Vreme 1448 - Na licu mesta – Juzno od Ibra: Podela nije resenje -->\nŠTA ČEKA SRBE U SLUČAJU PODELE KOSOVA: Sablast novih etničkih sukoba\nOsnovna škola "Desanka Maksimović" u Kosovskoj Kamenici jedinstven je slučaj na Kosovu gde srpska, albanska i romska deca dele isto dvorište a uskoro bi trebalo da zajedno imaju informatiku i fizičko vaspitanje. Na ovo ponosno ukazuje Bojan D. Stamenković, jedini Srbin zamenik gradonačelnika opštine, gde je devedeset odsto stanovništva albanske nacionalnosti. On takođe smatra da je "razmena teritorija na osnovu etničkih principa bolesna ideja suprotna svim demokratskim vrednostima za koje se zalažemo u ovim teškim okolnostima; egzodus ljudi koji bi završili na pogrešnoj strani granice kao i rat – bili bi neizbežni".\nProšlog proleća, kada je Stamenković kao 35-godišnji diplomirani ekonomista, otac petoro dece i dugogodišnji carinski službenik bio spreman da sa porodicom emigrira u Nemačku, dobio je od gradonačelnika Čendrona Kastratija, člana Pokreta za samoopredeljenje "Vetevendosje" (opozicija Hašimu Tačiju), ponudu da se pridruži rukovodstvu Kamenice.\n"Gradonačelnik Kastrati je imao deset godina kada su mu srpske snage ubile oca, koji je prethodno dvanaest godina proveo u zatvoru. Pa ipak, gradonačelnik mi je dao sva ovlašćenja da radim ne samo na povratku i integraciji Srba već i da ga u njegovom odsustvu zamenjujem na svim poslovima vezanim za normalno funkcionisanje opštine", kaže Stamenković.\nTako je za samo nekoliko meseci Kamenica prvi put ušla u projekat Evropske unije za povratak i izgradnju kuća, sa čak 42 zahteva porodica koje veruju da je povratak održiv. Devet porodica se već uselilo u svoje obnovljene kuće, a ostali moraju da sačekaju jer ih, kako kaže Stamenković, iz stranačkih razloga sabotira ministar za zajednice i povratak u Vladi Kosova Dalibor Jevtić.\n"Kao da ne postoji 3000 Srba iz Kamenice, kao da nas nema, a meni se lično zamera što ne idem na mitinge podrške Aleksandru Vučiću", ističe Stamenković.\nPovratak 40 porodica je više nego dobar rezultat imajući u vidu da se skoro dvadeset godina nakon NATO intervencije od ukupno 250.000 nealbanaca koji su izbegli na svoja ognjišta vratilo manje od polovine, s tim što se južno od reke Ibar vratio još manji broj.\n"Kako bi se naš primer širio, potrebni su nam mir i prisustvo međunarodne zajednice; mi tek treba da naučimo da se pomirimo i živimo zajedno, a ne da žurimo sa razgraničenjem", ističe Stamenković, koga su predstavnici vladajuće Srpske liste stavili na stub srama zbog toga što mu deca privatno uče albanski jezik, kao i zbog budućeg projekta zajedničkih kurseva srpskog i albanskog jezika za učenike osnovnih škola u Kamenici.\nDUH MILOŠEVIĆA I TUĐMANA: Nekoliko meseci pred evropske parlamentarne izbore, Federika Mogerini, šefica evropske diplomatije, žuri da zatvori kosovski dosije i predstavi nekakav rezultat "normalizacije" odnosa Beograda i Prištine. Na Aleksandru Vučiću je veliki pritisak, s obzirom da ritam pristupanja Srbije EU u velikoj meri zavisi od rešavanja kosovske problematike. Ali pre svega, on mora da nađe načina da "proda" svom biračkom telu "neizbežnost" priznanja nezavisnosti Kosova. A kada je Hašim Tači u pitanju, njemu je svakako u interesu da se predstavi Zapadu kao neophodan mirotvorac, s obzirom da mu opasan mač visi iznad glave: nedavno osnovan Specijalni sud za ratne zločine počinjene na Kosovu između 1998. i 2000. godine mogao bi uskoro da okonča optužnicu protiv njega.\nDeset godina nakon proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo preko 110 zemalja, ali i dalje nije član UN, a pristupanje EU je veoma daleka perspektiva. Srbija se do sada tome protivila, kao i Rusija, Kina, Indija i Brazil, ali i Španija, Kipar, Grčka, Slovačka, Rumunija i Maroko. Uloga medijatora EU od 2011. do danas nije dala nikakve konkretne rezultate ni po pitanju Zajednice srpskih opština niti po pitanju statusa. U tom kontekstu, stara ideja o razgraničenju i razmeni teritorija, koju su Milošević i Tuđman svojevremeno primenili sa tragičnim posledicama, ponovo je oživela kako bi se ovog puta isprobala duž reke Ibar. Konkretno, za priznavanje Kosova, Beograd bi zauzvrat dobio teritoriju severno od Ibra na kojoj živi većinsko srpsko stanovništvo (njih oko 30 hiljada); s druge strane, Priština bi dobila deo Preševske doline, u kojoj je većina građana albanske nacionalnosti. Srbi južno od Ibra, kojih inače ima daleko više nego na severu (gotovo 80 hiljada), kao i srpsko kulturno nasleđe koje se skoro isključivo nalazi južno, u Metohiji, ostali bi na milost i nemilost nezavisne države Kosovo, sa koga bi EULEX i KFOR trebalo da nastave da se povlače.\nŽIVOT U ENKLAVAMA I IZA ZIDOVA: Gračanica,...\n"Još u maju ove godine Sabor SPC je izdao saopštenje protiv nezavisnosti, razgraničenja i razmene teritorija", podseća episkop raško-prizrenski Teodosije, koji nas je primio u Gračanici. "Etničko razgraničenje bi dovelo do egzodusa Srba sa juga Kosova, gde živi najbrojniji deo našeg naroda."\nEpiskop kao primer navodi činjenicu da je u Gračanici danas upisano 280 đaka, a u Mitrovici 170: "Položaj Srba je danas bolji, ima manje spremnosti sa albanske strane da nas napadaju, krećemo se bez pratnje, ali prisustvo međunarodne zajednice je i dalje neophodno, i još uvek nije formirana svest da opšte i zajedničko treba da budu iznad ličnog; korupcija i kriminal su prisutni u velikim razmerama i među Albancima i među Srbima, kako na severu tako i na jugu Kosova, i po tom pitanju postoji tesna saradnja; zbog toga mora da se traži održivo rešenje, pažljivo i bez žurbe."\nOtac Sava, iguman manastira Visoki Dečani, kaže da "ovaj projekat, dogovoren između Tačija i Vučića, koji je to zvanično objavio 9. avgusta, tokom posete pogonu za preradu mesa, monstruozan je jer se zasniva na etničkim principima".\nOn koji je osudio zločine Miloševićevog režima kao i pripadnika OVK, te zaštitio u Dečanima i Srbe i Albance koji su 90-ih bežali od bezumlja, danas se ponovo bori za opstanak Srba južno od Ibra i apeluje na odgovornost.\n"Nažalost, imamo osećaj da vlasti u Beogradu smatraju da će 70.000 do 80.000 Srba južno od Ibra neizbežno nestati", kaže otac Sava. "Kao da je vlast u Beogradu voljna da žrtvuje i svoj narod i svetinje u kojima Srbi crpe svoj identitet i duhovne vrednosti. Samo je pitanje koji scenario će se smisliti kako bi se dovelo do situacije svršenog čina."\nOtac Sava tvrdi da je imao saznanja o projektu razgraničenja i razmene teritorija još od kraja 2017. godine i podseća da je Oliver Ivanović, ubijen u Kosovskoj Mitrovici 17. januara, izričito bio protiv:\n"Na početku se međunarodna zajednica protivila, međutim razni faktori su učinili da je stav promenjen, izuzev kada je Nemačka u pitanju. Krajem juna američki zvaničnici su dali do znanja da se neće protiviti, ukoliko se Tači i Vučić dogovore i ‘kolateralne štete’ budu minimalne, što je Džon Bolton, američki savetnik za nacionalnu bezbednost zvanično i potvrdio 24. avgusta u Kijevu. To je ohrabrilo zvaničnike Beograda i Prištine da izazovu provocirane i kontrolisane incidente koji je trebalo da se dogode četvrtog i petog avgusta sa obe strane Ibra. Trebalo je da sledi intervencija kosovske policije na severu i reakcija Srba, a potom napadi na Srbe južno od Ibra, gde bi KFOR obezbeđivao koridore za evakuaciju i stvorio tampon-zonu na Ibru. Našli bi se u situaciji svršenog čina. Ostalo bi da se narodu objasni da treba prihvatiti realnost na terenu i da je bolje da Srbija prizna nezavisnost ali da dobije sever Kosova nego da izgubi sve. Krajem jula, došli su signali iz nekih srpskih ali i međunarodnih krugova da se nešto može desiti. Obavestili smo javnost, i KFOR je postavio dodatne snage na strateške pozicije i sprečio realizaciju makijavelističkog projekta. Odonda sam ja proglašen za izdajicu i stranog plaćenika. Nijedan sveštenik SPC nije bio na mitingu predsednika Vučića u Kosovskoj Mitrovici."\nZa oca Savu, "ako dođe do podele, povezivanje Kosova sa Albanijom bilo bi neizbežno, kao i domino efekat u regionu i šire sa teško predvidivim srazmerama tragičnih posledica. Dijalog mora da se ‘resetuje’, sa jasnim ‘crvenim linijama’: ne sme doći do rasejavanja, mora da bude povratka i poštovanja osnovnih principa ljudskih prava; nema trajnog mira za sve bez ispunjavanja ovih uslova."\nTRISTA GRAMA SREBRA: Na kraju vijugavog puta kroz hrastovu šumu i brda Pomoravlja, u blizini tvrđave Novo Brdo, nalazi se manastir Draganac. Otkako je otac Ilarion ovde postavljen za igumana pre osam godina, svim snagama se radi na učvršćavanju temelja i uslova da Srbi opstanu na prostoru ovog dela Kosmeta.\n"Teritorijalna razmena bila bi tragedija za Srbe i ostale manjinske zajednice koje su pokušale ovih poslednjih dvadeset godina da ponovo izgrade svoje živote u potpuno novom političkom i društvenom kontekstu i poništila bi sve dosadašnje napore da suživot postane moguć", izričito smatra otac Ilarion. Rođen je 1974. godine, poznat je u javnosti kao bivši beogradski, izuzetno talentovan glumac, koji je osvojio Sterijinu i Nagradu "Zoran Radmilović" pre nego što se zamonašio u Dečanima 1996. godine. Zahvaljujući donacijama i sredstvima EU, u manastiru, čiju je obnovu započeo otac Kirilo, danas preovlađuje retka minimalistička arhitektonska i pejzažna lepota za ovaj region. Jedini manastir Pomoravlja gde živi oko 30.000 Srba posećuju i Albanci, verujući u čudotvornu lekovitost izvora.\nOtac Ilarion, koji odlično govori albanski jezik, sarađuje sa NVO Gaia, koja je posvećena promociji kulturne raznolikosti i organizaciji letnjih kampova za mlade albanske, srpske, ali i francuske, španske, švajcarske i nemačke volontere. Ove godine je poslednje nedelje septembra organizovano druženje petnaestak mladih u Velikoj Hoči, srpskom metohijskom selu pored Orahovca, odavno poznatom po vinogradarstvu. U planu je da posetioci Draganca borave u obnovljenim kućama zaseoka Stari Draganac iznad manastira koje predstavljaju dragocene primere narodnog graditeljstva.\n"Suživot je moguć, ali da bi sve zajednice živele u miru i dostojanstveno potrebno je da se ispune mnogi preduslovi. Mi moramo da radimo na tome da se upoznajemo, a ne da se razgraničavamo", tvrdi otac Ilarion, inače veoma omiljen među srpskim stanovništvom na Kosovu.\nStav da pre svega treba raditi na učvršćavanju mira i vladavine prava dele mnogi i u Prizrenu, Srbi kao i predstavnici drugih "ugroženih zajednica", kako ih nazivaju međunarodne organizacije. U podnožju Šar-planine, kao bivši trgovački, kulturni i diplomatski centar, Prizren je najlepši grad Kosova, u kome su vekovima zajedno živeli Srbi, Albanci, Turci, Jevreji, Romi, Goranci, Bošnjaci i drugi. Danas broji oko 100.000 stanovnika i ponovo odiše tolerantnom atmosferom. Ali prepuni kafići čaršije usred radnog vremena govore o stopi nezaposlenosti. Tačno preko puta kamenog mosta građenog u vreme Sinan-pašine džamije, nalazi se Bogoslovija. Obnovljena je sredstvima EU nakon što je spaljena 2004, kao i sve srpske i cincarske kuće u naselju Potkaljaj. Pohađa je čak 49 učenika, od kojih je polovina sa Kosova.\n"Posebnih problema nema, atmosfera se poboljšava, čak je prošle godine Crkva otvorila vrtić, ali svi jako teško žive", kaže otac Isidor, zamenik rektora, bivši veroučitelj u Bajinoj Bašti poreklom iz Loznice, koji se zamonašio u Visokim Dečanima i vezao za Kosovo.\nSrba je pre rata bilo približno 8000, a vratilo se tek tridesetak. Nisu im pomogli ni Priština ni Beograd, već Britanska ambasada, Danski savet za izbeglice i Udruženje Sveti spas, koji su finansirali obnavljanje 40 kuća.\nSiniša Cvetković jedan je od povratnika: "Tokom dvanaest godina izbeglištva u Ljigu sanjao sam reku Bistricu, cvrkut ptica, pogled sa Potkaljaja. Osećaj povratka u rodni kraj je neopisiv, pogotovu kad me dočekaju Fatmir, Feđa, Sagdad, sa kojima sam zore dočekivao. Beograd mi ni cent nije dao, a kolega Albanac, inače katolik – 300 grama srebra i plin da započnem svoj filigranski zanat izpočetka. Meni je bitna egzistencija, a ne kako će da se zove ovaj prostor."\nCvetkovićeva supruga Sunčica zaposlena je kao kuvarica u najboljoj kafani u gradu, "Tiffany", u vlasništvu Albanca iz Norveške čiji je princip da zapošljava sve nacionalnosti jer je to identitet grada u kome se tradicionalno govore tri jezika: srpski, albanski i turski.\nBLANKO ČEK: "Bezbednosna situacija jeste bolja, i to je velika stvar, ali ekonomska situacija je jako loša, pogotovu za manjinske zajednice jer smo manje zastupljeni u institucijama", žali se Denis Skenderi, Goranac, diplomirani pravnik koji radi u Kosovskoj skupštini sa manjinskim zajednicama.\nGoranci su jedna od brojnih manjina koje su se našle između albanske i srpske nacionalističke vatre. Bilo ih je blizu 30.000 do 1999, sada se procenjuje da ih je ostalo 6000. Njegova supruga Srpkinja godinama ne uspeva da nostrifikuje diplomu, a radila je na neurološkom odeljenju u Kliničkom centru u Beogradu.\n"Zakoni koji su usvojeni pod okriljem UN su odlični, ali se ne primenjuju", kaže Skenderi.\nNjegovo mišljenje deli i Avdosiji Besnik, koordinator romske NVO u Prizrenu posvećene obrazovanju dece: "Nasilje albanskih ekstremista nije više otvoreno, ali se sprovodi tiho etničko čišćenje jer vladaju nacionalizam i rasizam, a to neće rešiti razgraničenje, naprotiv, biće još gore."\nAvdosiji Besnik je rođen 1962. Ima devetoro braće i sestara, a petoro je završilo fakultet u vreme Jugoslavije, kada je među Romima bilo lekara, arhitekata, inženjera. On je jedini ostao na Kosovu.\n"Mi koji govorimo srpski jezik, iako ga zovemo goranski ili bošnjački, nekako smo se oslanjali na Srbiju. Beograd može da insistira, na primer, na tome da se nastava na Fakultetu u Prištini odvija i na srpskom a ne samo na albanskom. To je jedan od razloga što Bošnjaci odlaze jer ne žele asimilaciju", gorko objašnjava Bošnjak zaposlen u jednoj međunarodnoj organizaciji koji je želeo da ostane anoniman, i rezignirano zaključuje: "Ako Beograd i Priština dogovore razmenu teritorija, Albanci više neće biti u obavezi da primenjuju zakone koji štite manjinske zajednice, jer će to biti blanko ček za stvaranje etnički čistih nacionalnih država."\nIspostavlja se da za sada ni međunarodna zajednica ni politički lideri Beograda i Prištine nisu osmislili nijedno održivo rešenje za 1,8 miliona građana koji žive na prostoru Kosmeta, i kojih je defakto svaki dan sve manje s obzirom na stopu emigracije. Rezultati nakon skoro 20 godina od kraja rata su poražavajući. Domaći bruto proizvod po stanovniku je 3200 evra, dok je na primer u Srbiji 9100, a u EU 25.700 evra.\n"Realna stopa nezaposlenosti je blizu 50 odsto", navodi Žan-Arno Deren, istoričar, poznavalac Kosova i autor knjige Zamka Kosova.\nVladavina prava se teško uspostavlja, ne samo zbog korupcije (Amnesti internešenel pozicionira Kosovo na 96. mesto na rang-listi od 176 zemalja) i manjka volje, već i zato što je savremeni administrativni sistem bio ili deo otomanske vladavine ili nakon toga srpske, to jest jugoslovenske. Skoro svi zakoni SFRJ su poništeni nakon 1999, uključujući i one koji se odnose, na primer, na katastar. Usvojen je pravni sistem koji je nekakva mešavina anglosaksonskog i rimskog, za čiju primenu nisu bili spremni ni sudije ni advokati, a još manje administracija. Promašaj međunarodne zajednice, koja je obećavala izgradnju multietničkog Kosova, je očit. Kosovski identitet ne postoji jer zajednice zapravo žive u paralelnim svetovima. Srpska deca uče po programu Beograda, albanska po drugom, a na zajedničkom nije ni počelo da se razmišlja, iako bi moglo da se počne na primer od toga da je Skenderberg spona Albanaca i Srba, s obzirom da potiče iz mešovite porodice, kako ističe otac Sava.\n"Srbi koji su ostali južno od Ibra su svima teret. Albancima jer smo usred teritorije gde oni čine više od devedeset odsto stanovništva, Beogradu jer nema ideju šta će s nama, sem da okonča nedovršen Miloševićev projekat razgraničenja", smatra Rada Trajković, jedna od retkih preostalih srpskih političara na Kosmetu koja se usuđuje da iznese suprotno mišljenje od vladajućeg iz Beograda, i pod stalnim je pritiskom i pretnjama, kao što je to bio pokojni Oliver Ivanović.\n"Na severu Kosova vlast je preuzela mafija, a narod trpi dupli pritisak, od Albanaca i od Srba, i masovno odlazi više nego sa juga, gde situacija ide ka normalnosti", dodaje Trajković.\n"Kriminalne mreže su dobar primer multietničke saradnje", kaže ironično strani diplomata na Kosovu, koji želi da ostane anoniman. "Krađa srpske imovine koja se povećala poslednjih meseci i predstavlja gubitak izvora egzistencije za one koji žive na selu, indirektno je etničko čišćenje koje ne može da se sprovodi bez sprege Albanaca i Srba. Ne mogu Albanci da znaju ko ima kravu, kako je i gde čuva u srpskim enklavama, bez preciznih informacija koje mogu samo Srbi da im daju."\nOstaje pitanje da li je međunarodna zajednica spremna da odustane od žurbe rešavanja samog statusa granica Kosova kako bi se temeljno posvetila daljoj podršci izgradnje jednog demokratskog društva ili će preovladati kratkovid dogovor SAD, EU i Rusije, to jest odustajanje od evropskih vrednosti, što može samo da doprinese širenju kriminala, nacionalizma i riziku domino efekta. Teoretski, sledeći sastav Evropskog parlamenta trebalo bi da bude deo odgovora.\nPostavlja se još jedno pitanje, a to je da li Aleksandar Vučić zaista misli da može da realizuje podelu na Kosovu i sve što nakon toga sledi. Iako poniženi u autoritarnom režimu, uglavnom posvećeni borbi za golu egzistenciju, a ponajviše potpuno neupućeni u istinite okolnosti života na Kosovu, do mere da i "krug dvojke" misli da vozilu sa BG tablicama treba pratnja na Kosovu, možda se građani ipak konačno osveste i shvate da nema logike u prevladavajućem političkom stavu da ćemo dobiti mir ako pretimo ratom i ako smatramo svoje građane i svoju baštinu monetom za potkusurivanje.


Rukometni savez BiH: Saopštenje za javnost – Svijet Rukometa\nHome / Ostalo / Rukometni savez BiH: Saopštenje za javnost\nRedakcija 22. Septembra 2018.\tOstalo 746 Views\n“U cilju objektivnog informisanja javnosti, te izbjegavanja manipulacija sa odlukama Upravnog odbora Rukometnog saveza Bosne i Hercegovine, a i zbog toga što osjećamo dužnost da informišemo javnost o našim odlukama, obavještavamo vas da smo 20. septembra u Sarajevu održali nastavak prve i drugu sjednicu Upravnog odbora RSBiH imenovanog na skupštini 26. augusta 2018. godine.\nU uvodnom dijelu prva tačka je bila rukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine, a svoje izlaganje imao je selektor A tima gospodin Bilal Šuman. Selektor Šuman upoznao nas je stvarima koje se potrebne reprezentaciji za oktobarski ciklus kvalifikacija. Upravni odbor se obavezao da će u što kraćem roku obezbijediti selektoru i reprezentativcima sve što je potrebno kako bi se pripreme, a i utakmice protiv Bjelorusije i Češke odigrale u normalnim uslovima.\nZnamo da navijače, čelnike, trenera i igrače iz klubova najviše zanima tačka Premijer liga Bosne i Hercegovine za muškarce i žene. UO RSBiH je donio sljedeće odluke kada je u pitanju takmičenje u muškoj Premijer ligi BiH za sezonu 2018/19:\nŠto se tiče ženske Premijer lige Bosne i Hercegovine za sezonu 2018/19. UO RSBiH je odlučio da se početak prolongira za sedam dana, te da ona ne počne\n22, već 29. septembra.\nU Mejdanu postavljena nova podloga\nJović, Praštalo i Todorović na Evropskom prvenstvu U19 u Mađarskoj\nRaspisan konkurs za novog Generalnog sekretara Rukometnog saveza BiH\nDanas će u Budimpešti sa početkom od 18:00 sati biti odigran finalni susret ovogodišnjeg izdanja …


Saopštenja 2017 - Septembar\n29.09.2017. godine - Guverner Žugić učestvuje na sastanku Kluba guvernera u Moskvi\n27.09.2017. godine - Održan sastanak ambasadorke Francuske i guvernera Žugića\n25.09.2017. godine - Poziv korisnicima kredita da iniciraju njihovo restrukturiranje i iskoriste prednosti novog zakonskog rješenja\n20.09.2017. godine - Održan sastanak sa šefom Svjetske banke za Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu\n18.09.2017. godine - Održan dijalog na visokom nivou sa Evropskom centralnom bankom\n15.09.2017. godine - Održana XV sjednica Savjeta CBCG\n14.09.2017. godine - Održan sastanak sa izvršnim direktorom Belgijsko-holandske konstituence u MMF-u\n07.09.2017. godine - Održan sastanak sa bankama radi sagledavanja efekata finansijskog restrukturiranja kredita\n07.09.2017. godine - Održan sastanak sa timom Svjetske banke\n06.09.2017. godine - Održan sastanak sa novim šefom Svjetske banke za Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu\n06.09.2017. godine - CBCG i CEF nastaviće uspješnu saradnju na planu edukacije i stručnog usavršavanja\n05.09.2017. godine - Britanska kompanija CCA zainteresovanja za ulaganje u bankarski sistem Crne Gore\nPodgorica, 29.09.2017. godine\nGuverner Žugić učestvuje na sastanku Kluba guvernera u Moskvi\nGuverner Centralne banke Crne Gore dr Radoje Žugić učestvuje na sastanku Kluba guvernera zemalja centralne Azije, crnomorske regije i Balkana, koji se, u organizaciji Banke Rusije, održava u Moskvi, od 28. septembra do 01. oktobra.\nNa današnjem sastanku diskutovano je o pitanjima od opšteg interesa za regionalni i globalni ekonomski i finansijski razvoj, kao i o aktivnostima centralnih banaka i aktuelnoj ekonomskoj situaciji u zemljama članicama Kluba. Guverneri su razgovarali i o razvoju i značaju najnovijih tehnologija na finansijskom tržištu, kao i o monetarnoj politici Evropske centralne banke i njenom uticaju na ekonomije zemalja članica Kluba.\nGuverner Žugić se, u svom izlaganju, osvrnuo na mjere tzv. kvantitativnog popuštanja koje je, sa ciljem sprečavanja deflatornih tendencija i oživljavanja ekonomske aktivnosti u eurozoni, uvela Evropska centralna banka (ECB) u 2015. godini. Povećana likvidnost i pad kamatnih stopa na evropskom tržištu uticali su na profitabilnost bankarskog sektora u Crnoj Gori i cijenu zaduživanja Države. Sa druge strane, pomenute mjere ECB-a posredno su uticale na intenziviranje rasta u Crnoj Gori. „Više stope rasta u evropskim zemljama uslovile su povećanu tražnju, posebno u sektorima turizma i transporta, u kojima je Crna Gora zabilježila značajan rast“, saopštio je guverner Žugić.\nCentralna banka Crne Gore članica je Kluba guvernera centralnih banaka regiona Crnog mora, Balkana i Centralne Azije, od 2005. godine. Članstvo u ovoj prestižnoj organizaciji omogućava Banci dalje jačanje regionalne saradnje u monetarnoj, finansijskoj i bankarskoj oblasti i uspostavljanje bližih odnosa sa centralnim bankama iz regiona.\nPodgorica, 27.09.2017. godine\nOdržan sastanak ambasadorke Francuske i guvernera Žugića\nGuverner Centralne banke Crne Gore dr Radoje Žugić sastao se danas sa ambasadorkom Francuske u Crnoj Gori, Christin Toudic Gaborit. Sastanku su prisustvovali i Jean-Pierre Gaustaud, ekonomski savjetnik u Ambasadi Francuske u Beogradu i Jean-Marie Demange, regionalni ekonomski savjetnik u Ambasadi Francuske u Sofiji.\nGuverner Žugić upoznao je sagovornike sa osnovnim makroekonomskim podacima i stanjem u bankarskom sektoru, te aktivnostima koje CBCG sprovodi u pravcu snaženja regulatornog okvira i njegovog usaglašavanja sa direktivama Evropske unije i najboljom bankarskom praksom.\nU nastavku razgovora, guverner je izrazio zadovoljstvo poslovanjem Societe Generale Montenegro banke, naglasivši da ova banka, kroz primjenu zdrave bankarske prakse i uspješno poslovanje, daje značajan doprinos održavanju stabilnog i zdravog bankarskog sistema u Crnoj Gori, te da je ova kompanija lider ekonomske saradnje između Francuske i Crne Gore.\nSagovornici su se saglasili u ocijeni da naše zemlje imaju veoma dugu i kvalitetnu bilateralnu saradnju i izrazili spremnost da, kroz svoje angažmane, daju doprinos jačanju ovih veza, posebno u oblasti ekonomije. “Vjerujem i da će osnivanje francusko – crnogorskog preduzetničkog kluba, na čemu trenutno radimo, doprinijeti snaženju ekonomske saradnje naših zemalja“, istakla je ambasadorka i dodala da je interesovanje francuskih kompanija za ulaganje u Crnu Goru sve intenzivnije, zahvaljujući promovisanju Crne Gore kao atraktivne turističke destinacije.\nPodgorica, 25.09.2017. godine\nPoziv korisnicima kredita da iniciraju njihovo restrukturiranje i iskoriste prednosti novog zakonskog rješenja\nCBCG želi da upozna široku javnost sa povoljnostima koje dužnicima, tj. korisnicima kredita omogućavaju nedavno usvojene izmjene i dopune Zakona o sporazumnom finansijskom restrukturiranju dugova prema finansijskim institucijama (ZOSFR). Shodno ovom Zakonu, dužnici mogu inicirati restrukturiranje kredita za koje postoje problemi u otplati, radi započinjanja pregovora sa bankama i mikrofinanijskim institucijama u cilju iznalaženja mogućnosti restrukturiranja.\nRestrukturiranjem dugova, prema modelu koji omogućava ovaj zakon, dužnicima se olakšava otplata kredita kod banaka i mikrofinanijskih institucija, kroz mogućnost:\nprodužetka roka otplate uz smanjenje mjesečnih rata otplate duga,\nsnižavanja kamatne stope,\noslobođenja dijela kolaterala od tereta hipoteke, fiducije ili zaloge...\nTakođe, dužnici ostvaruju i sljedeće koristi:\nmogućnost zaduživanja pod povoljnijim uslovima u budućnosti, usljed poboljšanog izvještaja o kreditnoj istoriji dužnika u Kreditnom registru Centralne banke,\nolakšano podmirivanje obaveza prema drugim povjeriocima,\nuštedu vremena i sredstava kroz pojednostavljenu administrativnu proceduru...\nCijeneći da restrukturiranje dugova prema ovom modelu ima mnogostruke prednosti za dužnike, CBCG ih poziva da iniciraju restrukturiranje kredita prema bankama ili MFI, te da, za potrebe evidencije pokrenutih inicijativa, skeniranu dokumentaciju proslijede takođe i CBCG, putem e-mail adrese zosfr@cbcg.me. Ove podatke će CBCG koristiti u cilju ocjene opravdanosti odbijenih inicijativa od strane banaka ili MFI i eventualnog preduzimanja mjere iz svoje nadležnosti.\nInformacije o tome koje kategorije kredita su podobne za restrukturiranje shodno ZOSFR, kao i o tome koje podatke dužnici dostavljaju CBCG sadržane su u Instrukcijama dužnicima banaka i MFI za dostavu informacija o pokrenutim inicijativama za restrukturiranje shodno ZOSFR.\nOdržan sastanak sa šefom Svjetske banke za Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu\nGuverner Centralne banke Crne Gore dr Radoje Žugić sastao se danas sa šefom Svjetske banke za Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu, Emanuelom Salinasom.\nNa sastanku je razgovarano o statusu aktivnosti koje CBCG realizuje u pravcu konkretizacije budžetske podrške od strane Svjetske banke. Guverner Žugić je istakao da CBCG sprovodi sve dogovorene aktivnosti u skladu sa preciziranim rokovima, te da su efekti preduzetih mjera već vidljivi i mjerljivi. „U posljednjih mjesec dana, ostvaren je dodatni pad nivoa loših kredita, sa 8,18% na 7,82%, a od banaka imamo najave realizacije značajnog broja inicijativa za restrukturiranje, što znači da u narednom periodu možemo očekivati dodatno smanjenje nivoa NPL-a“, saopštio je guverner. Osim na dalje smanjenje nivoa NPL-a, CBCG je posvećena dodatnom unapređenju regulativnog okvira, u pravcu njegove pune harmonizacije sa EU standardima i najboljom bankarskom praksom.\n„Uz pozitivne trendove zabilježene u bankarskom sektoru, i stanje u ekonomiji se unapređuje, što potvrđuje visoka stopa rasta ostvarena u prvoj polovini godine, koja nezvanično iznosi 4%, a za koju očekujemo da će biti još viša“, dodao je Žugić.\nG-din Salinas izrazio je zadovoljstvo postignutim rezultatima i podršku aktivnostima CBCG, usmjerenim na održavanje stabilnosti finansijskog sistema, što, uz snažnu fiskalnu konolidaciju koju sprovodi Vlada, daje doprinos postizanju konačnog dogovora o programu budžetske podrške.\nUz dogovor da saradnja CBCG i Svjetske banke u narednom periodu bude još intenzivnija i frekventnija, sagovornici su razgovarali i o pripremama za učešće delegacije Crne Gore na predstojećim Godišnjim sastancima Svjetske banke i MMF, koji će se održati sredinom oktobra u Vašingtonu.\nPodgorica, 18.09.2017. godine\nOdržan dijalog na visokom nivou sa Evropskom centralnom bankom\nDelegacija Centralne banke Crne Gore koju čine guverner dr Radoje Žugić, viceguvernerka za kontrolu bankarskog sistema dr Irena Radović i viceguverner za finansijsku stabilnost i platni promet dr Nikola Fabris učestvovala je danas na sastanku u Frankfurtu, posvećenom dijalogu na visokom nivou sa Evropskom centralnom bankom (ECB). Delegaciju ECB-a predvodio je Benoît Cœuré, član izvršnog odbora.\nGuverner Žugić upoznao je predstavnike ECB-a sa aktuelnom makroekonomskom situacijom u Crnoj Gori i stanjem u finansijskom sistemu.\n„Prema procjenama CBCG, prosječna stopa rasta BDP-a u prvoj polovini 2017. godine iznosila je oko 4%“, saopštio je guverner i izrazio očekivanje da će ovakakv trend biti nastavljen do kraja ove i tokom naredne godine, što će biti u skladu sa projekcijama CBCG. Što se bankarskog sektora tiče, karakterišu ga snažna konsolidacija, koeficijenti likvidnosti i solventnosti iznad propisanog nivoa i unapređenje regulatornog okvira, u pravcu njegove pune harmonizacije sa EU standardima i najboljom bankarskom praksom. Guverner je istakao da banke u Crnoj Gori bilježe rast kreditne aktivnosti, uz kontinuirano smanjenje učešća nekvalitetnih kredita i pad kamatnih stopa, koje su i dalje, po riječima guvernera, prilično skup input za realnu ekoenomiju.\nU nastavku sastanka, viceguverneri CBCG prezentovali su predstavnicima ECB-a najnovije informacije o kretanjima i razvoju u oblasti bankarskog sektora i supervizije, kao i u segmentu finansijske stabilnosti i realne ekonomije.\nČlan Izvršnog odbora ECB Coeuré pohvalio je ostvarene rezultate Crne Gore i podržao tekuće i planirane aktivnosti CBCG usmjerene na dalje snaženje finansijske stabilnosti.\nČlanovi crnogorske i delegacije ECB-a izrazili su zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom, koja će u narednom periodu, paralelno sa napredovanjem Crne Gore u procesu pristupanja EU, biti intenzivirana. U tom smislu, na sastanku je bilo riječi o planovima za potpisivanje memoranduma o saradnji između CBCG i ECB-a, u okviru Jedinstvenog supervizorskog mehanizma. Naime, ECB je, od 2014. godine, preuzela ulogu supervizora banaka u Evropskoj uniji, pa je namjera memoranduma da se precizira proces razmjene informacija, važnih za efikasniju superviziju.\nDijalog na visokom nivou redovno se održava između Evropske centralne banke i centralnih banaka zemalja kandidata za članstvo u Evropskoj uniji koje su započele pregovore o pristupanju Evropskoj uniji i ima za cilj da ove zemlje pripemi za buduće članstvo u evropski sistem centralnih banaka.\nPodgorica, 15.09.2017. godine\nOdržana XV sjednica Savjeta CBCG\nSavjet Centralne banke Crne Gore održao je danas petnaestu sjednicu, kojom je predsjedavao guverner dr Radoje Žugić.\nNa današnjoj sjednici, Savjet je razmatrao i usvojio Analizu finansijskih izvještaja Centralne banke Crne Gore za period januar – avgust 2017. godine. Prema podacima iz Analize, ukupni prihodi u prvih osam mjeseci ove godine veći su za 8,2% u odnosu na plan i za 4,8% u odnosu na isti period prošle godine. U istom posmatranom periodu, rashodi su niži za 10,2% u odnosu na plan, dok je njihov iznos zadržan na istom nivou u odnosu na prvih osam mjeseci prošle godine, uprkos većem izvršenju rashoda po osnovu negativne kamatne stope na sredstva plasirana kod ino banaka. Ukupni troškovi poslovanja za period januar-avgust 2017. godine su 11% niži u odnosu na plan, a u okviru njih su troškovi zaposlenih niži 4,5% od planiranih. Najveće uštede su ostvarene kod troškova službenih putovanja, kao i operativnih i drugih troškova poslovanja, u koje, između ostalih, spadaju troškovi telekomunikacijskih usluga, reprezentacije, konferencija i seminara i dr. Članovi Savjeta izrazili su zadovoljstvo ovakvim rezultatima, uz očekivanje da će se pozitivni trendovi koji karakterišu poslovanje CBCG nastaviti i do kraja tekuće godine.\nU Izvještaju o kretanju cijena za drugi kvartal 2017. godine analizirani su indikatori, očekivanja i determinante inflacije u Crnoj Gori. Konstatovano je da su potrošačke cijene u drugom kvartalu 2017. godine ostale nepromijenjene u odnosu na prethodni kvartal. Posmatrajući kretanje cijena na mjesečnom nivou, rast potrošačkih cijena je zabilježen u aprilu i maju (od po 0,1%), dok je u junu registrovan pad (-0,1%). Na godišnjem nivou, potrošačke cijene u junu su povećane za 2,1%. Kada su u pitanju inflaciona očekivanja banaka, na osnovu ankete sprovedene u julu ove godine, najveći broj anketiranih banaka očekuje da će se inflacija do kraja godine kretati između 2% i 2,5%. Shodno rezultatima ankete, i privreda očekuje kretanje infacije u ovom rasponu. Prema ekspertskoj projekciji koju je uradila CBCG, inflacija će se u 2017. godini kretati u rasponu od 1% do 3%, sa centralnom projekcijom od 2%.\nSavjet je usvojio Odluku o imenovanju međunarodno priznatog nezavisnog spoljnjeg revizora, koji će obaviti reviziju godišnjeg finansijskog izvještaja CBCG za 2017. godinu.\nPodgorica, 14.09.2017. godine\nGuverner Centralne banke Crne Gore, dr Radoje Žugić, sa saradnicima sastao se sa izvršnim direktorom Belgijsko-holandske konstituence u Međunarodnom monetarnom fondu (MMF), Anthony De Lannoy-em, koji prvi put boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nNakon riječi dobrodošlice i zahvalnosti na dosadašnjoj, veoma uspješnoj saradnji sa MMF-om, guverner Žugić je upoznao direktora De Lannoy-a sa osnovnim makroekonomskim indikatorima i stanjem u finansijskom sektoru, kao i sa planovima i aktivnostima CBCG koje se odnose na dalje snaženje finanijske stabilnosti.\nGuverner je istakao da je, po preliminarnim podacima, u prvoj polovini godine ostvaren rast od oko 4% i izrazio uvjerenje da će zvanični podaci potvrditi još višu stopu rasta, te da će ovaj trend biti nastavljen do kraja ove i tokom naredne godine, kako je projektovala CBCG.\nGovoreći o bankarskom sektoru, guverner je naveo da je isti stabilan, da su likvidnost i solventnost iznad propisanog nivoa, te da prethodnu i ovu godinu karakterišu kontinuirani rast aktive, kapitala i depozita. Sa druge strane, kamatne stope i nivo nekvalitetnih kredita su u kontinuiranom padu. Guverner Žugić upoznao je sagovornika i sa aktivnostima koje CBCG provodi na planu unaprijeđenja procesa finansijskog restrukturiranja, radi oslobođenja potencijala za rast kreditne aktivnosti i smanjenje kamatnih stopa, čime bi se pružila još jača podrška realnom sektoru.\nZahvalivši se na gostoprimstvu, direktor De Lannoy je istakao da Crna Gora, iako najmanja članica Belgijsko-holandske konstituence, značajno doprinosi radu ove organizacije. De Lannoy je saopštio i da MMF prepoznaje kvalitet makroekonomske, monetarne i fiskalne politike koju Crna Gora vodi i zahvaljujući kojima ostavaruje kontinuirani napredak u ovim oblastima.\nPodgorica, 07.09.2017. godine\nOdržan sastanak sa bankama radi sagledavanja efekata finansijskog restrukturiranja kredita\nDanas je održan sastanak guvernera Centralne banke Crne Gore dr Radoja Žugića i njegovih saradnika sa predstavnicima banaka koje posluju u Crnoj Gori, koji je inicirala CBCG sa ciljem sagledavanja efekata restrukturiranja kredita u skladu sa nedavno usvojenim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sporazumnom finansijskom restrukturiranju dugova prema finansijskim insitucijama (ZOSFR).\nOtvarajući sastanak, guverner Žugić podsjetio je da su izmjene i dopune Zakona pripremljene sa namjerom da se dodatno unaprijedi proces finansijskog restrukturiranja, te da su njima uvedeni dodatni podsticaji za kreditore i dužnike. „Iako učešće nekvalitetnih kredita u ukupnim kreditima bilježi kontinuirani pad u posljednjih nekoliko godina i trenutno iznosi 8,2%, postoji prostor za dalje pospješenje ovog procesa, čime bi se oslobodio potencijal za rast kreditne aktivnosti i smanjenje kamatnih stopa, te time pružila još jača podrška realnom sektoru“, istakao je guverner Žugić.\nU nastavku sastanka, predstavnici banaka prezentovali su informacije o rezultatima aktivnosti preduzetih na planu restrukturiranja kredita, u periodu od stupanja na snagu ZOSFR (22. juna 2017. godine). Istaknuta je posvećenost rješavanju NPL-a i banke su navele da se u narednom periodu mogu očekivati snažniji efekti primjene ovog Zakona.\nNakon izlaganja predstavnika banaka, Guverner je istakao će ovo pitanje, s obzirom na ograničeno važenje ZOSFR (do maja naredne godine), biti u fokusu CBCG u predstojećem periodu uz najavu da će CBCG kroz javnu kampanju doprinijeti podizanju svijesti dužnika o prednostima restrukturiranja kredita shodno ovom modelu. Dodatno je naglašeno da će CBCG nastaviti sa pojačanim nadzorom nad sprovođenjem obaveza banaka koje proizilaze iz Zakona, te da će, u slučaju da se za tim ukaže opravdana potreba, posezati za instrumentom uvećanja rezervacija.\nOdržan sastanak sa timom Svjetske banke\nGuverner Centralne Banke Crne Gore, sa saradnicima, primio je tim Svjetske banke koji predvodi gospodin Emaunel Salinas, šef misije za Crnu Goru.\nGuverner Žugić informisao je tim Svjetske banke o aktuelnoj makroekonomskoj situaciji i stanju u finansijskom sistemu. Istakao je da je CBCG jedina institucija koja nije mijenjala svoju projekciju rasta BDP-a i da se ona do sada pokazala ispravnom, jer rast za prvih 6 mjeseci iznosi 4%. Izrazio je očekivanje da će podaci III kvartala biti još bolji i da se može očekivati još viši rast. Naveo je da su strane direktne investicije povećane za 40% u odnosu na isti period prethodne godine, da je deficit tekućeg računa platnog bilansa snižen za preko 5%. Takodje je istakao da je ostvaren veliki progres donošenjem fiskalne strategije i da je uvjeren da će ona biti u potpunosti implementirana.\nNaveo je da se potpuno slaže sa ocijenom MMF-a da je finansijski sistem značajno unaprijeđen. Nivo NPL-a nakon svog maksimuma od preko 25% iz 2011. godine snižen na 8,2% na kraju jula, kapital banaka je dostigao pola milijarde eura, banke su visoko likvidne, oživjela je kreditna aktivnost, a depoziti su za 400 miliona viši od kredita, što ukazuje na zdrave izvore finansiranja.\nTakodje je naveo da je CBCG pripremila set zakona (Zakon o CBCG, izmjene i dopune Zakona o bankama, Zakon o sanaciji banaka, Zakon o dobrovoljnom finansijskom restrukturiranju i Zakon o finansijskim institucija), kojima će značajno biti unaprijeđen ambijent.\nŠef misije za Crnu Goru gospodin Salinas istakao je da je ostvaren značajan progres.Istakao je da se program garancija Svjetske banke sastoji od dva podjednako značajna stuba, makroekonomske i finansijske stabilnosti i da je na oba polja ostvaren napredak. Konstatovano je da postoji visok stepen podudaranja gledišta i dogovoreno je da se razgovori nastave tokom godišnjeg zasijedanja MMF-a.\nPodgorica, 06.09.2017. godine\nOdržan sastanak sa novim šefom Svjetske banke za Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu\nGuverner Centralne banke Crne Gore, dr Radoje Žugić, sa saradnicima, sastao se sa novoimenovanim šefom Svjetske banke za Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu, Emanuelom Salinasom.\nNakon riječi dobrodošlice i zahvalnosti na dosadašnjoj saradnji i podršci Svjetske banke u brojnim oblastima, guverner Žugić je upoznao g-dina Salinasa sa osnovnim makroekonomskim pokazateljima i stanjem u finansijskom sektoru. „Poslovanje banaka u Crnoj Gori karakteriše rast kreditne aktivnosti i pad kamatnih stopa, čime se daje doprinos jačanju realnog sektora, dok učešće nekvalitetnih kredita u kontinuitetu bilježi pad, i trenutno iznosi 8,2%“, istakao je guverner Žugić. Fokus CBCG usmjeren je na pojačani nadzor nad radom banaka, kako bi se ovi pozitivni trendovi održali i dalje snažili, uz istovremenu realizaciju intenzivnih aktivnosti na planu unapređenja regulativnog okvira, u pravcu njegove pune harmonizacije sa EU standardima i najboljom bankarskom praksom.\nG-din Salinas je pohvalio napredak koji je ostvaren na planu uspostavljanja i održavanja stabilnosti finansijskog sistema, posebno istakavši snažno smanjenje učešća nekvalitetnih kredita u ukupnoj aktivi banaka, po čemu Crna Gora prednjači u odnosu na region.\nNovi šef SB za Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu istakao je da će, tokom svog mandata, kroz posvećen rad i odnos poštovanja i uzajamnog povjerenja, nastojati da obezbijedi još jaču podršku Svjetske banke Crnoj Gori, na putu njenog daljeg ekonomskog razvoja.\nPodgorica, 05.09.2017. godine\nBritanska kompanija CCA zainteresovanja za ulaganje u bankarski sistem Crne Gore\nGuverner Centralne banke Crne Gore dr Radoje Žugić sastao se danas sa predstavnicima kompanije Core Capital Advisors (CCA) iz Londona.\nG-din Lenn Mayhew Lewis upoznao je guvernera sa profilom ove kompanije, koja pruža usluge savjetovanja u oblasti ulaganja i upravljanja razvojnim projektima, a zatim istakao da CCA ima interesovanje da ulaže u Crnu Goru, prvenstveno u njen bankarski sistem.\nGuverner Žugić je istakao da je CBCG otvorena za komunikaciju i pružanje podrške kompanijama koje imaju namjeru da ulažu u Crnu Goru i, na taj način, doprinesu intenziviranju ekonomskog rasta i razvoja naše zemlje.\nDogovoren je nastavak komunikacije u cilju konkretizacije predloga za saradnju, o kojima je danas bilo riječi.


Društvene mreže, 08.11.2019, 10:00 AM\nDvojica bivših radnika Twittera optužena su za špijuniranje hiljade korisničkih naloga na Twitteru u ime vlade Saudijske Arabije, verovatno sa ciljem razotkrivanja identiteta disidenata.\nPrema optužnici koja je podignuta 5. novembra, jedan od optuženih, američki državljanin Ahmed Abouamo, napustio je kompaniju maja 2015. godine, a drugi, državljanin Saudijske Arabije Ali Alzabarah, napustio je kompaniju u decembru 2015. godine.\nOptužene su 2014. godine angažovali službenici vlade Saudijske Arabije koji su bili u bliskim vezama sa saudijskim prestolonaslednikom Mohamedom bin Salmanom, kako bi pristupili osetljivim informacijama o Twitter nalozima povezanim sa poznatim kritičarima režima.\nInformacije kojima su Abouamo i Alzabarah neovlašćeno pristupali uključuju email adrese korisnika Twittera, korišćene uređaje, informacije o pregledaču, biografske podatke koje su pružili korisnici, datum rođenja i informacije koje se mogu koristiti za otkrivanje lokacije korisnika, poput IP adresa povezanih sa nalozima i brojeva telefona.\nAlzabarah, koji se Twitteru pridružio u avgustu 2013. godine kao inženjer, sarađivao je sa saudijskim zvaničnicima od 21. maja do 18. novembra 2015. On je navodno pristupio privatnim podacima korisnika više od 6000 Twitter naloga.\nNalozi kojima je pristupano uključuju i najmanje 33 korisnika za koje je policija Saudijske Arabije Twitteru podnela zahtev za hitno otkrivanje.\nPrema optužnici, Abouamo je takođe optužen da je radio kao strani agent i da je Federalnom istražnom birou (FBI) dao falsifikovane dokumente kako bi opstruirao saveznu istragu.\nOsim špijuniranja korisnika Twittera, Abouamo je takođe optužen za brisanje određenih informacija sa platforme, otkrivanje identiteta nekih korisnika i zatvaranje Twitter naloga na zahtev zvaničnika saudijske vlade.\nPrema tvrdnjama FBI, vlasti Saudijske Arabijr su Abouamu za njegov rad platili do 300000 dolara, što je on pokušao da prikrije lažnim računima za lične potrebe, a takođe su mu poklonili luksuzni sat Hublot vredan 20000 dolara.\nOsim ova dva bivša radnika Twittera, američko Ministarstvo pravde optužilo je još jednog saudijskog državljanin A,hmeda al Mutairija, direktora jedne saudijske kompanije, za veze sa kraljevskom porodicom, i za njegovo učešće u ovom slučaju.\nMutairi je optužen da je radio kao posrednik između dvojice zaposlenih u Twitteru i zvaničnika saudijske vlade.\nAbouamo se trenutno nalazi u pritvoru u SAD, nakon što ga je u utorak u Sijetlu uhapsio FBI, dok se za dva druga osumnjičena lica veruje da su u Saudijskoj Arabiji.\nTwitter je rekao da je kompanija sarađivala u ovoj istrazi FBI i da je ograničila pristup osetljivim informacijama o nalozima na „ograničenu grupu obučenih i proverenih zaposlenih“.


Savet za borbu protiv korupcije: Desetine hiljada hektara poljoprivrednog zemljišta nezakonito prisvojeno | Autonomija\n„Kupac društvenog kapitala je izmirio obaveze za imovinu koja nije mogla obuhvatiti zemljište, jer je prodavac imao samo pravo korišćenja na zemljištu koje je mogao preneti na kupca, a ne pravo svojine“, navodi se u izveštaju Saveta o privatizaciji i raspolaganju poljoprivrednim zemljištem u državnoj svojini.\n„Pretvaranje javne svojine na poljoprivrednom zemljištu u privatnu bez naknade uzrokovalo je nesagledivu štetu čije tačne razmere Savet nije mogao da utvrdi jer Republički geodetski zavod 2017. godine nije želeo da dostavi poslednje podatke o statusu svojine na poljoprivrednom zemljištu nakon postupka privatizacije“, ističe se u izveštaju Saveta.\n„To je očigledno na primeru samo jednog kupca Mila Jerkovića koji je u postupku privatizacije poljoprivrednih preduzeća i kombinata raspolagao sa preko 30.000 hektara najplodnijeg vojvođanskog zemljišta u državnom i društvenom vlasništvu. Nakon raskida ugovora sa tim kupcem, u katastru je evidentirano zemljište u društvenoj, državnoj i mešovitoj svojini od oko 4.000 hektara, dok za 28.000 hektara u 2014. godini ne postoji evidencija zemljišta, odnosno gubi mu se trag“, naveo je Savet.\n„Opredeljenje države da ulaže u novoformirane zadruge, bez jasnih pravila i procedura, a da problemi iz prošlosti sa starim zadrugama nisu rešeni, ne uliva poverenje da se tom projektu prilazi iz najozbiljnijih namera, već da je i u ovaj segment uključena politika„, ukazao je Savet.\n„Poklanjanje najboljeg državnog i društvenog poljoprivrednog zemljišta bez pravnog osnova, čija se vrednost meri milijardama evra, ima nesagledivu štetu, koja se ogleda u tome da ta sredstva nisu došla u budžet Republike Srbije i da država gubi prihod po osnovu izdavanja u zakup zemljišta koje je na nezakonit način prisvojeno“, ističe se u izveštaju Saveta o privatizaciji i raspolaganju poljoprivrednim zemljištem u državnoj svojini.


U toku su radovi na zameni radijatora u OŠ "Radomir Lazić" u Azanji\nSredstva je obezbedila lokalna samouprava. Predsednik opštine Smederevska Palanka, Nikola Vučen, danas je posetio ovu obrazovnu ustanovu\nU toku zimskog raspusta u OŠ „Radomir Lazić“ u Azanji izvode se radovi na zameni radijatora u hodnicima ove obrazovne ustanove. Sredstva je obezbedila lokalna samouprava, a danas je ovu osnovnu školu posetio predsednik opštine Smederevska Palanka, Nikola Vučen, sa saradnicima.\nNakon zamene kotla u Oš „Heroj Ivan Muker“ i rešavanja problema sa sistemom grejanja u OŠ „Đorđe Jovanović“ u Selevcu, nastavlja se sanacija sistema grejanja u školama na teritoriji naše opštine. Naime, na dva sprata OŠ „Radomir Lazić“, u hodnicima je umesto 2 koliko je bilo, sada postavljeno 11 radijatora.\nPrema rečima čelnika lokalne samourave, Nikole Vučena, Radna grupa opštine Smederevska Palanka svakodnevno proverava situaciju sa grejanjem u svim obrazovnim ustanovama na teritoriji naše opštine, kako bi nadležni pravovremeno reagovali i kako bi se nastava nesmetano odvijala.\nPored zamene radijatora u hodnicima OŠ "Radomir Lazić" u Azanji, pre nekoliko dana je u školi u Vlaškom Dolu zamenjena kompletna elektro instalacija.\nInače, vrednost radova u OŠ "Radomir Lazić" za koje je sredstva obezbedila opština Smederevska Palanka, iznosi blizu 400.000 dinara.


Sto godina od završetka Prvog svetskog rata - ASA\nUprkos poteškoćama koje može izazvati vremenska razlika u onlajn nastavi jezika, jedan od časova u okviru kursa uspeli smo da održimo tokom obeležavanja Dana primirja u Prvom svetskom ratu. Srbija je, budući upletena u same korene ovog svetskog sukoba, doživela je u njemu jednu od najvećih kolektivnih trauma u svojoj istoriji, te je sasvim prirodna potreba da se, učeći srpski jezik kroz razgovor o ovom događaju, odužimo svima onima koji su se žrtvovali za slobodu i dobrobit svojih potomaka u tim teškim vremenima.\nStoga je čas organizovan tako da se kroz prilagođene sadržaje istovremeno uvežbava srpski jezik i uči istorija naroda iz kog je učenica jednim delom svoje porodice potekla. Neizbežno, čas je započeo pesmom Tamo daleko, jednom od najpoznatijih tradicionalnih srpskih melodija napisanih na Krfu za vreme boravka srpske vojske, koja se potom, prigodno, pretvorila u svojevrsnu himnu srpske dijaspore. Tekst pesme poslužio je kao idealan materijal za uvežbavanje pravilnog čitanja i izgovora srpskog jezika. Razgovarali smo potom nešto detaljnije o povlačenju naše vojske preko Albanije i svim problemima sa kojima su se tamo suočavali, kao i o njenom oporavku na Krfu, te je kao izvanredna ilustracija, ali i tekst za uvežbavanje čitanja ćirilice, poslužila pesma Milutina Bojića – Plava grobnica.\nIzgovor i gramatiku, kao i bogaćenje rečnika radili smo na prilagođenim tekstovima o dvema heroinama Prvog svetskog rata u Srbiji – Milunki Savić i Nadeždi Petrović. Upoznavši se, s jedne strane, sa jednom od najodlikovanijih i žena u vojsci s početka dvadesetog veka, ne samo u otadžbini, već i među saveznicima, a s druge strane sa jednom od najeminentnijih srpskih umetnica koja je dala svoj život kao bolničarka, odali smo počast ženama koje su uzele učešća u Velikom ratu, bilo svojom vojničkom sposobnošću, bilo požrtvovanošću u bolnicama.\nOvako organizovan čas bio je naročito značajan i za samu učenicu, koja i sama ima pretke koji su uzeli učešća u ovom ratu, a zahvaljujući dodatnim izvorima na koje je upućena, poput dokumentarca Gde cveta limun žut, bila je u mogućnosti da mnogo bolje razume tragediju i potonji podvig našeg naroda. Bliski sadržaji na koje je skrenuta pažnja, poput kompozicije Marš na Drinu Stanislava Biničkog i istoimenog jugoslovenskog filma mogli su samo da prošire znanje i prodube vezu sa kulturom iz koje potiče.\nNa kraju krajeva, ima li čega prikladnijeg od učenja srpskog jezika kroz prisećenje na one koji su stradali boreći se, između ostalog, i za mogućnost potomaka da se slobodno služe svojim jezikom?


Šiptari protestvovali protiv Euleksa\nŠiptari protestvovali protiv Euleksa\nUz uzvike „Besa, besa“, „OVK, OVK“ u Prištini je održan protest koji su organizovali veterani bivše Oslobodilačke vojske Kosova protiv pritvaranja nekadašnjih pripadnika i komandanata OVK iz „Dreničke grupe“, uključujući i dvojicu uticajnih bivših lidera te formacije, Samija Ljuštakua i Sulejmana Selimija, piše RTS. Prištinski mediji javljaju da su učesnici protesti bili na trenutke „besni“ i da su tražili da krenu ka sedištu Euleksa, ali da su organizatori protesta uspeli da održe red, pa je skup protekao bez incidenata.\nUčesnici protesta su uzvikivali „OVK, OVK“ i nosili parole na kojima je pisalo „Sloboda oslobodiocima“ i „Ja sam ubio Bulatovića“, aludirajući na policajca Ivana Bulatovića, čije je ubistvo deo istrage.\nOrganizatori su najavili da će protesti biti nastavljeni sve dok sva sedmorica bivših pripadnika OVK; osumnjičenih za ratne zločine ne budu oslobođeni. Takođe, od najviših zvaničnika zatraženo je da se preispita mandat Euleksa.\nDemonstracije su zakazane pošto je sud u Prištini naredio je da sva sedmorica pripadnika „Dreničke grupe“, osumnjičenih da su počinili ratne zločine eventualno suđenje dočekaju u kućnom pritvoru.\nMeđu osumnjičenima je i bivši glavni komandant OVK, Sulejman Selimi, poznat i pod ratnim nadimkom „Sultan“, koji je u zgradu suda došao pravo iz Tirane, pošto trenutno obavlja funkciju ambasadora Kosova u Albaniji.\nOsumnjičen je i jedan od komandanata OVK, Sami Ljuštaku, koji je predsednik opštine Srbica i visoki funkcioner Tačijeve Demokratske partije Kosova. Ljuštaku je bio hapšen 1999, kao i 2004. zbog organizovanja martovskih nereda. Na spisku se nalazi još pet osoba među kojima je i regionalni direktor policije u Kosovskoj Mitrovici Avni Zabelji.\nKosovski premijer Hašim Tači je takođe reagovao na hapšenje, navodeći da su optužbe protiv Selimija i ostalih „neosnovane“ kako se u sličnim slučajevima, prethodno, pokazalo pred Haškim tribunalom.


"Još jedna teška noć je za nama, naredne dve nedelje će biti izuzetno teške" - Naši u svetu\n“Još jedna teška noć je za nama, naredne dve nedelje će biti izuzetno teške”\nObjavljeno 06/04/20 u 13:00\n“Još jedna teška noć i dan je za nama. Došao sam u Novim Pazar da kažem narodu Pazara ali i Raške, Sjenice i Tutina da smo svi zajedno u ovoj teškoj borbi”, poručio je Vučić.\n“Svi treba da znaju da brinemo o vama i vodimo računa o vašem zdravlju”, poručio je Vučić i izrazio nadu da će se suzbiti žarište u Novom Pazaru.\n“Šta smo mogli kao Srbija, to smo i uradili i pokazali da je svejdeno da li je neko Srbin ili Bošnjak, da smo ljudi i da ćemo da se borimo za zdravlje i jednih i drugih”.\nVučić je, takođe, rekao da je imao razgovore sa predsgavnicima opštine u trajanju od jednog sata i da su Srbi i Bošnjaci na tom sastanku kao braća razgovarali bez ikakve razlike, sa cilje kako da se sačuva život u Novom Pazaru.\n“Molim ljude da budu disciplinovni, naredne dve nedelje biće izuzetno teške. Molim ljudeda pokažu odgovornot i ozbiljnost. Danas smo počeli da govorimo i o velikim projekitma ovde i sledeće godine će početi da se gradi pruga od Požege do Duge Poljane čime će biti povezan ceo Pešter sa Beogradom i Sarajevom”, naveo je Vučić i zahvalio na gostoprimstvu.\nDodao je da će sledeći put kada bude došao u drugim okolnostima razgovarati sa njima o brojnim ekonomskim projektima.\nAleksandar VučićkoronavirusNovi Pazar\n“Uskršnja nedelja biće odlučujuća”: Austrijski kancelar predstavio plan za postepeni povratak normalnom stanju


"Na ovu ideju smo došli kako bismo pokrenuli mlade da razmišljaju pozitivno o odnosu sa drugim zajednicama, da ne dozvole da negativni narativ preovladava u stvaranju stereotipa i predrasuda o ljudima iz drugih zajednica", kazao je programski direktor i tvorac LTL Miloš Milovanović. On je dodao da se radi o novom vidu promocije aktivnosti nevladinih organizacija.\n"Želimo da kroz slike i crteže koje će učesnici postaviti na svojim društvenim mrežama prikažu međuetničke odnose između Srba, Roma i Albanaca", napomenuo je on.\n"Trenutni izazov na društvenim mrežama poziva ljude da naprave crteže, ilustruju odnose između zajednica, okače crtež na društvenim mrežama, taguju kanale `LTLKosovo`, `Linking throuhg lenses`, na Instagramu i Fejsbuku, i učestvuju u izazovu", objasnio je Milovanović.\nNSI je angažovala 13 influensera koji rade na promociji pozitivnih priča o međuetničkim odnosima, a koji će i pregledati radove i odlučiti o pobedniku.\nIako je prvobitno najavljeno da će prijave trajati do 20. septembra, Milovanović je naveo da će konkurs biti produžen za još nekoliko dana. Za sada je prijavljeno deset učesnika.\nPobednici izazova dobiće vredne nagrade, između ostalih: električni skuter, pametni sat, svetlo za noćno snimanje pametnim telefonima...


iAnatomija: Trećina prodatih telefona su smartfoni\nTrećina prodatih telefona su smartfoni\nTržište smartfona u poslednja tri meseca 2011. godine poraslo je za 47,3 posto u odnosu na poslednji kvartal 2010. godine, što dovodi do krajnje sume od prodatih 149 miliona uređaja, izveštava analitička kompanija Gartner.\nTokom cele godine prodato je 471 miliona smartfona, odnosno 31 posto svih mobilnih telefona prodatih u 2011. godini bili su pametni telefoni.\nRast koji je zabeleženu odnosu na 2010. godinu iznosi 58 posto.\nApple je u poslednjem kvartalu prethodne godine postao najveći proizvođač smartfona, sa 23,8 posto tržišnog udela i preuzeo mesto kompanije LG kao treći najveći svetski proizvođač mobilnih telefona uopšte.\nZa takav rast najzaslužniji su korisnici iz zapadne Evrope i Severne Amerike, rekla je Roberta Koza, analitičar kompanije Gartner.\nPoslednji kvartal bio je odličan i za Samsung, koji je, prema navodima Gartnera, baš kao i Apple “cementirao svoju poziciju na na vrhu”, a LG, SE, Motorola i RIM su imali loše rezultate.\nNokia je u poslednjem kvartalu zabeležila pad, iz Gartnera kažu da su ekonomske okolnosti u Evropi i slabljenje brenda stavile finksu kompaniju pred izazove koje je bilo teško premostiti.\nŠto se 2012. godine tiče, iz Gartnera očekuju da celokupno tržište mobilnih telefona poraste za 7, a smartfona za oko 39 procenata.\nPosle Applea, najbrži rast zabeležile su kompanije ZTE i Huawei.


Vesti online / Vesti / Srbija / Drecun: Mogući incidenti na KiM\nPredsednik skupštinskog Odbora za KIM Milovan Drecun kaže da se u narednom periodu ne mogu isključiti incidenti zbog situacije na KiM, posebno imajući u vidu hapšenje Ramuša Haradinaja, kao i da je opasnost od izvođenja terorističkih akcija na KiM visoka.\nOpasnost od izvođenja terorističkih akcija na KiM visoka: Milovan Drecun\n- Ima nagoveštaja ekstremnih Albanaca i posebno bivših pripadnika terorističke OVK i OVPBM da mogu da preduzmu eventualno neke nasilne akcije - rekao je Drecun novinarima posle sednice odbora za KiM, koja je bila zatvorena za javnost i trajala je skoro tri sata.\n* Srbija poslala zahtev: Francuska da izruči Haradinaja\n* Anonimus iz Albanije preti Francuskoj: Ili Haradinaja na slobodu, ili ćete platiti ovo!\n- Tako da se ne mogu isključiti incidenti u narednom periodu, posebno imajući u vidu situaciju oko hapšenja Ramuša Haradinaja - rekao je Drecun.\nTakođe, rekao je i da očekuje da će pritisak na Srbe na KiM rasti u narednom periodu.\n- Detaljno smo analizirali postojeću situaciju i utvrdili smo da je politička situacija relativno stabilna uprkos pojedinim političkim tenzijama koje su prisutne, ali da je bezbednosna situacija osetljiva i da pokazuje tendenciju pogoršanja, s tim u vezi prisustvo radikalnih islamista na Kosmetu je značajno i naše nadležne službe procenjuje da je opasnost od izvođenja terorističkih akcija na KIM visoka - istakao je Drecun.\nOdbor je tražio od nadležnih državnih organa i od službi bezbednosti da detaljno prate i informišu nas o razvoju političke i bezbednosne situacije na KiM, istakao je on. Inače, sednici Odbora su prisustvovali pripadnici MUP-a, BIA, VOA, VBA, Kancelarije za KiM, koji su informisali članove odbora o aktuelnoj političkoj i bezbednosnoj situaciji na KIM. Izvor: Tanjug\nSRBIJA "Izveštaji o Kosovu sve objektivniji, zato smetaju"


Naredno pretposlednje kolo Međuopštinske fudbalske lige trebalo bi da bude odlučujuće sa Jedinstvo iz Bačkog Petrovog Sela.\nJer, ako pobede u Staroj Moravici Slobodu, kolo pre kraja imaće nedostižnu prednost za prvog pratioca Mladost Radost iz Srbobrana. Naime, Jedinstvo ima 39 bodova iz 15 utakmica, a Mladost Radost 34 iz 16 utakmica.\n-Pobedom u Staroj Moravici ostvarujemo cilj i verujem da ćemo biti uspešni protiv ekipe koja je posladnja na tabeli sa samo jednim osvojenim bodom. Potom nam slede dva opštinska derbija protiv Mladosti iz Radičevića, koji više nemaju takmičarsku težinu. Oba igramo na našem terenu. Prvo ćemo u sredu, 9. juna, igrati zaostalu utakmicu iz jesenjeg dela prvenstva, a par dana kasnije, u nedelju, utakmicu poslednjeg kola sezone, rekao nam je predsednik Jedinstva Tibor Ereg.\n„Mladostaši“ će, pre dvomeča sa Petrovoselcima, gostovati Pobedi u istoimenom naselju. Imajući u vidu da su ovog proleća, u okviru drugog takmičarskog kruga, na svom terenu sa istim rivalom igrali nerešeno (2:2), biće to put u rezultatsku neizvesnost. Jer, nije to više ona Pobeda od jesenas, kada je Mladost na gostovanju slavila rezultatom 5:0. U međuvremenu se Pobeda zimus dodatnom selekcijom značajno pojačala i sada igra ravnopravnije sa svim rivalima.


NIS Gazprom Neft Srbija - Energija Znanja\nProgram Energija znanja pokrenuli smo 2012. godine. Ideja o programu objedinila je naša nastojanja da kroz jedinstven kontinuirani proces doprinosimo unapređenju obrazovnog sistema u Srbiji, obezbeđujemo potrebne kadrove za kompaniju, kao i da se približimo akademskoj zajednici i mladima.\nKroz program ostvarujemo dugogodišnju saradnju sa obrazovnim i naučnim institucijama, poboljšavamo infrastrukturu i uslove za realizaciju nastave i naučnih aktivnosti u školama i na fakultetima, realizujemo zajedničke projekte, podržavamo razvoj prirodnih nauka i popularizaciju ruskog jezika i dodeljujemo stipendije najboljim srpskim studentima u skladu sa kadrovskim potrebama kompanije.\nU proteklom periodu renovirali smo i opremili više od 60 učionica, kabineta i laboratorija na fakultetima i u školama širom Srbije. Do danas smo stipendirali više od 130 studenata u Srbiji i Ruskoj Federaciji. Uz našu podršku talentovani matematičari, fizičari i hemičari su sa međunarodnih olimpijada doneli preko 100 medalja.\nVizija „Energije znanja“ je unapređenje nastavnog plana i programa, kreiranje savremenijih uslova za rad i prilagođavanja studijskih programa potrebama tržišta rada.\nGodine 2016. postali smo prva kompanija ponosni nosilac prestižne „Svetosavske nagrade“ za doprinos obrazovanju u Srbiji, koju dodeljuje Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije. Prepoznati smo kao kompanija koja je svojim ulaganjima u okviru korporativnog programa „Energija znanja“ doprinela poboljšanju uslova u obrazovnim institucijama širom Srbije.\nSaradnja sa univerzitetima i fakultetima\nSarađujemo sa dva univerziteta u Srbiji, 9 univerziteta u regionu i Ruskoj Federaciji i sa preko 30 fakulteta.\nSaradnja sa visokoškolskim ustanovama odnosi se na fakultete od interesa za delatnost kompanije, što uključuje: akreditaciju postojećih i novih studijskih programa na fakultetima u skladu sa interesima kompanije, gostujuća predavanja profesora fakulteta i NIS-ovih stručnjaka, terenske posete kompaniji i stručne prakse za stipendiste i studente partnerskih fakulteta, opremanje kabineta i laboratorija i realizaciju zajedničkih projekata.\nUčestvovali smo u akreditaciji postojećih i novih studijskih programa na Rudarsko-geološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu (OAS – Inženjerstvo nafte i gasa“; MAS – Geologija nafte i gasa) i Tehničkom fakultetu „Mihajlo Pupin“ Univerziteta u Novom Sadu (Industrijsko inženjerstvo u eksploataciji nafte i gasa). Pružamo višegodišnju podršku realizaciji predavanja na smeru Naftno-petrohemijsko inženjerstvo na Tehnološkom fakultetu u Novom Sadu. Na ovim fakultetima opremili smo računarske učionice, kabinete i laboratorije.\nPored podrške radu studijskih programa od interesa na partnerskim fakultetima, svake godine organizujemo gostujuća predavanja stručnjaka kompanije NIS za studente brojnih partnerskih fakulteta u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. Profesori ovih fakulteta takođe drže predavanja našim kolegama, a jedan od oblika saradnje se realizuje i kroz obuke koje eksperti sa fakulteta pružaju našim zaposlenima. Ovakav vid saradnje privrednog i akademskog sektora je veoma zastupljen u savremenom poslovanju i donosi brojne obostrane benefite. Kroz gostujuća predavanja studenti se upoznaju sa kompanijom, njenom strukturom, biznis okruženjem i očekivanjima koje kompanija ima od budućih kolega. Naši stručnjaci prenose studentima praktična znanja, NIS stiče uvid u najtalentovanije studente, a studenti imaju priliku da se sretnu sa realnim pitanjima i problemima u praksi. Predavanja predstavljaju dopunu i podršku obrazovnim programima.\nStručna praksa u okviru programa „Energija znanja“ je namenjena stipendistima kompanije, kao i studentima partnerskih fakulteta. Pored toga organizujemo jednonedeljne prakse, terenske posete objektima i postrojenjima NIS-a na zahtev fakulteta koji su od interesa za naše biznis procese.\nSaradnja sa školama i naučnim društvima\nNaša saradnja sa brojnim osnovnim i srednjim školama širom Srbije je vrlo raznovrsna.\nU skladu sa potrebama za budućim kadrovima u naftnoj industriji, inicirali smo i podržali ponovnu akreditaciju obrazovnog profila Rukovalac postrojenjima za dobijanje nafte i gasa u Tehničkoj školi Zrenjanin, kao i akreditaciju tri nova obrazovna profila u pančevačkim školama: Tehničkoj školi „23. maj“, Mašinskoj školi „Pančevo“ i Elektrotehničkoj školi „Nikola Tesla“.\nObezbeđujemo sredstva za renoviranje ili kompletnu adaptaciju, kao i opremanje kabineta u školama laboratorijskom ili računarskom opremom.\nU cilju popularizacije prirodnih nauka podržavamo realizaciju olimpijada znanja iz matematike, fizike i hemije na nacionalnom, regionalnom i međunarodnom nivou kroz saradnju sa Društvom matematičara Srbije, Društvom fizičara Srbije i Srpskim hemijskim društvom.\nDo sada smo podržali organizaciju i učešće srpskih takmičara na preko 40 srpskih i međunarodnih olimpijada.\nPopularizacija ruskog jezika\nPosebnu pažnju posvećujemo aktivnostima i projektima koji doprinose reafirmaciji i popularizaciji ruskog jezika u Republici Srbiji.\nOd 2013. godine podržavamo organizaciju i realizaciju NIS olimpijade iz ruskog jezika u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, Ruskim centrom Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Sadu i Slavističkim društvom Srbije. Olimpijada iz ruskog jezika je takmičenje u poznavanju i vladanju ruskim jezikom, organizovano za učenike završnih razreda osnovnih škola, kao i za sve učenike srednjih škola i studente fakulteta u Republici Srbiji, Crnoj Gori i Republici Srpskoj. Cilj ovog takmičenja je popularizacija ruskog jezika i povećanje broja učenika koji izučavaju ruski jezik u Srbiji i regionu. Od 2014. godine je deo zvaničnih takmičenja u kalendaru Ministarstva prosvete Republike Srbije.\nPodržavamo realizaciju dvojezične srpsko-ruske nastave od 2014. godine u tri škole: u novosadskim OŠ „Jovan Popović“ i Gimnaziji „J. J. Zmaj“, kao i u Aleksinačkoj gimnaziji.\nUz finansijsku podršku NIS-a adaptirani su i opremljeni kabineti za ruski jezik u 17 škola čiji učenici su na NIS olimpijadama iz ruskog jezika ostvarili značajne rezultate.\nNaš važan partner je i Filološki fakultet Univerziteta u Beogradu, u saradnji sa kojim je organizovana nastava srpskog jezika za nastavnike i učenike Ruske škole pri Ambasadi Rusije. Na Fakultetu političkih nauka uz podršku NIS-a je 2018. godine otvoren Centar za ruske studije. Drugi važni partneri kompanije su ostali fakulteti na kojima se izučava ruski jezik, poput Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, Nišu i Kosovskoj Mitrovici. Aktivno sarađujemo sa Ruskim domom u Beogradu.\nU 2021. godini uz podršku naše kompanije objavljen je Udžbenik ruskog jezika „Ni puha ni pera“ u izdanju Centra Ruskog geografskog društva u Srbiji. U izradi su učestvovali profesori Filološkog fakulteta u Beogradu i Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, novosadskih gimnazija, kao i Akademije umetnosti pri novosadskom univerzitetu. Udžbenik neguje savremen izgled i pristup izučavanju stranih jezika, a namenjen je odraslima, studentima, za samostalno ili učenje u grupama ili uz profesora. Dostupan je za besplatno preuzimanje zajedno sa audio-vežbama na našem sajtu.\nProgram stipendiranja studenata posvećen je ulaganju u obrazovanje najboljih srpskih studenata u Srbiji i Ruskoj Federaciji u skladu sa interesima kompanije.\nNa osnovu kadrovskih potreba kompanije svake godine opredeljujemo nove stipendije za studente 3. i 4. godine osnovnih studija, kao i one na master studijama.\nNaši stipendisti školuju se na fakultetima univerziteta u Beogradu i Novom Sadu, kao i na sedam prestižnih univerziteta u Rusiji. U toku perioda stipendiranja stipendisti obavljaju letnju praksu nakon svake završene školske godine. NIS-ova stipendija za studije u inostranstvu obuhvata mesečnu stipendiju, troškove smeštaja, avio-prevoza i zdravstvenog osiguranja.\nStipendirali smo preko 130 studenata, a njih 58 su nakon završetka studija postali naše kolege.\n“Ни пуха ни пера” je novi savremeni udžbenik za učenje ruskog jezika, u čijoj je izradi učestvovala i naša kompanija


Raste broj milijardera u Rusiji - Sputnjik Srbija\n17:39 16 Maj 2021\n16:37 20.03.2017 Preuzmite kraći link\nPrvi na listi je osnivač „Majkrosofta“ Bil Gejts, na čijem računu se nalazi 86 milijardi dolara. Na drugom mestu je vlasnik investicione kompanije „Berkšajr hetavej“ Voren Bafet sa 75,6 milijardi, dok je na trećem osnivač „Amazona“ Džef Bezos sa imetkom od 72,8 milijardi.\nKada je reč o ruskim bogatašima, na prvom mestu je suvlasnik „Novateka“ i „Sibura“ Leonid Mihelson, odnosno na 46. po „Forbsu“ sa 18,4 milijardi dolara. Dalje sledi vlasnik „Severstali“ Aleksej Mordašov sa 17,5 milijardi, a posle njega i Vladimir Lisin, vlasnik Novolipeckog metalurškog kombinata.\n„Forbs“ ocenjuje da porast milijardera u Rusiji ujedno označava i stabilizaciju ekonomske situacije u zemlji.\nUkupno se u spisku milijardera našlo 2.043 ljudi, što je za 13 odsto više nego prošle godine. Ukupno njihovo bogatstvo iznosi 7,67 triliona dolara, što je za 18 odsto više nego u 2016.\nmilijarderi, lista, Forbs


Žaklina više ne traži sponzora: Ona je najlepša srpska baka, za tri meseca puni 50 godina i izgleda BRU-TAL-NO! - Zena.rs\nŽaklina Berido, poznatija kao "baka koja voli modu" za tri meseca puni pedeset godina, a i dalje izgleda kao da je sestra svojim unukama.\nŽaklina Berido je najzgodnija srpska baka Foto: realfashionist / Instagram\nAko ste aktivni na Instagramu, nema šanse da ste zaobišli profil ove blogerke seniorke pod nazivom "realfashionist". Žaklina Berido Pizano je Srpkinja koja živi u Italiji, ima dve unuke, 30-godišnju ćerku i skoro pola miliona pratilaca na Instagramu, a odnedavno piše i blog.\nA post shared by Zaklina Berrido Pisano (@realfashionist) on Sep 15, 2018 at 4:03am PDT\nSlično kao i ona iz pesme "Žaklina traži sponzora" grupe Sanšajn, sudeći po Žaklininom Instagram profilu i njoj su na dohvat ruke "avion, brod, honda, kavasaki", ali sponzori joj ne trebaju. Od saradnje sa brojnim luksuznim brendovima, srazmerno broju pratilaca, verujemo da Žaklina kao Instagram influenser i te kako dobro zarađuje.\n- Moj glavni cilj je da podstaknem žene da probude svoju divlju stranu - naglasila je ova prelepa baka, a izgleda da u tome i uspeva, budući da broj žena koje je prate na društvenim mrežama iz dana u dan intenzivno raste.


Poslodavci, razgovor za posao, CV | SOS Dečija sela Srbija\nSusreti mladih i poslodavaca u Centru “Jaki mladi”\nU Centru „Jaki mladi“, svakog poslednjeg četvrtka u mesecu organizuju se susreti mladih, korisnika Centra “Jaki mladi” i poslodavaca i simulacija razgovora za posao. Na ovim susretima, HR profesionalci i preduzetnici kroz razgovor, sa mladim ljudima dele savete koji će im pomoći savladaju tremu od razgovora za posao i lakše prevaziđu sve prepreke koje ih čekaju na putu do posla.\nU četvrtak, 25. januara 2017, Centar “Jaki mladi” posetili su predstavnici kompanija Omega Consulting team, NELT, MK Group, Bizconnect7, Manpower Group, VIP mobile, Amrop Adria d.o.o, STRABAG, H.art, Adecco i Advance Response International koji su razgovarali sa mladima kojima Centar pruža podršku i podelili sa njima znanja neophodna za razvoj karijere i otkrivanje novih poslovnih mogućnosti.\nCentar pruža podršku mladima koji su odrasli bez roditeljskog staranja i drugim mladima u riziku da savladaju izazove koji se nalaze na njihovom putu ka samostalnosti. Fokus je na mladima do 30 godina koji su imali/imaju status deteta bez roditeljskog staranja kao i na mladima koji su uključeni u programe podrške porodicama u riziku koje sprovode SOS Dečija sela.


Farmaceutski fakultet - Konkurs - Pokreni se za nauku\nKonkurs - Pokreni se za nauku\nPrezentacija programa "Pokreni se za nauku" održaće se 21. 2. u 12h u Svečanoj sali Farmaceutskog fakulteta. Program "Pokreni se za nauku" kreiran je 2015. godine kako bi podržao mlade, talentovane, perspektivne naučnice i naučnike u Srbiji, u realizaciji svojih naučnih ideja i ostvarenju nezavisnosti u naučno-istraživačkom radu.\nTrećim po redu konkursom biće dodeljeno osam (8) stipendija/grantova po 600.000,00 RSD mladim naučnicima i naučnicama sa ciljem realizacije naučnog istraživanja u oblasti medicinskih i prirodnih nauka, i to:\nmultidisciplinarna istraživanja u navedenim oblastima.\nKonkursom se podržavaju fundamentalna naučna istraživanja i projekti zasnovani na rezultatima naučnih istraživanja koji imaju za cilj povezivanje naučne zajednice sa privredom. Konkurs traje do 1. aprila 2018. godine. Više informacija o samom programu možete pročitati na http://www.pokrenisezanauku.rs/.


Pogoršanje epidemiološke situacije i brzo širenje pandemije koronavirusa rezultirali su novom delimičnom blokadom u Bugarskoj, koja je počela od ponedeljka 30. novembra. Odluka o novom policijskom času i ograničenjima zapošljavanja prirodno je dovela do novih mera za podršku privredi, preduzećima i društvu, ali i do zdravstvenih mera koje će spasiti i preduzeća i građane.\nUvođenjem novih restriktivnih mera zaposleni u preduzećima koja su obustavila delatnost u određenim sektorima i koji su osigurani za 8 sati svakodnevnog rada moći će da primaju 12 evra dnevno. Ukupna vrednost programa „Spasi me“ iznosi skoro 26 miliona evra. Potpredsednik vlade Tomislav Dončev obećao je da će narednih dana objaviti novi plan od 87 miliona evra za podršku ekonomiji. Prošle nedelje je otkriveno da je Evropska komisija izdvojila 511 miliona evra za rešavanje krize u Bugarskoj.\nOva značajna finansijska podrška uključuje bespovratna sredstva za obrtni kapital za mikro, mala i srednja preduzeća, kapitalne investicije i garancije za kredite, navodi Evropska komisija. Mere 60:40 i 80:20 nastavljaju da se primenjuju, sa ciljem zadržavanja radnih mesta putem državne isplate dela zarada za zaposlene u preduzećima koja se suočavaju sa poteškoćama.\nMinistar ekonomije Bugarske Lačezar Borisov rekao je da država preusmerava 80 miliona evra iz Programa poslovnih inovacija i konkurentnosti za podršku preduzećima.\nPotpredsednica vlade i ministarka turizma Marijana Nikolova najavila je da će kompanije iz sektora, koji je već izmučen krizom, biti finansirane u iznosu od 26 miliona evra u vidu pomoći.\nVlada namerava da iz budžeta izdvoji 179 do 204 miliona evra za spas ekonomije. Sve ovo treba da podrži preduzeća pogođena krizom izazvanom pandemijom u oblasti transporta, hotela, restorana, zabave, poljoprivrede, maloprodaje itd. Premijer Bojko Borisov je mere opisao kao „uravnotežene“.\nŠto se tiče čisto zdravstvenih aspekata krize, vlasti su činile, i nastavljaju da ulažu, značajne napore da ojačaju i poboljšaju sposobnost zdravstvenog sistema da se izbori sa pandemijom. Što se tiče logistike, stvari izgledaju dobro. Postoji nekoliko bolnica, oprema, lekovi, ali i mnoge organizacione i birokratske prepreke.\nVlada je najavila da će buduća vakcina biti dobrovoljna i besplatna za građane. Trenutno, međutim, značajan problem umora i neadekvatnosti lekara i drugog medicinskog osoblja ostaje nerešen. Iz tog razloga se nastavlja mesečna doplata od 500 evra onima koji se bore u prvoj liniji fronta. Zapravo, od 1. januara dolazi do novog povećanja njihovih plata.\nS druge strane, opozicija veruje da bi država trebalo da preuzme plate i doprinose za osiguranje zatvorenih kompanija, da im plati režijske troškove, da im omogući lakši pristup novim kreditima i otplatama dugova i da odredi beskamatne periode za svoja dugovanja prema državi i još mnogo toga. Trenutno se, međutim, ne očekuje produženje i proširenje moratorijuma na zajmove, koji je uveden u junu i treba da istekne krajem godine, što su pogođene kompanije do sada pohvalile.\nProcenjuje se da će za podršku privredi morati da se uloži dodatnih 200 miliona evra. U najpesimističnijem scenariju, gubici BDP-a dostići će iznos od 500 miliona evra, ali to se, tvrdi vlada, može nadoknaditi.\nOčigledan je pokušaj vlade da uspostavi tešku ravnotežu između slobode ekonomskog života i štednje. Možda se na kraju ispostavi da je užasna dilema „ljudi ili ekonomija“ lažna. / ibna


Italijani u Gornjem Milanovcu – evo šta ih zanima | Direkt.rs\nPočetna Društvo Italijani u Gornjem Milanovcu – evo šta ih zanima\nItalijani u Gornjem Milanovcu – evo šta ih zanima\nU sredu, 24. januara, u prostorijama opštine Gornji Milanovac održan je prvi, inicijalni sastanak na inicijativu Privredne komore Srbijeizmeđu predstavnika opštine Gornji Milanovac, predstavnika Privredne komore Srbije i članova delegacije italijanske firme „Novomont“. Na sastanku je predočeno da bi se saradnja između Privredne komore Srbije i firme „Novomont“ odvijala u dva pravca. Prvi pravac je saradnja sa našom lokalnom samoupravom, gde bi bio urađen test finansiran od strane italijanske firme u trajanju od šest meseci. Predviđeno je da se podele biorazgradive kese i organizovalo bi se sakupljanje, odlaganje i pomoć pri pravljenju sistema za kompostiranje. Drugi vid saradnje podrazumeva predstavljanje novih tehnologija proizvođačima kesa i plastičnih masa u Srbiji, kao i tehničko-tehnološka pomoć u korišćenju ovih sirovina.


Predstavljanje Priručnika za primenu Zakona o parničnom postupku u Vrnjačkoj Banji\nForum sudija Srbije je na zvaničnom programu sudijskih dana u Vrnjačkoj Banji, u okviru građansko-pravne sekcije, organizovao predstavljanje i podelu primeraka Priručnika za primenu Zakona o parničnom postupku. Bliže informacije o razlozima za izradu Priručnika, ciljnoj grupi kojoj je namenjen i obimu primene su dali autori Priručnika: predsednik Upravnog odbora Foruma sudija Srbije i sudija Drugog osnovnog suda u Beogradu, Nebojša Đuričić, zamenica predsednika Upravnog odbora Foruma sudija Srbije i sudija Apelacionog suda u Kragujevcu, Tanja Pavlović Nedeljković, sudija Drugog osnovnog suda u Beogradu, Zorica Banković, sudija Prvog osnovnog suda u Beogradu, Snežana Marjanović, sudija Prvog osnovnog suda u Beogradu, Dragana Marčetić.\n„Zahvaljujem se Vrhovnom kasacionom sudu, koji nas je uvrstio u zvanični deo programa, kao i donatorima, Ambasadi Kraljevine Holandije, koji su podržali izradu Priručnika, što su prepoznali važnost ovakvog dela za efikasniji rad pravosuđa“, istakao je u obraćanju prisutnima sudija Đuričić.\nInteresovanje za predstavljanje, kao i za primerak samog Priručnika, među sudijama građanskih, ali i privrednih odeljenja, svih instanci, je bilo veliko. Time su potvrđena očekivanja autora da Priručnik treba da bude efektivna, pristupačna i razumlјiva alatka koja će pomoći sudijama prilikom svakodnevnog rada, a takođe da omogući sudijama da povećaju efikasnost, skrate dužinu trajanja postupka i unaprede pravnu sigurnost.\n„Prilikom pisanja ovog dokumenta, vodila sam se svim onim spornim pitanjima i nedoumicama koje sam imala kao mladi sudija, i nadam se da će se na ovaj način olakšati novoizabranim sudijama snalaženje u propisima, i samim tim ubrzati donošenje sudijskih odluka“, zaključila je sudija Pavlović Nedeljković.\nVideo materijal sa predstavljanja možete pogledati u delu "Pres Kliping" na sledećem linku:


Nastaviti čvrstu saradnju između Prijestonice i Ambasade SAD - Cetinjski List\nNaslovna » Nastaviti čvrstu saradnju između Prijestonice i Ambasade SAD\nAutor RTV Cetinje March 16, 2022 5:19 pm\nGradonačelnik Prijestonice Cetinje Nikola Đurašković razgovarao je danas sa ambasadorkom Sjedinjenih Američkih Država u Crnoj Gori, Džudi Rajzing Rajnke o planovima daljeg razvoja grada i realizaciji zajedničkih projekata, saopšteno je iz gradske uprave.\nGradonačelnik Đurašković je predstavio Ambasadorki Rajnke novi koncept gradske uprave koji će počivati na principima depolitizovane i stručne lokalne administracije.\nObostrano je iskazana spremnost za nastavak saradnje, sa akcentom na podsticanje potencijalnih investicija u IT i gejming industriju.\nAmbasadorka Rajnke istakla je spremnost Ambasade SAD-a u Crnoj Gori da pruži podršku Prijestonici u daljem radu na iznalaženju najboljih modela za investiranje, a istakla je uspješnu saradnju kroz rad Američkog ugla na Cetinju.\nAmbasadorka Rajnke je takođe iskazala posebno poštovanje prema podršci koju Ukrajini i narodu Ukrajine pružaju građani Cetinja protestnim šetnjama u Prijestonici – zaključuje se u saopštenju iz Prijestonice Cetinje.


DOBILI NOVE ROKOVE “Stari” studenti se zabrinuli za svoju sudbinu, ali mogu da odahnu | Banjaluka.net\nDOBILI NOVE ROKOVE “Stari” studenti se zabrinuli za svoju sudbinu, ali mogu da odahnu\nTakozvani stari studenti u Republici Srpskoj, koji u akademskoj godini polože bar jedan ispit, moći će da zadrže ovaj status, dok bi ostali morali da odustanu od studiranja ili pređu na studiranje po Bolonji.\nTako će, najvjerovatnije, izgledati prijedlog rješenja za status oko 1.500 ovih studenata, koji će početkom decembra biti upućen na razmatranje Narodnoj skupštini RS.\nPrijedlog pripremaju predstavnici Unije studenata RS u saradnji s profesorima, potvrđuje za Srpskainfo predsjednik Unije Milan Milišić.\n– Neće se tražiti novo produženje roka za završetak studija po starom programu za godinu dana, već da se ostavi mogućnost da onaj student koji u akademskoj godini položi najmanje jedan ispit i dalje ima status starog studenta i da se taj status tako obnavlja. To će onima koji polažu ispite dobro doći. Sa druge strane, oni koji uopšte nisu aktivni studenti i ništa ne polažu imaće mogućnost da se prebace na Bolonju ili da prestanu da studiraju, ali to je mali dio njih – kaže Milišić.\nSmatra da će ovakav prijedlog za izmenu zakona o visokom obrazovanju dobiti podršku narodnih poslanika, jer je to važno pitanje.\n– To je veoma važno u ovom trenutku za studentsku populaciju i smatramo da će zbog toga biti velika sloga oko tog pitanja, te da će to uspjeti da se riješi u decembru, a da će već od januara ovi studenti moći normalno da polažu ispite – kaže Milišić.\nZa ove studente je, podsjećamo, zakonski rok za završetak studija po starom planu i programu istekao 30. septembra, čime oni nisu izgubili pravo na studiranje, već bi studije trebalo da nastave po novim, bolonjskim programima.\nZa većinu njih to je, ipak, neprihvatljivo, pa su od institucija RS tražili da se rok za studiranje po starom programu ponovo produži ili bar nađe rješenje za njihov status, koje ne podrazumijeva prelazak na Bolonju, jer im to donosi mnogo novih ispita i troškova.\nU proteka dva mjeseca fakulteti su im uglavnom izašli u susret i nisu insistirali na prelasku na Bolonju.\nKako je Srpskainfo ranije pisala, od posljednjeg produženja roka, broj „starih“ studenata u RS se znatno smanjio.\nAkademci veterani tvrde da im treba dati još jednu šansu i ističu da je u Federaciji BiH i Srbiji rok za prelazak na Bolonju produžen do 2020. godine.\nDobili dodatne rokove\n– U početku je bilo zagovaranja da se prelazi na Bolonju i da nema drugog rješenja, ali nakon intervencije predsjednice Vlade dobili smo neke dodatne rokove za polaganje ispita u oktobru, pa i novembru. Na Bolonju su od septembra prešli samo neki studenti koji su još na drugoj ili trećoj godini studiranja, ali to je malo njih. Svi ostali očekuju produženje roka, mada ni to rješenje koje predlaže Unija nije loše – kažu neki od predstavnika „starih“ studenata.


Sumorna prognoza Svetske banke\nGlavni ekonomista Svetske banke Džastin Jifu Lin sluša pitanja novinara na pres konferenciji o globalnim ekonomskim izgledima, u Pekingu, 18. januara 2012.\nEksperti Svetske banke izdali su sumornu procenu izgleda ekonomskog rasta i kažu da bi u slučaju ozbiljnog poremećaja, posledice trpele sve zemlje i regioni.\nOni kažu da će svetska ekonomija ove godine rasti sporije od predviđanja, usled evropske dužničke krize i borbe protiv inflacije u drugim delovima sveta.\nEkonomisti takođe ukazuju da bi rast mogla da ugrozi zategnutost na Bliskom istoku i severu Afrike, a da mu neće pomoći ni političko prepiranje u Vašingtonu. U danas objavljenom izveštaju Svetske banke, navodi se da će svetska ekonomija ove godine rasti svega 2,5 odsto, a da će se ekonomija Sjedinjenih Država usporiti na svega 2,2 odsto.\nManje investicija u Kini\nDirektne strane investicije u Kini smanjile su se drugi mesec zaredom u decembru, s obzirom da nestabilna svetska ekonomija zabrinjava investitore.\nInvesticije iz inostranstva su se u decembru smanjile za gotovo 13 odsto u odnosu na isti mesec prethodne godine. Zvaničnici Ministarstva trgovine kažu da su taj pad izazvali ekonomski problemi u Sjedinjenim Državama i Evropi.\nDotok investicija iz Sjedinjenih Država se smanjio za 26 odsto u 2011, a iz Evropske unije za gotovo 4 odsto. Iako je stopa ulaganja iz inostranstva smanjena, sveukupna cifra za 2011. se povećala za 0,1 odsto i dostigla rekordnih 116 milijardi dolara, bez obzira na globalno ekonomsko usporavanje.


"ROMI KOJI SU UČINILI SVET BOLJIM MESTOM" - SVETSKI DAN ROMA\nNaslovnica Nacionalni savet romske nacionalne manjine „ROMI KOJI SU UČINILI SVET BOLJIM MESTOM“ – SVETSKI DAN ROMA\nPovodom obeležavanja Svetskog dana Roma i 50 godina od održavanja Prvog svetskog kongresa Roma, na sceni „Raša Plaović“ Narodnog pozorišta u Beogradu održana je Svečana akademija pod nazivom „Romi koji su učinili svet boljim mestom“.\nU ime Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine, prisustvovali su predsednik Dalibor Nakić i generalni sekretar Dejan Vlajković, dok je pozdravni govor imala predsednica Izvršnog odbora, Pava Čabrilovski.\nOvom događaju su prisustvovali NJegova Svetost Patijarh srpski gospodin Porfirije, Maja Gojković potpredsednica Vlade i ministarka kulture i informisanja, Gordana Čomić ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Brankica Janković poverenica za zaštitu i ravnopravnost u Republici Srbiji, Orhan Usein šef kancelarije za Integracija Roma Saveta za regionalnu saradnju, Ivana Vujić – Kominac upravnica Narodnog pozorišta u Beogradu, NJ.E. ambasador Sjedinjenih Američkih Država Entoni F. Godfri, kneginja Jelisaveta Karađorđević, beogradski nadbiskup Stanislav Hočevar, muftija beogradski Mustafa efendi Jusufspahić, Tomislav Momirović, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nPozdravne govore povodom Međunarodnog dana Roma koji se slavi u celom svetu održali su Maja Gojković Brankica Janković, Gordana Čomić, Orhan Usein, Pava Čabrilovski i Ivana Vujić, a zatim je usledio umetnički program u izvođenju Nataše Tasić Knežević – solistkinje opere Srpskog narodnog pozorišta, Gavrila Rabrenovića – operskog umetnika Narodnog pozorišta u Beogradu, Branka Tadića i Etno grupe, Saše Kneževića – pijaniste i operske dive Jadranke Jovanović.\nPrethodni članakForo Sombor te avel pe sportska mapa pindžardo sargodi leder\nSljedeći članakATANASKOVIĆ NA OTVARANJU KONFERENCIJE STUDENATA EKONOMIJE


Ostali sportovi - Šah: Marko Milanović, pobednik Međunarodnog kadetskog turnira u Zemunu\nZemunski Šah glub „Gliga“ u saradnji sa lokalnom vlastima i sponzorima proteklog vikenda priredio je svoj jesenji turnir. Ovo već tradicionalno nadmetanje najboljih kadeta iz Srbije i regiona ove godine je brojalo oko 100 mladih šahista, među kojima i više državnih prvaka.\nPodeljeni su u tri starosne kategorije, a tempo igre je bio „rapid“ sa 15 minuta po igraču uz 3 sekunde bonifikacije po potezu. Jedanaestogodišnji Marko Milanović, član Šah kluba „Svetozar Gligorić-Gliga“ je po prvi put nastupao u starijoj grupi, ali uprkos tome kao najmlađi u njoj, sa 6,5 poena iz 7 partija ubedljivo je osvojio prvo mesto. Mladi Pančevac je ceo turnir odigrao veoma sigurno i samo je Šajin Mirku, prvaku Bosne i Hercegovine dozvolio remi, čime je sa celim poenom prednosti ispred drugoplasiranog apsolutni pobednik celog turnira.\nKuriozitet je da se, takođe po prvi put, ovoga puta u srednjoj kategoriji borio Markov brat Pavle koji je tek napunio 8 godina. Iako je i on u toj klasi bio najmlađi, sa 5 poena iz 7 partija osvojio je odlično četvrto mesto. Time su osim pehara, medalje i robnih nagrada, obojica dobili pozivnicu za elitni pozivni turnir „Branko Bogovac“ koji će se održati na jesen sledeće godine.


MIRKO ŠAROVIĆ PORUČIO: “I ONO MALO ‘PRIJATELJA’ DODIKU OKREĆE LEĐA” – Mreza\nOtkazivanje posjete predsjednika Vlade Mađarske Viktora Orbana, jasan je pokazatelj da i ono malo „prijatelja“ u svijetu Dodiku okreće leđa“, poručio je danas predsjednik SDS Mirko Šarović komentarišući otkazivanje ranije zakazane posjete mađarskog premijera Bosni i Hercegovini i sastanka sa Zoranom Tegeltijom, predsjedavajućim Savjeta ministara BiH.\n“Očito da sankcije SAD-a Miloradu Dodiku polako uzimaju danak i da će se posljedice njegove loše politike sve više osjetiti ne samo u Republici Srpskoj nego i na međunarodnom planu“ – poručio je Šarović.\nOn kaže da su iz SDS upozaravali na to da nas Dodikova interesna, manipulativna – instant politika, ne vodi nigdje osim u izolaciju i to se polako obestinjuje.\n“Upozoravali smo da Republika Srpska nema podršku za Dodikove najnovije najave, čak ni od strane onih koji su joj tradicionalno prijatelji. Zabrinuti smo da polako ostajemo sami i da će nas svi napustiti“, naglasio je Šarović u saopćenju SDS-a upućenom javnosti.\n“Za vrijeme vladavine SNSD postali smo isključivo „slučaj“ međunarodne zajednice, oslabljeni i u diplomatskom i u ekonomskom smislu, a o želji da se sarađuje sa nama ili da se u Republiku Srpsku ulaže – više se i ne govori“ – zaključio je Šarović.


Mališanima sa KiM podeljeno 5300 paketića - YU eco radio i Televizija\nNaslovna / Društvo / Mališanima sa KiM podeljeno 5300 paketića\nMališanima sa KiM podeljeno 5300 paketića\nGoran februar 1, 2019\tDruštvo Napiši komentar 28 Pregledi\nVolonteri Humanitarne organizacije “Svi za Kosmet” završili su akciju podele paketića srpskoj deci na Kosovu i Metohiji. Zahvaljujući humanim građanima koji su se odazvali pozivu za prikupljanje slatkiša i igračaka, paketiće je dobilo čak 5300 mališana u preko 120 enklava.\nIako je bio plan da se napravi oko 2500 paketića i obiđe oko 45 enklava, zahvaljujući humanim ljudima, napravljeno je 5300 paketića, koji su podeljeni deci u preko 120 enklava na Kosovu i Metohiji. Slatkiši i igračke stigli su i do mališana u okolini Kosovske Mitrovice, ali većina paketića podeljena je deci iz enklava južno od Ibra.\nIz humanterne organizacije “Svi za Kosmet” zahvaljuju se svim ljudima koji su dali svoj doprinos i na taj način omogućili da se napravi preko 5000 paketića za mališane sa Kosova i Metohije. Takođe, iz ove organizacije navode da će i tokom ove godine organizovati akcije koje za cilj imaju pomoć našem stanovništvu.\nPrethodna Call centar Gerontološkog centra\nSledeća Đaci iz Vukovara koji nastavu pohađaju na srpskom jeziku u poseti Subotici


Regionalna košarka u Zapadnoj Srbiji (VIDEO) – ZoomUe\nRegionalna košarka u Zapadnoj Srbiji (VIDEO)\nby Vesna Đurović · 8 јуна, 2020\nUŽICE, ČAJETINA – Jaki košarkaški mečevi igraće se u Zapadnoj Srbiji od naredne sezone. Pored Košarkaške lige Srbije, užička „Sloboda“ i čajetinski „Zlatibor“ prvi put su obezbedili učešće u ABA 2 ligi. Ovaj istorijski uspeh komšijskim klubovima doneće dosta izazovnih utakmica, pa će publika pored svojevrsnih derbija, uživati i u mečevima sa regionalnim timovima.\nUžice koje je dalo velike košarkaške asove još u bivšoj Jugoslaviji i klub iz Čajetine koji je jedan od najstarijih srpskoligša od naredne sezone deliće košarkaški teren i u ABA 2 ligi. Zapadna Srbija biće mesto dobrih košarkaških utakmica.\n„To je moglo da se dešava ranije samo u velikim gradovima kao što su Beograd ili Zagreb, gde su dva kluba iz istog grada. Ovo je specifično, tu su Čajetinu i Užice, a i Borac iz Čačka u ABA 1 ligi, pa je to dobro za celu Zapadnu Srbiju“, kaže trener tima iz Čajetine Strajin Nedović.\nVelika euforija koja je vladala u Slobodi i Zlatiboru tokom sezone zbog očekivanja da se plasiraju u Aba 2 ligu nastavlja se kroz formiranje ekipa za jesenja dva fronta na kom će nastupiti. Takmičenje u domaćem i regionalnom prvenstvu, zahtevaće drugačiji pristup.\n„Pojačanja su stigla, na probi su, gledamo da zaokružimo priču i imamo spremnu ekipu već u junu“, navodi trener užičke ekipe Vladimir Lučić.\n„Mi želimo da zadržimo roster koji smo imali u prethodnoj sezoni, već smo 70 odsto tog posla obavili i nadamo se da ćemo još dva igrača obezbediti koji će nam pomoći u narednoj sezoni“, dodaje predsednik KK „Zlatibor“ Rajko Pelverović.\nKošarkaši oba tima igraće četiri utakmice u dva takmičenja. Za njih će i dalje biti najveći izazov međusobna utakmica, jer kroz rezultate u KLS-u će se obezbeđivati takmičenje u Aba ligi i iduće godine.\n„Zlatibor nam je uvek veliki rival jer je to i neki regionalni derbi tako da se uvek radujemo utakmicama sa njima“, rekao je Stefan Simić košarkaš užičke „Slobode“.\n„Uvek je lepa atmosfera kada se igra i u Užicu i ovde kod nas, uvek je puna hala i ja se radujem takvim utakmicama“, ističe košarkaš tima iz Čajetine Nikola Pavlović.\nDueli između ova dva tima uvek su bili svojevrstan događaj i za navijače. Tribine uvek pune varnica, a nadmetanje na terenu puno emocija. Ovom istorijskom uspehu raduju se i navijači koji će svedočiti kvalitetnim utakmicama u ABA 2 ligi, a do sada su to mogli samo na domaćim takmičenjima.\n„Uspeh je još veći i značajniji što se radi o mladim momcima čiji je prosek godina 21, tako da će se za košarkaše Slobode tek čuti“, kaže verni navijač KK „Sloboda“ Zorica Irić.\n„Ima li šta lepše nego kada se u Šibeniku, Ljubljani ili Zagrebu bude čulo Čajetina“, iskren je navijač KK „Zlatibor“ Radivoje Đenić.\nPred ova dva tima je veliki broj utakmica koje će od oktobra igrati i dve sedmično. Biće potrebno ispratiti taj ritam, ali iz oba kluba obećavaju dosta dobrih košarkaških predstava.\nTags: kk košarkakk sloboda\nBez struje danas i u petak\nMilošević novi trener odbojkašica Jedinstva\nNext story Za ubistvo Gačanina 35 godina zatvora\nPrevious story SIM u Priboju 19. juna


Murselović: Ne želim privilegije - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Murselović: Ne želim privilegije\nMurselović: Ne želim privilegije\n6. septembra 2008. 2 Mins Read\nOsman Murselović, sin Muharema Murselovića, poslanika u NS RS, izjavio je juče da mu je cilj da što prije napusti hotel „Prijedor“ jer neće da zloupotrebljava gostoprimstvo i dobru volju onih koji žele da pomognu njemu i njegovoj porodici.\n„Ne želim tu privilegiju i političke konotacije koje su se isplele oko mog slučaja. Moj sukob s ocem Muharemom Murselovićem u vezi s imovinom moje majke, u koju sam želio da uđem sa svojom porodicom, nepotrebno je ispolitizovan i postao je predmetom plitičkih prepucavanja. Samo želim da dobijem privremeni krov nad glavom do konačnog rješanja imovinskih sporava s mojim ocem“, rekao je mlađi Murselović.\nMurselovića je sa bolesnom suprugom Merimom i troje maloljetne djece iz kuće izbacio otac, a nakon što je krajem prošle sedmice došao iz Zenice. Zbrinuti su u prihvatnoj stanici prijedorskog Centra za socijalni rad, a potom po preporuci te ustanove u apartman u hotelu „Prijedor“.\nKaže da su se neki dobronamjerni ljudi trudili da mu pomognu.\n„Ljudi poput socijalnih radnika i Radeta Javorića, direktora Centra za socijalni rad, su htjeli da mi nakon prihvatne stanice nađu adekvatan smještaj jer mi je supruga bolesna i moje dvoje djece se u međuvremenu razboljelo. Sin Hajrudin je na Pedijatrijskom odjelu prijedorske bolnice. Bio sam očajan i ti su mi dobri ljudi pomogli tako što su mi porodicu smjestili u hotelski apartman“, kaže Murselović.\nOn kaže da su onda krenule priče „kako baš njemu da se ustupi taj prostor, kada Prijedor ima tako mnogo neriješenih socijalnih slučajeva koji teško žive i bez krova su nad glavom“.\nApelovao je na sve ljude, prvenstveno na Bošnjake koji u ovom gradu imaju kuće, ali ne žive u njima, da mu taj prostor daju na korištenje i čuvanje.\n„Ja ću im se odužiti jer imam saznanja da bi uskoro mogao da dobijem posao u Prijedoru. Dobio sam i telegram u kojem me jedan Sarajlija ganut mojom pričom moli da se uselim u njegov prazan stan u tom gradu. Zahvaljujem mu se, ali je Sarajevo za mene daleko i trenutno sve poslove u vezi s povratom mamine imovine nastojim da što prije završim u Prijedoru, kako bih se s porodicom mogao useliti u svoju kuću, gdje mi danas živi otac“, kaže Murselović.\nDodaje da mu se proteklih osam dana otkako je u Prijedoru niko od uže rodbine, kao ni otac Muharem i sestra Azra, nije javio.


► BIRN: Dekanu FON-a preti izricanje javne opomene zbog plagiranog doktorata Malog\nDekan Suknović u razgovoru za BIRN kaže da nije dobio rešenje kojim mu se izriče javna opomena za neakademsko ponašanje, te da o tome ne može da govori već "da pitamo njih".\nOsim toga, u članu 65 Statuta Univerziteta u Beogradu piše da "dekan ne može biti lice … koje je prekršilo kodeks profesionalne etike".\n"Smatram da je časno da Milija Suknović da ostavku, jer je on, zajedno sa drugom grupom ljudi protiv koje smo mi takođe podneli prijave, učinio sve da se zataška čitava afera u vezi sa doktoratom Siniše Malog. To može da se vidi ako se analizira njegovo ponašanje", objašnjava Teodorović.\nOn dodaje da je Suknović profesor UB i da kao profesor mora da "daje moralni primer ostalima". Akademik očekuje da će se dekan takođe žaliti na odluku Odbora "čime će pokazati nedostatak moralnosti".\n"Ono gde se srpski univerziteti razlikuju od svetskih univerziteta, jeste što se u ovakvim situacijama više bavimo pravom nego moralom", zaključio je Teodorović.