine naše kulture. A ja tvrdim da smoi mi svetlosna tačka srpske kulture. Sva srpska kultura na KiM je zavredela da se uklopi u maticu srpske kulture. Sve što se dogaša u Jedinstvu i Stremljenjima danas je istorija. To je tačka za kolektivno pamćenje srpskog naroda. Pesnici sa KiM doprinose da srpska reč u ovom kraju još živi i traje. U vreme kada žele da nas unište Stremljenja ostaju kao čuvar našeg jezika i naroda.♦


Globus, Događaji / Antitijela, Holandija, Koronavirus, Naučnici\nTim holandskih naučnika otkrio je antitijela koja sprječavaju da virus Kovid-19 uđe u ljudske ćelije, što bi moglo da dovede do razvoja lijeka.\nIstraživači sa Univerziteta Utreht medicinskog centra Erazmus i Harbur Biomed (HBM) saopštili su da su identifikovali cijelo ljudsko monoklonsko antitijelo koje sprječava da virus SARS-CoV-2 prodre u ćeliju.\nOtkriće koje je objavljeno danas na sajtu Nature Communications predstavlja početni korak ka razvoju potpuno ljudskog antitijela za liječenje ili sprječavanje Kovida – 19.\nPrema riječima koautora istraživanja Berend Jan Boša, neutrališuće antitijelo ima potencijal da zaustavi tok infekcije u zaraženoj osobi, pomogne “čišćenje” od virusa ili zaštiti nezaraženu osobu koja se nađe izložena virusu.\n-Ova karakteristika antitijela u unakrsnoj neutralizaciji je veoma zanimljiva i sugeriše da može da ima potencijal u ublažavanju bolesti izazvanih korona virusima koji će nastati u budućnosti- rekao je on.\nAntitijelo korišćeno u ovom istraživanju u potpunosti je ljudsko, što omogućava da se razvoj lijeka nastavi ubrzano i smanje potencijalne nuspojave povezane sa imunitetom.


Slovenac kupio hotel na Vučjanki - TU Magazin\nSlovenac kupio hotel na Vučjanki\nBy redakcija on\t Jun 27, 2017 TURIZAM, UGOSTITELJSTVO, VESTI\nFilip Jorgaćević, mladi biznismen iz Slovenije, rodom iz vučjanskog sela Žabljane, kupio je objekat koji je nekada bio hotel, na ulazu u kanjon Vučjanke kod Leskovca, ali i dvospratno zdanje u centru ove varoši, koje je u solidnom stanju.\nRuinirani hotel u podnožju živopisnog kanjona, koji se nalazi pored novoformiranog kupališta na Vučjanki, Jorgaćević će renovirati i vratiti mu stari sjaj. Tu će, pored luksuznog restorana, biti i hotelskih soba koje su nedostajale ovom atraktivnom mestu. Ovaj objekat je nekada bio vlasništvo HUP Balkana i Elektrodistribucije Leskovac, a imao je jedno vreme i privatnog vlasnika, koji mu je dao ime Orlovo gnezdo.\nŠto se dvospratnog zdanja u centru varoši tiče, Jorgaćević će ga pretvoriti u mikro-pivaru sa pratećim sadržajima.\nFoto: Miljan Simonović


Supružnici su dečaku bili hraniteljska porodica u periodu od 25. septembra 2017. do 8. septembra ove godine, tokom kojeg su grubo zanemarili svoju funkciju zbrinjavanja i vaspitanja oštećenog, svesni da će takvim nasiljem ugroziti mir i psihičko zdravlje dečaka, preneli su sarajevski mediji.\nOni su dete kažnjavali kada bi uradio nešto što im nije odgovaralo tako što ga je otac Harun udarao kaišem, a osumnjičena Amina štapom za muve i čupala ga rukama za kosu.\nN. N. osobe su ovaj slučaj prijavile septembra ove godine, a nadležne službe su dete zatekle u mestu Buzić Mahala, u neuslovnoj kući za život bez struje, gde je bio zaključan.\nSARAJEVO OSLOBAĐA UBICU SRBA?! Odsecanje glave desetini srpskih zarobljenika "nedovoljno" za osuđujuću presudu Mahmuljinu\n12. 11. 2021. u 10:00\nOTKRIVENO KO JE ŽENA ČIJE JE TELO NAĐENO U IBRU! U toku potraga za osumnjičenim za ubistvo\n12. 11. 2021. u 09:22\nzlostavljanje zlostavljanje dece Visoko


Razvoj trgovinskih odnosa sa Kinom kao odraz ekonomskog napretka Srbije - Centar za evropske politike Razvoj trgovinskih odnosa sa Kinom kao odraz ekonomskog napretka Srbije - Centar za evropske politike\nŠta nam to podaci pokazuju\nAnaliza trgovinskih odnosa sa jednom trgovinskom silom poput Kine obično predstavlja kompleksan proces. Zbog tog sveopšte prihvaćenog uverenja, interpretacija statističkih podataka koja dolazi od zvaničnika se u većini slučajeva prenosi u medijima i usvaja u javnosti bez dalje kritičke procene. Međutim, u slučaju srpskog izvoza u Kinu stvari su prilično jednostavne za analizu i daju jasnu poruku – čega se pametan stidi, time se… (znate već ostatak). S tim u vezi, ideja ovog teksta je da objektivno i na bazi statističkih podataka ukaže na obeležja trgovinskih odnosa dve zemlje i time preispita utemeljenost izjava srpskih zvaničnika o impozantnom povećanju izvoza u Kinu i njegovoj vezi sa ekonomskim napretkom Srbije u protekloj deceniji.\nNa početku, stoga, valja krenuti od razmatranja ukupne desetogodišnje trgovinske razmene Kine i Srbije koja je prikazana na grafikonu 1. Ono što se može primetiti jeste da je izvoz Srbije u ovu azijsku zemlju zaista povećan, ali samo uslovno. Ova uslovnost dolazi iz same suštine ovog povećanja jer kada se pogledaju apsolutne cifre jednostavnom matematikom se može izračunati da ništa povećano za mnogo puta daje ništa iliti poznato pravilo da množenje nulom i nema puno smisla. To potvrđuje sam podatak da iako povećan za mnogo puta, izvoz u Kinu prošle godine nije uspeo da dostigne ni punih 2% ukupnog srpskog izvoza. Dakle, ili je neko bežao sa časova matematike u trećem razredu osnovne škole ili je iskoristio jedan podatak zarad manipulacije javnosti, to ostaje čitaocima na prosuđivanje.\nDalje, treba biti objektivan i primetiti da je uvoz iz Kine u istom periodu takođe zabeležio rast i to dosta brže nego toliko spominjani izvoz. Posledično je zabeležen i rastući trgovinski deficit po prosečnoj godišnjoj stopi od 7% što predstavlja vrlo ozbiljan problem. Iako roba koja dolazi iz Kine ima izgrađenu konkurentsku prednost svuda u svetu, trgovinski deficit sa ovom zemljom je prošle godine dostigao čak 43% ukupnog srpskog deficita u trgovini sa svetom. Ovo je nimalo pozitivan podatak pa se ne treba puno hvaliti trgovinskim ,,uspesima’’ već zasući rukave i kreirati politike koje će doprineti ublažavanju ovog jako negativnog trenda.\nIzvor: Republički zavod za statistiku *u hiljadama USD\nNo, ukoliko uzmemo u obzir da je za srpsku ekonomiju i jako skroman izvoz u Kinu značajan, kao i da retko koja ekonomija u svetu nema deficit u trgovini sa Kinom, nastavak analize trgovinskih odnosa dve zemlje je moguć i na još jednom, dubljem, nivou. S tim u vezi, osnovno pitanje na koje ovde tražimo odgovor jeste na koji način izvoz u Kinu odslikava ekonomski napredak srpske privrede u prošloj deceniji, kako se to često korelira u izjavama zvaničnika. Iako možda na prvi pogled kompleksan, odgovor na ovo pitanje je sadržan na grafikonu 2. Naime, pažljivim posmatranjem trendova i kompozicije izvoza može se doći do dve informacije – jedna je loša, a druga, još gora.\nDa pođemo od uslovno rečeno manjeg problema: samo četiri proizvoda su činili okosnicu srpskog izvoza u posmatranom periodu – duvan, drvo, bakar i ruda bakra. Naime u prvih šest godina posmatranog perioda prerađeni duvan (cigarete) su diktirale tempo povećanja ukupnog srpskog izvoza u Kinu i činile njegov ubedljivo najveći deo. U narednom periodu od dve godine relativni i apsolutni značaj duvanskih proizvoda za srpski izvoz opada ali zajedno sa proizvodima od drveta (neobrađeno i prosto obrađeno) čine osnovu izvoza u ovu azijsku državu. Od 2019. godine se dešava eksplozija srpskog izvoza ali se ponovo sve svodi na jedan proizvod – u ovom slučaju bakar. Ovakav razvoj događaja nije slučajan jer ako se podsetimo krajem 2018. godine je dogovoreno strateško partnerstvo sa kineskim Zijinom za preuzimanje upravljanja i većinskog vlasništva u RTB Boru koji predstavlja najveći kompleks za proizvodnju i preradu bakra u Srbiji. Dakle, ona loša informacija je da celokupno povećanje izvoza dolazi isključivo od jednog proizvoda (bakra), kojeg pritom izvozi na kinesko tržište kompanija u većinskom vlasništvu kineskog investitora. Ovako postavljeni trgovinski odnosi posledično ostavljaju jako malo prostora za direktni pozitivan efekat na srpski budžet jer osim naplate rudne rente od iskopanog bakra malo šta se može pripisati kao doprinos budžetu koji dolazi od srpskog izvoza u Kinu.\nKada se pogleda kompozicija izvoza, onaj drugi, još porazniji podatak za privredni razvoj Srbije, jeste da je nivo obrade proizvoda koji se izvozi jako mali i da postoji trend da se još više smanjuje. Bakar koji se kopa i prerađuje u Boru ne dobija čak ni oblik žice, cevi, table ili folije već se izvozi u najprostijem obliku kao rafinisani bakar. Taj isti bakar kada stigne u Kinu prođe kroz još nekoliko faza obrade kako bi dobio dodatnu vrednost i završio kao deo na primer nekog mobilnog telefona, laptopa ili kućnog električnog aparata. Ako idemo dalje i kažemo da na primer prosečan mobilni telefon sadrži 15 grama bakra i da četvrtinu uvoza iz Kine spomenutog na početku teksta upravo dolazi iz grupe telekomunikacionih i drugih električnih aparata i opreme, postoji velika verovatnoća da izvezeni bakar ponovo završi u Srbiji, ali sada sa znatno većom vrednošću koja mu je dodata daljom preradom u Kini. To je samo jedan od prostih primera koji dočarava ekonomsku nerazvijenost jedne zemlje posmatrano kroz prizmu međunarodne trgovine. U ovom slučaju je jasno da je to Srbija.\nAko ste mislili da nema dalje i gore, ipak postoji – trend smanjenja obrade i dodavanja vrednosti izvoznim proizvodima. Od prerađenog duvana za koji je potrebna kolika tolika upotreba kapitala i rada da se sa njive dovede u oblik cigarete koja se prodaje dalje, preko drveta sa jako malom dodatom vrednošću u procesu prerade, došlo se do toga da se čak i učešće bakra smanjuje a raste izvoz rude bakra. Ovo je jako zabrinjavajući podatak jer je izvoz rude najprostiji mogući vid saradnje a u isto vreme i najnepovoljniji izvozni artikal koji jedna zemlja može izvozi. Izvozom rude se ostavlja jako malo prostora za dodavanje vrednosti kroz upošljavanje lokalne radne snage i kapitala pa je i doprinos nacionalnoj privredi minimalan. Sve veći izvoz rude bakra je fenomen koji je započeo prošle godine i treba uzeti zaključak sa rezervom zbog malog vremenskog okvira ali se svakako sa ovim ne treba dičiti jer se ovakva kompozicija izvoza u svetskim udžbenicima postavlja kao primer izvoza jedne jako siromašne i nerazvijene zemlje.\nSve u svemu podaci o trgovinskoj razmeni neumoljivo otkrivaju da rast srpskog izvoza dolazi od izvoza ‚‚kineskog’’ bakra i da srpska ekonomija pokazuje jasan trend privrednog unazađivana u trgovinskim odnosima sa Kinom. Vrednost izvoza izražena u novcu je mala pa se može i donekle razumeti ovakva jednolična slika trgovinskih tokova između Srbije i Kine, ali se definitivno ne može i opravdati situacija u kojoj jedan proizvod na niskom nivou odrade diktira celokupan izvoz. Zbog toga je za srpske kreatore javnih politika svrsishodnije da ulože napore u osmišljavanje strategije za diversifikaciju i povećanje izvoza na ovo tržište sa ogromnim potencijalom umesto dosadašnjeg fokusa na objavljivanje populističkih izjava koje ne doprinose ničem drugom sem manipulaciji javnosti.\n*Svi statistički podaci izneti u ovom tekstu su preuzeti iz baze podataka Republičkog zavoda za statistiku Republike Srbije a statistička jedinica Kina je posmatrana u svom punom obimu (kontinentalna Kina, Hongkong i Makao) zarad realnije predstave ekonomskih tokova.


Košarkaši Toronta pobedili su Njujork u gostima sa 110:97 i tako osigrali treće mesto u Istočnoj konferenciju, ali je ludo nedeljno NBA veče obeležio poraz Klivlenda u gostima od Atlante posle produžetka sa 126:125.\nDemar Derozan blistao protiv Niksa\nReptorsi mogu i do druge pozicije pred doigravanje ako pobede Klivlend u narednom meču, a Boston izgubi obe preostale utakmice. Najefikasniji u Torontu je bio Demar Derozan sa 35 poena, dok je Kajl Lauri dodao 17 i 11 asistencija. U redovima Niksa istakao se Vili Ernangomez koji je izjednačio rekord karijere od 24 poena.\nŠto se tiče Klivlenda, gotovo ceo meč u Atlanti je imao dvocifrenu prednost stečenu već u prvoj četvrtini, na kraju treće je bilo i maksimalnih plus 26, da bi na kraju izgubio jednim od najluđih preokreta ove sezone - 126:125.\nU poslednjih 100 sekundi ušlo se rezultatom 100:107 posle serije promašaja Kavalirsa koji su greškama "nudili" trijumf rivalu, bilo je i 105:109, i Hoksi su u neverovatnoj završnici izborili produžetak.\nNa osam sekundi pre kraja pri rezultatu 106:111 Lebron Džejms je faulirao do tada vrlo lošeg Pola Milsapa pri pokušaju da pogodi trojku. On je pogodio sva tri penala i šampion je samo trebalo da potroši preostalo vreme, ali... Spetljali su se gosti, dosuđena je "mrtva" lopta u gužvi četiri sekunde pre kraja, Bazmor je potom u skoku bio bolji od Irvinga, lopta je pala do Milsapa koji je uz zvuk sirene ubacio loptu u obruč za 111:111 i dodatnih pet minuta.\nI tamo je Klivlend poveo (111:116), i opet je Atlanta znala da odgovori i slavi protiv lidera Istoka drugi put u tri dana. Blistao je Irving sa 45 poena, Džejms je upisao tripl-dabl sa 32 poena, 16 skokova i 10 asistencija i sve to uzalud. Hokse su do trijumfa predvodili Milsap sa 22, Tim Hardavaj Junior sa 21 i Dvajt Hauard sa 19 poena.


"Prljavo ili čisto nije isto"\nKompanije Delhaize Serbia i Sekopak, u jednoj beogradskoj igraonici, organizovale su novogodišnju predstavu „Prljavo ili čisto nije isto“ za decu zaposlenih u kompaniji Delhaize Serbia. Tema predstave je vesela i poučna priča o finoći i čistoći, o tome kako je prava uživancija...\nDodela CO2 sertifikata\nNa desetogodišnjici svog poslovanja generalna direktorka kompanije Sekopak, Violeta Belanović Kokir, tradicionalno je svojim klijentima dodelila sertifikate za učinak u smanjenju emisije CO₂ u atmosferu, a na osnovu plasiranih i recikliranih količina ambalažnog otpada u 2015. godini. Kompanija...\nKompanija Sekopak je povodom desetogodišnjice poslovanja, okupila svoje partnere i klijente, u beogradskom klubu Fabrika, gde je održan svečani koktel. Generalna direktorka Sekopaka obratila se prisutnima, podsetila se početaka i cilja od 5% iskorišćenja i reciklaže i istakla da 2016....\nKompanija Sekopak, ispred Tempo objekta na Vilinim vodama, postavila je eko ostrvo za sakupljanje ambalažnog otpada u cilju bolje komunikacije ka građanima i potrošačima Delhaize Serbia. Eko ostrvo opremljeno je posudama za odvojeno sakupljanje papira/kartona, PET-a/AL limenki/upotrebljene...\nDodaj Tempo reciklaži, pa poklon potraži\nU sklopu reciklažnog oktobra, organizovanog od strane kompanija Sekopak i Delhaize Serbia, građani Beograda, Niša i Novog Sada, imali su priliku da daju svoj lični doprinos i uključe se u akciju za čistije životno okruženje. Mesec reciklaže trajao je od 8. do 30. oktobra, u hipermarketima...


Cvole - Blic Sport\nFudbaleri Cvolea pobedom su počeli takmičenje u novoj sezoni prvenstva Holandije, pošto su na svom terenu pobedili Utreht sa 2:0.\nPodvig u Holandiji: Cvole pobedio Ajaks za Superkup, navijači prvaka iskalili bes\nFudbaleri Cvolea ostvarili su veliki uspeh i osvojili trofej holandskog Superkupa savladavši večeras u Amsterdamu ekipu šampiona Ajaksa 1:0.\nHolandski Superkup: Ajaks želi osvetu za debakl protiv Cvolea\nPre samo dva meseca u Roterdamu, Cvole je napravio jedan od najvećih šokova u istoriji holandskog fudbala - razmontirali su Ajaks sa 5:1 u finalu kupa i osvojili prvi trofej u istoriji kluba. Ceo gradić Cvole bio je na proslavi, ali sada su im apetiti porasli. Osim što je obezbedio plasman u Evropu, Cvole želi još jedan trofej - superkup.\nFudbalski savez Holandije osudio navijače Ajaksa, De Bur se pridružio\nPredsednik Fudbalskog saveza Holandije Bert Van Ostven rekao je da će navijači Ajaksa biti kažnjeni zbog incidenata koje su izazvali na utakmici finala Kupa protiv Cvolea.


Ljudi sa ovom krvom grupom imaju "zlatnu krv" - na svijetu ih ima samo 43 - BIGportal.ba\nPostoje četiri osnovne vrste krvnih grupa – A, B, AB i 0, a njihova učestalost najviše zavisi od našeg porekla, odnosno genetici koja je vezana i za grupu naroda kojoj pripadamo.\nRh faktor, može da bude pozitivan i negativan, a određuju ga belančevine na površini eritrocita koje su specifične za svaku krvnu grupu. Uz te belančevine postoji još jedna vrsta belančevina koju neki ljudi imaju, dok drugi ne.\nOni koji je imaju, kažemo da su Rh pozitivni, dok oni koji je nemaju su Rh negativni. Većina ljudi je Rh pozitivna. Procenjuje se da je samo 15 odsto populacije Rh negativno.\nIpak, postoje doslovno i milioni varijacija krvnih grupa, a najređa među njima je ona koju deli samo 40-ak ljudi na svetu.\nDo 1961. godine kada je prvi put dijagnostifikovan kod jedne Aboridžinke, lekari su mislili kako će emrbion sa tim tipom umreti u materici. Ova najređa krvna grupa nema ni jedan od 50 antigena iz Rezus sistema, a svoj naziv “zlatna” dobila je jer je toliko retka.\nOno što ovu krv čini posebnom je to što je znatno bolja kao univerzalni davatelj i od 0-te krvne grupe, a kompatabilnija je sa svim drugim retkim krvnim grupama, ali nažalost je u svetu tek devet živih donora.\nTu krvnu grupu nazivaju još i zlatnom krvi, a oni koji je imaju su s jedne strane privilegovani jer mogu spasiti život svima, ali ako su oni u opasnosti njima može pomoći samo devet ljudi na svetu.


Avio kompanija iz Dubaija zapošljava osoblje u Srbiji\nAvio kompanija iz Dubaija traži osoblje u Srbiji\nAko imate najmanje 21 godinu u trenutku podnošenja zahteva, te ukoliko možete da dohvatite 212 cm ( na vrhovima prstiju), govorite engleski, onda ispunjavate uslove da konkurišete za posao u jednoj od najpoznatijih avio kompanija na svetu.\nOva kompanija takođe zahteva da imate pozitivan stav sa prirodnom sposobnošću da pružite vrhunsku uslugu u timskom okruženju.\nKonkurisanje se može obaviti na njihovom sajtu, ali samo kontaktirani će dobiti priliku da uđu u dalji proces selekcije odnosno da budu pozvani.\nU Beogradu će 13.juna biti održana regrutacija kompanije Emirejts.\nEmirejts je najveća avio-kompanija Ujedinjenih Arapskih Emirata, sa sedištem u Dubaiju. Kompanija leti redovno sa preko 1.990 letova nedeljno, do 101 destinacije u 61 zemlji u Evropi, Severnoj Americi, Bliskom istoku, Africi, Aziji i Okeaniji.


I luksuzna roba "ŽRTVA" pandemije, neki BRENDOVI će nestati\nProdaja luksuzne odeće, nakita i proizvoda za lepotu očekuje se da će ove godine opasti skoro za četvrtinu zbog pandemije koja uništava više od šest godina rasta tog sektora, piše u studiji koju je objavila američka konsultantska kuća Bin (Bain).\nOčekuje se da će taj sektor ove godine ostvariti 217 milijardi evra prihoda, što je dve milijarde evra manje nego 2014. i 64 milijarde manje u odnosu na 2019. godinu, kaže Bin u polugodišnjoj studiji pripremljenoj za italijansko udruženje proizvođača luksuzne robe “Altagama”.\nSada je procena vremena za oporavak od pandemije neizvesna, jer ponovno jačanje širenja koronavirusa navodi države da opet zatvore nebitnu maloprodaju i zabrane putovanja širom sveta. Oporavak industrije od toga će u velikoj meri zavisiti od toga kada bude bilo vakcine, rekla je Klaudia D’Arpicio iz Bina.\nD’Arpicio očekuje da će izgledi postati jasniji u drugom kvartalu iduće godine, kada će biti lakše shvatiti kolika je potrošnja u Kini, kakav je uticaj stimulativnih mera u SAD i Evropi, kao i da li će biti promene poreske politike posle izbora za američkog predsednika, jer ako to bude Džozef Biden, verovatno će oštrije biti oporezovani oni koji zarađuju više.\n“Mnogo je neizvesnosti u sledećoj godini”, rekla je D’Arpicio.\nPandemija ubrzava promene koje su već bile u toku u tom sektoru, uključujući prelazak na kupovinu putem Interneta, zatim orijentisanje na održivost i raznolikost ponude, rastuću ulogu mlađih generacija i komercijalno eksperimentisanje s digitalnim platformama.


Naslovnica Balkan Bosna i Hercegovina Medijski magnat Radončić novi ministar sigurnosti BiH\nBIH, Plav – Odlukom Parlamenta BiH, kadrove Stranke demokratske akcije (SDA) u Vijeću ministara BiH u četvrtak su zamijenili kadrovi Socijaldemokratske partije (SDP) BiH i Saveza za bolju budućnost (SBB), čiji je predsjednik i osnivač medijski magnat Fahrudin Radončić.\nSDP je zatim našao novog partnera u SBB-u Fahrudina Radončića, vlasnika najtiražnijeg dnevika u BiH ‘Dnevnog avaza’, koji je pred prošlogodišnje opšte izbore u BiH osnovao stranku, a kojeg su mediji u BiH i regionu spekulativno dovodili u vezu sa osobama kriminalnog dosjea, poput Nasera Keljmendija.\n„Znate iz 90-ih godina da je SDP najglasniji bio da nikada neće biti u koaliciji sa SDA-om, misleći da ne bi bio ni sa HDZ-om ni sa SDS-om, a sada imamo situaciju da je SDP koalicioni pratner SDA i da koalira, ne samo sada, i sa HDZ-om i sa HDZ-om 1990 i drugima, tako da ne postoji više jasan politički program ni politička ideologija. Postoji prije svega interes. I mislim da se ovdje radi samo o politici – da bi se bilo na vlasti“, kaže Bećirović.\nSlično je sa svim postkonfliktnim društvima, tvrdi politolog iz Banja Luke,Vlade Simović. No, bosanskohercegovačko i dalje karakterišu tri nacionalne politike bez ijedne stranke koja bi bila potpuno građanska, objašnjava Simović:


Šta znači voditi 'product oriented' timove - otkriva nam Milan Smiljanić, novi CTO kompanije Intelisale\nMarko Mudrinić 18. 11. 2020.\nZamislite da su timovi u vašoj kompaniji organizovani prema proizvodima, a ne prema tehnologiji. Šta takav način organizacije znači za tehnički departman i kako ona izgleda u praksi - otkriva nam Milan Smiljanić, novi CTO beogradske kompanije Intelisale sa kojim smo razgovarali i o regrutovanju.\nKada je u pitanju poslovanje u 2020. godini, retko je koja kompanija sledila neke unapred zacrtanove planove – COVID-19 mnogo je toga promenio, a posebno u industrijama koje Netokracija pokriva. Nekoliko je sektora koji su tokom čitave godine beležili rast, pri čemu Internet trgovina svakako zauzima prvo mesto.\nMeđutim, kako je rastao broj uspešno obavljenih transakcija, tako je rasla i količina pozadinskih poslova kojima se bave različite kompanije iz domena logistike, procesa i e-commerce poslovanja.\nBeogradski Intelisale sa kojim smo imali priliku tokom leta da se upoznamo, a koji se bavi digitalizacijom i unapređenjem prodaje, primer je upravo jedne takve kompanije. Tokom čitave 2020. godine tim je rastao, a dok su zdravstveni uslovi to još uvek dozvoljavali, ova kompanija organizovala je i druženje u jednoj beogradskoj pivari gde su novi članovi tima, koji su se prvobitno priključili kompaniji za vreme vanrednog stanja kada se radilo od kuće, imali priliku da se upoznaju sa ostatkom tima u jednoj opuštenoj atmosferi.\nTom prilikom predstavljen je i novi CTO kompanije, Milan Smiljanić, koji je na tu poziciju unapređen sa pozicije senior inženjera, a sa kojim je Netokracija imala jedinstvenu priliku da razgovara o proizvodima na kojima timovi koje sada vodi rade, kao i o novom načinu organizovanja inženjerskog dela firme – a reč je upravo o product oriented timovima čiji je zadatak da se približe klijentima i njihovim stvarnim potrebama. Više o tome u nastavku teksta.\nVeć na početku razgovora, Milan kaže da mu je velika čast što je unapređen na CTO poziciju, ali da sama titula nije toliko značajna koliko izazovi koji dolaze sa njom. Pre nego što se priključio Intelisale-u 2017. godine, naš sagovornik je radio u nekoliko velikih tehnoloških kompanija, pri čemu nam je otkrio razlog za okretanje ka jednoj manjoj kompaniji koja razvija sopstvena rešenja:\nPosle nekoliko godina rada u korporaciji, poželeo sam da radim u manjoj kompaniji iz nekoliko razloga. Velike organizacije su manje fleksibilne, često ograničene procedurama i manje responzivne. Zato mi je bio veliki izazov da pređem u tim koji je pre svega ponosan što razvija sopstveni proizvod i gde je razvoj novih proizvoda i funkcionalnosti zapavo strateška odluka.\nNa pitanje kako se njegov posao promenio sa novim ovlašćenjima, odgovornostima i izazovima, Smiljanić ističe da se fokus posla pomerio sa implementacije ka strateškom odlučivanju i najzanimljivijim stvarima – kako će se razvijati jedan proizvod, iz kojih faza, koja će se tehnologija i arhitektura koristiti, kako ponuditi klijentu MVP i slično. On dodaje da pored objedinjavanja strategije, tržišta i proizvoda, CTO pozicija podrazumeva i rukovođenje kompletnim development timom, pri čemu samo unapređenje smatra velikim iskorakom u svojoj karijeri.\nZašto su timovi okrenuti proizvodu – a ne tehnologiji?\nNa početku teksta spomenuli smo da ćemo se baviti organizacijom tehničkih timova unutar kompanije Intelisale. Razgovarajući sa Milanom na ovu temu, on otkriva da je development tim od starta podeljen prema tehnologijama koje koriste, a odnedavno i prema proizvodima:\nDo pre nekoliko meseci timovi su nam bili organizovani po tehnologijama backend (.net core), web (angular), android, QA. Međutim, prerasli smo tu organizaciju usložnjavanjem naših proizvoda, tako da je logičan korak bila reorganizacija. Podelili smo se u product oriented timove, pri čemu je svaki tim dobio po nekoliko članova prethodnih tehnoloških timova. Trenutno imamo pet takvih timova, ali već planiramo razvoj novih.\nTakvu podelu, Smiljanić vidi kao veliku prekretnicu jer produktno orijentisani timovi, iako izazovni za vođenje, daju najveću vrednost klijentu zato što su daleko responzivniji i više usmereni na potrebe tržišta. “U IT industriji, a pogotovo u Srbiji, često se razdvaja klijent od tehničkog tima što smatramo potpuno nepotrebnim jer tu smo da želje klijenta adaptiramo na tehničko rešenje koje će ih podržati u njihovom poslovanju”, kaže on.\nGovoreći o zapošljavanju, Milan za Netokraciju ističe da aktivno traže pozicije Data Integration Engineer, Manual tester, Customer Success Executive i .NET Software Engineer za koje se zainteresovani kandidati mogu prijaviti putem Intelisale sajta, te dodaje:\nTrenutno i dalje širimo timove i kao CTO aktivno sam uključen u proces reorganizacije. Uskoro svoj fokus vraćam na planove razvoja novih proizvoda, zajedno sa team lead i product owner pozicijama na kojima su nam se priključile i nove kolege. Shvatam da period tranzicije ume da bude zahtevan, pogotovo u uslovima kada članovi tima nisu u mogućnosti da rade iz kancelarija, stoga se trudim da budem na raspolaganju svim članovima tima kao mentor, konsultant i podrška.\nPrvih dana jeseni tim se okupio kako bi u opuštenoj atmosferi prešli planove za dalji razvoj. Nakon internih prezentacija, sastanak se pretvorio u druženje sa klijentima i saradnicima, a tom prilikom je i Milan promovisan u novog CTO.\nUprkos izazovima vođenja takvih timova, naš sagovornik kaže da su prve reakcije zaposlenih pozitivne, dok će klijenti benefite primetiti u vidu brže i kvalitetnije realizacije novih projekata. Smiljanić isto tako kaže da je ideja za jedan ovakav potez pre svega došla iz potrebe kompanije da napravi bolji proizvod za klijenta, ali da su rast i usložnjavanje ponude proizvoda značili i nove izazove koji su jedino mogli da budu prevaziđeni novom organizacijom:\nKoliko god se proizvod usložnjavao, naš imperativ je da klijentima bude što jednostavnije njegovo korišćenje – bilo da govorimo o podršci (support) ili pomoći oko razvoja neke nove funkcionalnosti ili za unapređenje određenog dela proizvoda koji koriste.\nIntelisale aktivno zapošljava uz nekoliko otvorenih pozicija\nSpomenuli smo već da je 2020. godina bila izazovna za mnoge biznise i industrije iz kojih dolaze. S obzirom da se Intelisale bavi digitalizacijom i unapređenjem prodaje – od klasične (terenske), preko telefonske prodaje i trgovine putem digitalnih kanala, pa sve do integracije pametnih rešenja za komercijaliste među kojima je i planiranje ruta, Milan je za Netokraciju izjavio kako je pandemija pokazala da je pristup za koji se tim interno zalaže ono što im je pomoglo da prebrode čitav period – a to su brze reakcije na novonastale promene i odgovor na potrebe klijenata.\nPored toga što je tim rastao u tehničkom departmanu, nove kolege pridružile su se kompaniji i na polju testiranja, podrške i u okviru product dela – a tome je doprinela i druga generacija Intelisale Akademije koja je održana tokom leta. U pitanju je šestonedeljni program u okviru kojeg su izabrani polaznici prolazili kroz obuku i u okviru koje se vršila selekcija za zaposlenje, a koju smo letos predstavili u razgovoru sa direktorom ove kompanije.\nSmiljanić zaključuje razgovor ukazujući na potrebu kompanije za daljim širenjem, naglašavajući da aktivno traže nove kolege u više sektora. “Kako raste broj novih klijenata, tako rastu i organizacione potrebe kompanije i potreba za novim članovima”, dodaje on pozivajući sve zainteresovane da pogledaju koje su to otvorene pozicije, dodajući da on lično nastavlja da se bavi procesom reorganizacije tehničkih timova, pomažući oko regrutacije i planova usmerenih na nove projekte, nove klijente i nova tržišta.\nPogledaj koje to pozicije Intelisale traži u ovom trenutku!


Sve više slatkiša "made in Serbia" na rafovima u svetu\nSve više slatkiša „made in Serbia“ na rafovima u svetu\nTanjug 7. septembra 2018. 12:29\nBEOGRAD – Proizvodnja slatkiša u Srbiji proteklih pet godina beleži značajan rast, a domaće čokolade, keks i bombone sve više svoje mesto nalaze i na rafovima svetskih trgovinskih lanaca.\n„To ne znači da je kriza za proizvodače robe široke potrošnje prošla, niti da se radi o dugoročnom i stabilnom poboljšanju prilika na tržištu, ali indirektno ukazuje na povećanu globalizaciju i konkurenciju koja je izrazita u konditorskoj industriji“, rekao je Vodopivec za Tanjug.\nNa „čelu proizvodne trake“ u Srbiji nalaze se fini pekarski proizvodi poput različitih vrsta keksa (rast od 17,9 procenata), a proizvodnja čokolada i proizvoda sličnih čokoladi viša je za 12 odsto nego pre pet godina.\n„Jedini način da proizvođači u zemlji ili regionu pariraju multinacionalnim kompanijama jeste neka komparativna prednost i zato je jedini pravi odgovor iskoristiti snagu i prepoznatljivost sopstvenih brendova i razvijati nove“, rekao je Vodopivec.\nOženjeni muškarci koji na plažama pokušavaju da se udvaraju drugim ženama uopšte nisu opasni, jer ne uspevaju da dugo drže uvučen stomak.\nHajdi Kabel, nemačka glumica (rođena 1914)


Zamke prokrastinacije: Kako da sebe naterate da obavite posao? -…\nZamke prokrastinacije: Kako da sebe naterate da obavite posao?\nProsečan čovek svakog radnog dana izgubi u proseku tri sata izbegavajući posao koji bi trebalo da završava, pokazalo je istraživanje stručnjaka iz odeljenja Microsoft Office, koje je objavljeno ove nedelje. Konstantno odlaganje obaveza ima i stručni naziv – prokrastinacija i u doba interneta gotovo da nema čoveka koji ne boluje od ove (izlečive) „bolesti“.\nU osnovi, prokrastinacija je odlaganje obaveza na koje bi trebalo da se fokusirate u datom trenutku i posvećivanje pažnje nečemu što vam je u tom trenutku interesantno ili prijatno da radite.\nProduktivni ljudi nekad ne vide razliku između razumnog odlaganja nekih obaveza i stvarne prokrastinacije. Ono prvo može biti korisno (recimo: „Odgovoriću na ovaj email kada budem imao više vremena“), dok je drugo po definiciji bezrazložno odustajanje od posla („Trebalo bi da odgovorim na email. Imam vremena, prsti su mi na tastaturi, internet konekcija je odlična i nemam druga posla, ali jednostavno... ne mogu“).\nKada su naučnici proučavali prokrastinaciju, obično su se fokusirali na to kako ljudi loše procenjuju troškove i koristi. Na primer, svi u principu znaju da je važno ići kod zubara na svakih nekoliko meseci. Jasno je šta je tu problematično – bol tokom popravke zuba ne dozvoljava nam da uvidimo korist koju imamo od lečenja, pa ljudi jednostavno ne žele ni da razmišljaju o tome da je vreme za posetu stomatologu. Bilo da je u pitanju dijeta, štednja novca, pisanje važnog projekta, ljudi uvek biraju manje, ali zato brzo dostupne „nagrade“ umesto dugoročne koristi, čije su prednosti očigledne, ali vremenski daleke.\nMeđutim, u poslednjih nekoliko godina, naučnici su počeli da posmatraju prokrastinaciju ne iz ugla vremena, koliko iz ugla emocija.\nDžozef Ferari, profesor psihologije na Depol univerzitetu smatra da prokrastinacija nema nikakve veze sa slabom organizacijom vremena i da je „reći hroničnom prokrastinatoru da samo treba da uradi nešto, isto kao reći depresivnoj osobi da se jednostavno malo razvedri“.\nOn smatra da do prokrastinacije dolazi iz dva osnovna razloga: 1) Odlažemo rad, jer nismo raspoloženi da se time bavimo i 2) pretpostavljamo da će se naše raspoloženje u dogledno vreme promeniti.\nZbog toga ljudi upadaju u začarani krug odlaganja obaveza, tokom kog osećaju stalnu nervozu, krivicu, pa čak i stid. Te emocije samo oduzimaju energiju koja je potrebna za produktivnost i čovek se ponovo nađe na početku.\nKako se rešiti ove napasti?\nPočnite od toga što ćete zapisati plan kako da izbegnete zamke odlaganja obaveza i načine na koje vam prokrastinacija škodi. Tako ćete racionalno sagledati stvarne prednosti obavljanja poslova na vreme.\nUbeležite u kalendar ili u tajmer na vašem telefonu zadatak koji treba da obavite i podesite da vas alarm obaveštava o tome kad je vreme za rad. Ljudi često odlažu važne poslove iz puke zaboravnosti i zbog nedostatka predstave o rokovima.\nNeka vam mesto za rad bude čisto i dobro organizovano, kako biste imali bolju koncentraciju i kako ne biste pali u iskušenje da se u odsudnom trenutku prihvatite brisanja prašine. Naravno, pre nego što obavite posao, treba da se izlogujete sa svih društvenih mreža i internet koristite samo ako vam je potreban za rad.\nNeka vam cilj bude postepen napredak, jer se promena navika ne dešava preko noći. Potrebno je da sebi dokažete da je moguće obaviti neki posao na vreme, a ne da uvek morate postići savršenstvo. Imajte u vidu da pisac koji napiše samo jednu stranu romana dnevno, posle godinu dana ima gotovu knjigu. Dakle, prokrastinator koji se trudi da svake nedelje promeni po jedan aspekt pristupa radu, posle godinu dana može da bude sasvim nov čovek.\nBorba protiv prokrastinacije je ista kao uspostavljanje kontrole nad sopstvenim životom. Mnoge stvari koje vas čine srećnim trpe zbog odlaganja obaveza i kako biste bili ispunjeni i samouvereni, prihvatite činjenicu da je vreme za promenu – sad!\nBroj pregleda: 3559


Evropa šareno za praznike: Mađarska ublažava, Italija pooštrava… (FOTO) – Naši u svetu\nObjavljeno 01/05/21 u 12:00\nMađarskoj se od danas ublažavaju antiepidemijske mere za građane koji su vakcinisani ili su preležale kovid-19.\nOvo je najnovije ublažavanje koje je počelo u jeku ambiociozne kampanje vakcinacije.\nOni koji poseduju imunološke potvrde moćiće da izađu u restoran na večeru, da idu u hotele, pozorišta, banje, teretane, knjižare, muzeje i slična mesta, prenosi AP.\nRadno vreme prodavnica produženo je do 23 sata, a noćni policijski čas skraćen počinjaće od ponoći.\nSvi koji su vakcinisani ili su preležali kovid-19 dobijaju vladine imunološke potvrdekoje su obavezni da pokažu pre ulaska u svaki objekat.\nSa oko 4 miliona upotrebljenih vakcina, Mađarska je pokrila oko 40 odsto svoje populacije i jediina je članica EU koja pored vakcina zapadnih proizvođača, koristi i ruske i kineske preparate.\nIpak, Mađarska ima najveću stopu smrtnosti na 100 hiljada stanovnika u svetu.\nMinistar spoljnih poslova Mađarske Peter Sijarto najavio je da će ponovo biti dozvoljena poutovanja između Mađarske, Srbije i Crne Gore i to bez obaveznog karantina i potvrde o vakcinaciji za sve koji imaju validnu imunološku kartu.\nPooštrene mere ulaska u Bugarsku\nOd 1. maja važe nova, pooštrena pravila prilikom uslaska u Bugarsku, saopštilo je juče Ministarstvo zdravlja te zemlje.\nPrivremeno je zabranjen ulazak osobama koje dolaze iz Indije, Bangladeša, Brazila i afričkih zemalja.\nOd te mere izuzeti su bugarski državljani i oni stranci koji imaju prebivalište i porodice u Bugarskoj.\nMeđutim, njima po ulasku u zemlju sledi desetodnevni karantnin, navodi agencija BTA.\nSvi ostali putnici koji ulaze u Bugarsku moraće da imaju dokument o tome da su revakcinisani i da je od tada proteklo najmanje 14 dana, ili da imaju potvrdu da su preležali kovid-19 (pozitivan PCR test ili antigenski test) ili negativni PCR test koji nije stariji više od 72 sata.\nVećina Srba iz Italije po prvi put od početka pandemije putuju u domovinu: Na zdravstveni i građevinski remont\nItalija produžila restrikcije putnicima za 15 dana\nItalija je danas produžila za 15 dana restrikcije zbog Kovida-19 koje su već ranije uvedene za putnike iz drugih evropskih zemalja, saopštilo je ministarstvo zdravlja.\nMinistarstvo je dodalo da je uvelo zabranu i za putnike koji dolaze iz Šrilanke, preneo je Rojters.\nPutnici koji ulaze u Italiju iz drugih evropskih zemalja suočeni su sa petodnevnim karantinom i obaveznim testiranjem prilikom ulaska u zemlju, kao i na kraju perioda izolacije.\nVlada je već zabranila ulazak putnicima iz Indije i Bangladeša zbog straha od porasta broja slučajeva korone u tom regionu.\nindijski soj koronavirusaItalijaKarantinMađarskaPovlastice za vakcinisane\nDevojka u Italiji vakcinisana sa šest doza cepiva, preventivno smeštena u bolnicu, pa…


SUTRA ODLUKA O UKIDANJU VIZA\nNa sutrašnjem sastanku u Briselu Savet ministara Evropske unije treba da donese odluku o ukidanju šengenskih viza za državljane Srbije, Crne Gore i Makedonije. U Vladi Srbije navode da taj potez predstavlja ogromnu uštedu za građane i privredu.\nSavet ministara Evropske unije u ponedeljak, na sastanku u Briselu, treba da donese odluku o ukidanju kratkoročnih šengenskih viza za državljane Srbije, Crne Gore i Makedonije, sa početkom važenja od 19. decembra ove godine. Državljani će biti "izuzeti od obaveze vađenja viza", ali bez prava na rad u zemljama Unije.\nIzjave potpredsednika Vlade Božidara Ðelića i direktora JUTA Radisava Stankovića\nGrađani Srbije, osim žitelja sa prebivalištem na Kosovu i Metohiji, koji poseduju biometrijske pasoše moći će u EU bez viza da borave najduže tri meseca, tokom svakih pola godine.\nTo znači da posle tri meseca, otkako su ušli na teritoriju jedne od zemalja "šengenskog prostora" EU, moraju da završe boravak i tek posle tri meseca ponovo mogu, na isti period, da borave na teritoriji Unije pod režimom slobodnog kretanja, bez granične kontrole.\n"Procenjuje se da će ove godine naši građani i naši privrednici izvaditi 350 hiljada šengenskih viza i za to ukupno platiti 20 miliona evra, kad uračunamo i cenu vize i troškove dokumenata koje treba izvaditi i vreme koje se provodi. To je i biće jedna ogromna ušteda za naše građane i našu privredu", istakao je potpredsednik Vlade Božidar Ðelić.\nÐelić dodaje da se i "JAT" sprema da od ponedeljka krene sa paketom jeftinijih ponuda kako bi pozdravio "beli šengen".\nViše novca za avio karte\nU Vladi Srbije veruju da ćemo ubuduće, umesto na vize, novac trošiti na avio karte niskobudžetnih kompanija. Do evropskih destinacija ubuduće bi trebalo da putujemo za nekoliko desetina evra, koliko bi, sa taksama trebalo da koštaju povratne karte. To otvara pitanje i da li ćemo opet u inostranstvo ići i radi kupovine, a ne samo na odmor.\n"Ja sam ubeđen da taj komercijalni aspekt ili putovanja radi kupovine neće biti dominantan i da će pre svega biti dominantno da ljudi dožive nešto novo, nešto lepo što im decenijama nedostaje", kaže direktor JUTA Radisav Stanković.\nStanković dodaje da će putovanja ubuduće biti jeftinija i da je nacionalna asocijacija turističkih agencija JUTA spremna za ukidanje viza.\nVisoki zvaničnik švedskog predsedništva EU naznačio je da će ministri unutrašnjih poslova i pravosuđa Unije u Regulativu 539/2001 Evropske unije uneti dopunu, kojom će državljane tri zemlje staviti na "pozitivnu šengensku listu".\nSavet ministara EU će u odluci, u čiji je Nacrt uvid imala agencija Beta, naglasiti da će "lica sa prebivalištem na Kosovu i Metohiji, morati da zatraže vizu kad putuju u EU".\nTakođe se navodi da Albanija i Bosna i Hercegovina nisu uključene u tu meru, zato što je zaključeno da "nisu ispunile uslove iz dijaloga o viznoj liberalizaciji sa zemljama zapadnog Balkana".\nEvropski ministri će u Odluci pozvati na Političku izjavu, koju su usvojili 12. novembra, zajedno s Evropskim parlamentom, u kojoj se poziva Evropska komisija da "što je pre moguće predloži ukidanje viza za te dve zemlje, s ciljem da putovanja bez obaveze vađenja viza stupe na snagu od 1. jula 2010. godine".


Mi smo neprevaziđena generacija - jugsport.net\nGol koji je davne 1974. godine na utakmci sa Grčkom u Atini Stanislav Karasi postigao i njme tadašnju fudbalsku Jugoslaviju odveo na svetsko prvnestvo, još se vrti na društvenim mrežama. Ova živa legenda je tada bio član Crvene Zvezde, a vreme nije promenilo asa kakvog pamtimo, pa je iz prve pristao na razgovor za JUGSPORTinfo.\n“Ono što je po meni važno je da kroz fudbal pronalazimo neke druge mogućnosti da se družimo da smo prijatelji. A što se tiče reprezentacije Srbije uspeh je veliki i nadam se da ćemo se iduće godine u Rusiji predstaviti u dobrom izdanju. Uspeh je veliki to moramo svi da priznamo, jer u fudbalu duvaju neki bolji vetrovi. Polako se vraćamo na mesto gde smo ranije bili i to sve nas treba da raduje”, ocenjuje Karasi za JUGSPORTinfo.


Procvat firmi za transfer novca - iRevolucija\nProcvat firmi za transfer novca\nPreduzetnička ulaganja (start-ap) firme – osvajaju sektor transfera novca u inostranstvu preko interneta. Oni nude jeftinije i brže usluge od banaka i nekolicine aktera u ovom lukrativnom sektoru.\nPrema proceni Svetske banke, reč je o velikom novcu, budući da su pojedinci prebacili 600 milijardi dolara. Iznos će dodatno rasti usled velikih migracija. Prenos novca u preduzećima je znatno veći. Ova tema je značajna i za Srbiju, koja godišnje dobije 3,66 milijardi dolara, prema podacima UN, i one čine 8% bruto domaćeg proizvoda.\nOd 600 milijardi dolara, transakcije preko interneta čine samo 5%, dok se ostalo odvija u prostorijama banaka, pošta i drugih institucija.\nTržište transfera novca za mala i srednja preduzeća u inostranstvo procenuje se na 5.000 milijardi dolara.\nProsečni troškovi prenosa novca iznose 7,68%, pri čemu banke uzimaju 10,96%, dok specijalizovane firme poput Vestern juniona (Western Union) i Mani grama (MoneyGram) uzimaju 6,59% iznosa transakcije, pokazuju podaici Svetske banke.\n“Jeftiniji smo do 9 puta od banke“, rekao je za AFP Travet Hinrikus (Traavet) osnivač Transfer vajza (TransferWise), start-ap firme iz Londona za transfer novca, čiji naziv u prevodu znači pametan transfer. Ova firma osnovana 2011. zabeležila je munjevit rast i danas zapošljava 400 osoba i omogućava slanje novca iz 36 zemalja. Svakog meseca preko sistema ove firme prebaci se 700 miliona evra\nTrasnsfer vajz je osvojio 2% tržišta Velike Britanije, i sada računa na Francusku.\n“To je veoma važno tržište za nas. Jaka je veza između Francuske i Velike Britanije, mnogi Francuzi žive u Londonu, a i mnogo malih i srednjih preduzeća iz Francuske tamo radi“, naveo je Hinrikus.\nOvaj Estonijac koji je nekada radio za sistem internet komunikacije Skajp (Skype) zamisao da osnuje firmu za transfer novca dobio je kada se preselio u London, ali je i dalje dobijao novac u evrima od Skajpa. Tada je sreo sunarodnika Krista Kermana (Kaarmann), koji je platu primao u funtama, ali je morao da šalje evre u Estoniju. Odlučili su da direktno jedan drugom menjaju devize, i to je osnova Transfer vajza.\n“Banke naplaćuju skrivene troškove u vezi sa deviznim kursom, i to između 4 i 5%. Mi imamo najmanje moguće troškove. Cilj nam je da pojedincima širom sveta omogućimo da šalju novac po veoma niskim troškovima i veoma brzo“, rekao je Hinrikus, čiji start-ap je procenjen na vrenost od jedne milijarde dolara.\nOva firma još nije isplativa, ali prolazi kroz rast od 15 do 20% mesečno i privukla je čuvene investitore poput milijardera Ričarda Brensona ili Gzavije Nil (Xavier Niel).\nJednostavan model: smanjiti marže\nTransfer novca je poželjan sektor. Ovog leta je kompanija za prenos novca preko interneta Pejpal (Paypal) preuzeo Ksum (Xoom), američku kopaniju za međunarodni transfer novca po ceni od 890 miliona dolara.\nFrancuski Pejtop osnovan je 2012. i danas radi u 138 zemalja. On omogućava podizanje novca na 50.000 mesta i ima protok od 25 miliona evra.\nModel rada ovih start-apova u sektoru finansija, takozvanih finteh kompanija, veoma je jednostavan. On počiva na smanjenju velikih marži zahvaljujući internet modelu koji je jeftiniji od agencija. U ovom sektoru ima malo kompanija, a najpoznatiji Vestern junion (Western Union) drži 15% tržišta.\nBritanski startap Azimo se povezao sa društvenom mrežom Fejsbuk kako bi omogućio transfer novca preko te mreže.\n“Start-apovi u finansijama su načinili potres u industriji i drastično smanjili troškove“. Rekao je direktor te firme Majkl Kent (Michael) u jednom novinskom tekstu, ocenivši da je ovaj sektor na prekretnici.\nFirma Vorld remit (WorldRemit), takođe iz Britanije, razvila se zahvaljujući migrantima. Posebno onima sa afričkog kontinenta, koji prema podacima Svetske banke plaćaju najviše troškove.\nSvetska banka se sa zemljama Grupe 20 angažovala za smanjenje troškova za transfer novca, koji su visoki i oštećuju radnike na radu u inostranstvu. Svetska banka je planirala smanjenje troškova na 5% u 2014. Troškovi su i dalje viši od tog cilja uprkos pojavi velikog broja startapova, zbog poštravanja propisa.\nPrethodni članakDigitalna amnezija – bolest 21. veka\nSledeći članakTechChange: Otvorene prijave za stipendije


Nećemo tvoje Martinoviće, Rističeviće, Gojkovićke, Brnabićke: Nikola Kojo u Kragujevcu na protestu "1 od 5 miliona" - Leutar.net\nHomeMagazinLični stavNećemo tvoje Martinoviće, Rističeviće, Gojkovićke, Brnabićke: Nikola Kojo u Kragujevcu na protestu „1 od 5 miliona“\nNećemo tvoje Martinoviće, Rističeviće, Gojkovićke, Brnabićke: Nikola Kojo u Kragujevcu na protestu „1 od 5 miliona“\n17. februara 2019. Leutar Lični stav, Magazin 0\nNarod zahteva da predsednik Vučić odstupi zajedno sa svim svojim hajducima, bukačima i huškačima, kazao je glumac.\nGovoreći na protestu „Budi jedan od pet miliona“ u subotu uveče u Kragujevcu, glumac Nikola Kojo poručio je „da narodnu bunu u Srbiji više niko i ništa ne može da zaustavi“, prenosi Radio Slobodna Evropa.\n„Ovaj narod je ustao i maršira i više ništa ne može da zaustavi ovu glad za slobodom. Ti si nas izgladneo, prvorođeni, ti si nas ujedinio u želji da počnemo da dišemo i da ti vidimo leđa“, rekao je Kojo.\nOn je naglasio da narod zahteva da predsednik Srbije Aleksandar Vučić odstupi zajedno sa svim svojim „hajducima, bukačima i huškačima“.\n„Ti i tvoji neljudi idete sada tamo gde vam je mesto – u istoriju, u ilegalu, u izolaciju. Nećemo više ni tvoje Martinoviće, ni tvoje Rističeviće, ni Gojkovićke, ni Brnabićke“, rekao je Kojo, završivši govor rečima „koje predsednik Srbije najviše voli – Spasiba za družbu“.\nTokom marša, građani su nosili veliki transparent na kome je pisalo „Ako sada zažmurimo nikada nećemo progledati“, a umesto makete vešala, zbog koje je prošle subote privođen penzioner koji ih je nosio, građani su nosili vešalice za odelo.\nU protestnoj šetnji u Kragujevcu bili su i profesorka Ljiljana Teodorović Mijatović, akademik Dušan Teodorović i lider Narodnog fronta iz Kraljeva Predrag Voštinić.


Što pre na Sadama\nPeres: Napad u ovom casu opasan, ali odlaganje je još opasnije\nTEL AVIV (Tanjug) - Šef izraelske diplomatije Šimon Peres izjavio je da bi napad na Irak u sadašnjem trenutku bio "dosta opasan, ali bi njegovo odlaganje bilo još opasnije".\n"Problem nije da li, vec kada," rekao je Peres za americku TV mrežu Si-En-En i dodao da bi se se iracki predsednik mogao promeniti ako se bude cekalo, i to nagore, odnosno" imao bi više oružja".\nUticajni izraelski list" Haarec" objavio je da Izrael vrši pritisak na SAD da ne odlažu akciju ciji je cilj svrgavanje režima Sadama Huseina. List tvrdi da je premijer Arijel Šaron ovih dana poslao poruku americkoj administraciji u kojoj se navodi da odlaganje iracke operacije" nece stvoriti povoljniju atmosferu za akciju u buducnosti". U Šaronovoj poruci se navodno dodaje da ce Izrael podržati svaku americku akciju i poštovati odluke SAD u odnosu na metode i vreme.\nI Šaron i Peres pri tom isticu da ne žele da nagovaraju SAD da napadne Irak i da Vašington treba da deluje po sopstvenom prosudivanju. Medutim, istovremeno se navodi da ce Izrael biti "dobar vojnik" na strani koju predvode SAD.\nPodele u Londonu\nU britanskoj vladi postoji ozbiljan otpor najavljenoj invaziji na Irak, a antiratnu kampanju, piše štampa, predvodi bivši ministar inostranih poslova Robin Kuk. On je sada šef poslanicke grupe laburista u parlamentu, što je funkcija na ministarskom nivou, pa je i clan kabineta premijera Tonija Blera. Kako saznaje "Gardijan", on je zapretio da ce podneti ostavku ukoliko se Britanija pridruži invaziji. Pored Kuka ratu se protivi i, po mnogima najmocniji covek u vladi, ministar finansija Gordon Braun, što bi za Blera mogao biti daleko veci problem.\nU intervjuu za Si-En-En Peres je rekao da ce rat sa Irakom biti "okušaj da se okonca vladavina jedne od najgorih licnosti našeg vremena, Sadama Huseina... I mi mislimo i znamo da je on na putu da stekne nuklearnu opciju; tada ce biti užasno." Na pitanje koliko je Irak blizu toga, Peres je odgovorio: "Niko ne zna, ali bih ja rekao da se radi o nekoliko godina."\nZa vreme zalivskog rata 1991. SAD i njihovih saveznika protiv Iraka, podstaknutog agresijom Sadamovog režima na Kuvajt, Izrael je ostao po strani. Medutim, ovog puta, ukoliko bude novog sukoba izmedu SAD i Iraka i Bagdad napadne jevrejsku državu u znak osvete, za nju ce biti teže da sedi prekrštenih ruku. Šaron je, kako piše "Haarec", više puta obavestio Buša da ce u slucaju irackog napada Izrael odgovoriti.\nPeres je naglasio da ce izraelski odgovor na moguci iracki napad zavisiti od vrste napada. Na pitanje šta ce Izrael uraditi ako Irak napadne oružjem za masovno uništenje, Peres je rekao da ce ova zemlja biti vrlo oprezna i da ce oklevati da izade van okvira konvencionalnog oružja. Za vreme zalivskog rata Irak je ispalio rakete "skad" na ciljeve u Izraelu. Izrael, za koji se veruje da ima nuklearno oružje, nije odgovorio pod pritiskom SAD, koje su pristale da snabdu ovu zemlju raketama "patriot" radi odbrane.\nIzraelski ministar odbrane Benjamin Ben-Eliezer usprotivio se, medutim, javno izraženim izraelskim pretnjama Iraku. On veruje da su mnogobojni medijski izveštaji u Izraelu u kojima se nagoveštava da je napad SAD na Irak blizu preterani i da stvaranju nepotrebnu napetost u ovdašnjoj javnosti, dok javne pretnje o izraelskom odgovoru narušavaju americke napore. Izraelski odbrambeni establišment veruje da SAD nece napasti Irak pre kraja godine.\nZa nezavisne posmatrace\nIrak je voljan da prihvati povratak inspektora UN za kontrolu naoružanja ako ih na tom zadatku budu pratili neutralni posmatraci, pre svega britanski sveštenici, sindikalni aktivisti i novinari, piše "Independent". Pozivajuci se na neimenovane diplomatske izvore, list navodi da su iracke vlasti u pismu generalnom sekretaru UN zatražile da u kontroli naoružanja budu prisutni i neutralni posmatraci kako bi se izbegla mogucnost da se poseta inspektora pretvori u špijunsku misiju.


Viber predstavio novu opciju za korisnike u Srbiji - Report.rs\nViber predstavio novu opciju za korisnike u Srbiji\nKorisnici iz Srbije se od sada mogu inspirisati širokim izborom različitih Objektiva, i međusobno razmenjivati svoje kreativno obrađene fotografije i video klipove unutar četova.\nRakuten Viber, globalni lider u razmeni poruka među platformama i glasovnoj komunikaciji, dalje unapređuje komunikaciju predstavljanjem AR Objektiva (objektiva proširene realnosti) unutar aplikacije Viber u Srbiji. Uz njih, aplikaciju će obogatiti i Bitmodži (Bitmoji) – personalizovane strip-verzije avatara koji će moći da se dodaju fotografijama i video-klipovima radi kreiranja stikera i emodžija. Uvođenje Objektiva u Viber je omogućeno kroz partnerstvo sa Snap Inc. (kreatorom Snapchata, vodeće globalne kompanije za kamere sa funkcijama proširene stvarnosti).\nAR Objektivi čine komunikaciju još zanimljivijom, zabavnijom i pamtljivom. Uz Viber Objektive, korisnici će moći da uživaju u širokom portfoliju vizuala, da prave fotografije i video klipove, prosleđuju ih prijateljima kroz Viber – ili da ih objavljuju na drugim platformama. Objektivi sa predmetima iz proširene stvarnosti reaguju i na najmanju mimiku, osmehe ili namigivanje – i moći će da ponavljaju pokrete lica korisnika, čime se dodatno proširuje opseg kreativnosti.\nViber će pružiti i veliki izbor dizajnerskih opcija, među kojima su:\nObjektivi koji dodaju predmete i teksture na lice, delove tela ili pozadinu – perje, šešire, tetovaže, crteže, grafike itd.;\nRealistične objektive za ulepšavanje – koji menjaju boju kože, dodaju šminku ili sjaj, menjaju frizure;\nObjektive koji u potpunosti menjaju pojavu – na primer, sa prizorima životinja, i\nGejmerske objektive sa proširenom stvarnošću, gde će korisnici morati da obave određene zadatke u njihovom stvaranju. Takvi bi se dalje prosleđivali za međusobna rezultatska takmičenja.\nPreko 30 objektiva će biti u ponudi na aplikaciji prilikom predstavljanja ove funkcije na tržištu. Viber ostaje dosledan tradiciji održavanja bliskih odnosa sa svojim korisnicima širom sveta, dodavanjem sadržaja sa lokalnim posebnostima. U skladu sa tim će jedan broj objektiva biti uskoro dodatno ponuđen za korisnike iz Srbije. Od početka školske godine, učenici će moći da se zabavljaju slobodno kreiranim prikazima njihovih budućih profesija. U skladu sa interesovanjem domaće publike, slavljenički filter sa nacionalnom zastavom će obradovati sve zaljubljenike u sport.\nZabavna igra sa beskonačnom trpezom podsećaće sve korisnike na priliku kada idu u posetu svojim bakama za ručak i obraduju ih kada pojedu sve iz tanjira. Tradicionalni elementi folklora u digitalnoj verziji će takođe naći put do svojih korisnika u Srbiji – koji će moći da ih koriste u četovima povodom posebnih prilika.\nKompanija planira da predstavi 300 različitih objektiva do kraja 2021. uz redovne novitete na mesečnom nivou.\n“Tokom protekle godine, globalna komunikacija se u značajnoj meri preselila na internet – a time i potreba da se na srodan način izražavamo. Viber je najpopularnija platforma za komunikaciju u Srbiji i ovim želimo da damo mogućnost svakome da oslobodi i izrazi svoj kreativni potencijal putem najbolje tehnologije AR Objektiva. Pružanje primene proširene stvarnosti na fotografije i video klipove će zasigurno obogatiti lične razgovore, podstaći kreativnost i dodatno zbližiti ljude,“ izjavio je Atanas Rajkov, glavni direktor za EMENA regiju kompanije Rakuten Viber.\nKompanije će takođe imati mogućnost da dodaju svoje brendirane Objektive na Viberu. Svetski prirodni fond (WWF), FK Barselona i Svetska zdravstvena organizacija (WHO) su među prvim partnerima Vibera koji će ponuditi svoje nove Objektive na ovoj aplikaciji – a u budućnosti će to biti I vodeći partneri iz Srbije.\nOva funkcija će biti dostupna na iOS i Android operativnim sistemima u nekoliko narednih dana.\nIzvor: B92, VIBER, Foto: print screen\n2021 android AR Objektiv Avatar fotografije iOS korisnici korisnik lice opseg kreativnosti Snap Inc Srbija Svetska zdravstvena organizacija teksture Viber\nDragan Stojković Piksi: Daćemo sve da Srbija bude ponosna na nas\nViše od 800 novih slučaja koronavirusa, preminula jedna osoba


Novi rekord u brzini prenosa podataka - Klix.ba\n100 gigabita u sekundi Novi rekord u brzini prenosa podataka\n100 gigabita u sekundi\nIstraživači su ostvarili brzinu prenosa podataka od 186 gigabita u sekundi, čime su otvorili put formiranju mreža sa standardnom brzinom od 100 gigabita u sekundi, što bi značajno ubrzalo naučna istraživanja.\nNovi rekord jednak je prenosu podataka sa 1 000 DVD diskova u jednoj sekundi ili 100.000 blu-ray diskova za jedan dan, prenosi BBC.\nTokom testa, podatke su razmijenili američki Univerzitet Vikotrija iz Britanske Kolumbije i Washingtonski državni centar za konvencije u Seattleu, koji su međusobno udaljeni 212 kilometara.\nU izvođenju eksperimenta učestvovali su fizičari, kompjuterski naučnici i mrežni inženjeri. Stručnjaci su, radi ilustracije mogućnosti ovog sistema, izvršili prenos ogromne količine podataka iz centra u Seattleu i lokacija u Brazilu i Južnoj Koreji.


Biontek: Vakcina Fajzer/Biontek štiti od novih sojeva Covid\nTanjug 20. januara 2021. 13:54\nBERLIN – Vakcina protiv COVID-19 koju su razvili Fajzer i Biontek verovatno štititi i od zaraznijeg soja virusa koji je otkriven u Britaniji i raširio se širom sveta, pokazuju rezultati poslednjih laboratorijskih testova Bionteka koji su danas objavljeni.\nOhrabrujući rezultati analize preko krvi učesnika u novim ispitivanjima koje je sproveo nemački Biontek zasnovani su na opsežnijim istraživnajima od onih koje je američki proizvođač lekova Fajzer objavio prošle nedelje, prenosi Rojters.\nProšle nedelje je Fajzer saopštio da je slična laboratorijska studija pokazala da je vakcina efikasna protiv jedne ključne mutacije, nazvane N501Y, pronađene u obe visoko prenosive nove varijante koje se šire u Britaniji i Južnoj Africi.\nNajnovija studija Bionteka, objavljena na sajtu „bioRxiv.org“, koja još uvek nije recenzirana, sprovedena je na sintetičkom virusu sa 10 mutacija koje su karakteristične za varijantu poznatu kao B117 identifikovanu u Britaniji, a među 11 autora studije su Ugur Sahin i Ozlem Tureci, suosnivači Bionteka.\nOva studija pruža dalju nadu jer se u Britaniji svakodnevno beleži rekordan broj smrtnih slučajeva od COVID-19, za koje se veruje da je odgovaran prenosiviji soj infekcije, a to takođe znači da razvoj vakcina za ovu bolest za sada ne bi morao da se krene ispočetka, navodi agencija.