Evropska podrška kulturi | SEEcult.org\nIntervju | Srbija | EU | Kreativna Evropa | Dimitrije Tadic | DKES\n12.12.2015 | 12:08\nEvropska podrška kulturi\nSektor kulture u Srbiji postigao je značajan uspeh dosadašnjim učešćem u programu Kreativna Evropa Evropske komisije, zauzevši deseto mesto u Evropi po broju podržanih projekata u protekle dve godine. O prednostima korišćenja tog fonda, ali i o slabostima aktera kulturne scene, uprkos tom uspehu, u intervjuu za SEEcult.org govori rukovodilac Deska Kreativna Evropa Srbija Dimitrije Tadić, savetnik u Ministarstvu kulture i informisanja za vizuelne umetnosti i multimedije. Neveliki tim Deska realizuje ambiciozan plan aktivnosti, pokrećući i raspravu o aktuelnim pitanjima i mitovima u oblasti kulture. Jedan od njih, usko povezan s programom Kreativna Evropa, tiče se kreativnih industrija, a toj temi posvećena je delom i konferencija “Kultura, koncepti i upravljanje promenama” koju Desk organizuje od 14. do 16. decembra u Jugoslovenskoj kinoteci. Kao drugi veliki mit u vezi sa konceptom Kreativne Evrope, Tadić vidi pitanje razvoja publike koji se u pojedinim krugovima pogrešno tumači kao širenje tržišta i ideološki vezuje za liberalni kapitalizam.\n- Kako ocenjujete rezultate učešća Srbije u Kreativnoj Evropi posle godinu i po dana?\nDT: Mislim da možemo da budemo veoma zadovoljni. Poređenja radi, u prethodnom programu Kultura 2007-2013, projekti organizacija i ustanova iz Srbije podržani su ukupnim iznosom od nešto više od milion evra. Ono čime sam veoma zadovoljan jeste to da sada za samo dve godine imamo 38 projekata i da smo već prešli cifru od 1.292.185,72 evra, odnosno za dve godine smo postigli ono što je u prethodnom programu postignuto za sedam godina. Pritom, u pomenutu cifru nisu uračunati rezultati književnih prevoda u 2015. godini, odnosno ukupna cifra koju su organizacije iz Srbije dobile (taj iznos u 2014. godini bio je 271.303,25 evra ). Te najsvežije podatke trebalo je da dobijemo u Briselu na sastanku koji je otkazan zbog opasnosti od terorizma nedavno.\nTakođe, mislim da ništa manje nisu značajna ostvarena partnerstva u Evropi naših ustanova i organizacija, jer što je veće njihovo prisustvo u Evropi, to je veći i naš uticaj na produkciju u kulturi, ali i na evropsku kulturnu politiku.\n- Koliko je tome doprineo Desk KE pri Ministarstvu kulture?\nD.T: Volim da mislim da ambiciznost našeg Deska ima veze sa tako dobrim rezultatom. Desk je dobio velike pohvale iz Evropske komisije i jedan je od tek nekoliko deskova u Evropi koji se izdvajaju po ambicioznosti, broju aktivnosti, njihovoj vrsti i diverzitetu. Isto tako, Srbija se razlikuje od većine zemalja u regionu po broju orgnizacija koje učestvuju u programu. Srbija je i u prethodnom programu bila dobro pozicionirana kada je specijalizovan konkurs za književne prevode u pitanju, na kojem sada delimo treće mesto sa Italijom. Na prvom mestu je za sada nedostižna Bugarska, ali oni, opet, skoro da nemaju podržane projekte evropske saradnje, a na drugom mestu su Mađari. Očigledno je da su naši izdavači, što znamo i po konkursima u Ministarstvu kulture, veoma ambiciozni. Organizacije iz Srbije su napravile veliki prodor na glavnom programu, konkursu za projekte evropske saradnje i to jeste velika stvar.\n- Da li je rad Deska KE Srbija specifičan u odnosu na ostale?\nD.T: Što se rada Deska tiče, ambiciozno smo postavili ciljeve. Mi imamo ono što svaki Desk u Evropi radi- dajemo osnovne informacije, animiramo ljude objašnjenjima o kakvim je projektima reč, transparentno predstavljamo podržane projekte, ali i obilazmo gradove i opštine u Srbiji. Ideja nam je bila ne samo da čekamo da se nama ljudi obrate, već da mi dođemo do njih. Redovno imamo obuke na kojima se govori o svim detaljima konkursa.Važno je ne samo da govorimo o konceptu programa, već i da zainteresovane upućujemo u konkretne finansijske, menadžerske, budžetske zahteve programa.\nJedan smo od tek nekoliko deskova KE u Evropi koji, pored tekućih poslova, organizuje i konferencije o važnim temama u oblasti kulture, sa mnogobrojnim različitim panelima, prezentacijama, radionicama i razgovorima. Takođe, u svoje programe uključujemo relevantne organizacije i pojedince iz inostranstva, kao i veliki broj domaćih profesionalaca iz polja kulture. Sve te aktivnosti usmerene su na jačanje kapaciteta aktera kulturne scene kako bi što uspešnije učestvovali u programu Kreativna Evropa. Nedavno smo u Sirogojnu imali specijalizovani seminar sa 30 učesnika, čiji je osnovni cilj bio da prisutne predstavnike ustanova i organizacija iz Srbije pripremimo za buduće konkurse programa Kreativna Evropa, jer program traje do 2020. godine, a želimo da razmišljamo dugoročno. Ideja je da uključimo u svoje aktivnosti i one koji do sada nemaju nikakvog ili imaju veoma ograničenog iskustva sa evropskim fondovima i međunarodnom saradnjom, jer ukoliko sada sa njima ne budemo radili, oni neće konkurisati za podršku programa do 2020. godine.\nNaša internet prezentacija je ambiciozno osmišljena i veoma je informativna i aktuelna, što je još jedna od specifičnosti našeg Deska. Mi smo jedan od tri Deska u Evropi koji ima i partner search na internet prezentaciji. Organizacije se mogu registrovati, dati kratki opis svojih aktivnosti, i to ne samo one iz oblasti kulture, već i naučne, prosvetne i sve druge. Ujedno, svi zainteresovani mogu videti već registrovane organizacije u našoj bazi podataka. Mislim da je to još jedna korisna alatka putem koje olakšavamo pronalaženje partnera za razvoj zajedničkih projekata u kojima će učestvovati organizacije iz Srbije. Takođe, Fejsbuk strana je veoma aktivna, i pored informacija vezanih za sam program Kreativna Evropa, postavljamo i druge informacije koje mogu biti značajne sa aspekta razvoja međunarodne saradnje. U 2016. godinji planiramo i korišćenje drugih instrumenata za još veću vidljivost rada Deska, putem kojih želimo da animiramo nove organizacije.\nTakođe, naša ideja je i da aktivnosti Deska realizujemo u saradnji sa što je moguće većim brojem organizacija civilnog društva i ustanova kulture, te da i ih putem budžeta Deska podržavamo. Stoga, na primer, za dizajn angažujemo različite grafičke umetnike, inicijative i organizacije, i ne sarađujemo sa komercijalnim agencijama.\n- Koje su najveće nedoumice aplikanata, s kakvim pitanjima vam se obraćaju?\nD.T: Aplikanti nam se najviše obraćaju sa pitanjima koja se tiču koncepta projekta, odnosno sa pitanjem da li se njihova ideja uklapa u program. Mislili smo da će najveći problem biti procedure, popunjavanje formulara, ali se vrlo brzo ispostavilo nešto drugo. Glavni problem je šta je ideja projekta, odnosno na koji način ta ideja komunicira ne samo sa programom, već i sa evropskim prostorom, u smislu kulturne politike i koncepata savremene produkcije.\n- Kako to tumačite?\nD.T: I to je vezano za pitanje evrointegracija, odnosno za pitanje šta će seu Srbiji promeniti nakon ulaska u EU. Jedan broj profesionalaca u oblasti kulture, sa kojima smo u kontaktu, ponekad bazično ne razumeju samu postavku stvari, odnosno prioritete programa. Često im nisu jasni osnovni ciljevi, kao na primer zašto je mobilnost izuzetno važna Evropskoj komisiji za razvijanje zajedničkog evropskog prostora. Problem je povezan sa tim da je veoma važno poznavati termine evropske kulturne politike. Statistički podaci govore da, na primer, kad je reč o književnim prevodima, najveći broj aplikacija propada upravo zbog toga. Dešava se čak da evropski izdavači ne poznaju razliku između promocije i distribucije - to takođe govore statistike Evropske komisije. Izdavači pod promocijom nekada isključivo podrazumevaju književne večeri, što, međutim, danas više nije dovoljno, jer je potrebno osmisliti nove načine rada sa publikom. Dakle, sadržaj termina se mora poznavati. Mi smo svesni da razgovaramo sa ljudima koje najčešče primarno zanima umetnička produkcija, a ne kulturna politika kao takva. Ali, ne može sebiti uspešan u okviru programa Kreativna Evropa bez poznavanja šireg konteksta programa i aktuelnih prilika u Evropi. Jer, uvek se postavlja pitanje realnog efekta svih projekata - u ovom slučaju realnog efekta književnih prevoda. Stvar ne sme biti postavljena tako vulgarno, kao da je EK bitno da se prosto pojavi logo na koricama neke publikacije, već je reč o tome da se kroz veću vidljivost utiče na društvenu stvarnost. Vidljivost je, opet, u vezi s razvojem publike, drugim prioritetom programa.\n- Da li je otpor koji scena pokazuje prema kreativnim industrijama, prema Vašem mišljenju, mit?\nD.T: Veliki mit vezan za koncept programa Kreativna Evropa jesu kreativne industrije, kao ustalom i razvoj publike koji se ponekad tumači kao širenje tržišta.\nKreativna Evropa je program na nivou celog kontinenta i prirodno je da se insistira na razvoju publike u cilju stvaranja zajedničkog kulturnog prostora. Potrebno je znati da broj publike koja prati kulturu u Evropi opada i da postojeća publika stari, te je prirodno da je razvoj publike jedan od važnih prioriteta programa. Znamo da je u Evropi regionalna saradnja u priličnoj meri razvijena, kao što i mi u regionu prirodno sarađujemo, ali postoji problem što se regioni međusobno slabo poznaju.\nSvuda u Evropi postoji ta polemika o učincima kreativnih industrija, pa se to pitanje postavljalo i kod usvajanja programa. Ni u drugim evropskim zemljama nisu svi profesionalci u kulturi bili oduševljeni uvođenjem te komponente u program. Mislim da postoji veštačka polarizacija. S jedne strane nalaze se ljudi koji iz ideoloških razloga sve posmatraju kroz vulgarizaciju kulture ili komercijalizaciju sadržaja u kulturi. S druge strane, imamo ljude koji misle da će kreativne industrije putem zarade, zapošljavanja, stvaranje novih profesija rešiti sve svoje životne probleme. Mitovi su i jedno i drugo stanovište, istina je zapravo negde između.\nDovoljno je vremena prošlo i poznato je da nisu svi projekti koji se baziraju na konceptu kreativnih industrija uspešno zaposlili ljude, unapredili kreativne gradove itd. Ali, isto tako, mislim da se zaboravlja da taj samodovoljni stav, iz kog organizacije civilnog sektora ponekad nastupaju, da već to što rade jeste dovoljno samo po sebi i da neko to prosto mora da finansira iz javnog fonda. Uvek može da se postavi pitanje zašto baš ta organizacija, pored tolikog broja drugih, treba da bude podržana, ali isto tako i koji su realni efekti i uticaji projekata, odnosno šta oni znače za profesionalce iz oblasti kulture i za građane. Iako prihvatam stav da se iz načina na koji se oblačimo ili po muzici koju slušamo - da se po tome može izvući ideološki stav, ali i dalje mislim da ne može sve da se posmatra isključivo kroz ideologiju, to je lažna, "ne-životna" konstrukcija.\n- Da li, u tom slučaju, ne stoje kritike da je Kreativna Evropa konstrukt kreativnih industrija i zapravo logičan produkt liberalnog kapitalizma koji je takođe i ideološka pozicija?\nD.T: Mislim da je to još jedan mit.Vraćam se na rezultate konkursa koji govore da tu kreativnih industrija jednostavno nema. Neke ugrožene forme, poput opere, na primer, takođe se finansiraju. Neko će opet reći kako je to elitna kultura, ali evo vam primera iz Srbije. Stanica koja se bavi savremenim plesom (ne mislim na moderan ples, već na intermedijalnu, hibridnu formu koja podrazumeva kulturu tela i pokreta, a ujedno ima i intelektualni prosede – dakle, jedna avangardna umetnička forma bez komercijalnih kapaciteta) konkuriše sa projektima koji su sad već tradicionalno podržani, kako u prethodnom programu, tako i u okviru programa Kreativna Evropa.\nDruga stvar, treba uzeti u obzir da za sve projekte u kulturi koji se bave promenom društvene stvarnosti, koji su društveno i politički angažovani, nije uvek lako izmeriti efekat, uticaj na društvo. Kako izmeriti koliko je neki projekat ili godišnji rad jedne javne ustanove kulture doprineo demokratičnosti ili razbijanju predrasuda. U kreativnim industrijama je, pak, veoma lako izmeriti koliko novca je nešto donelo, koliko ljudi je bilo zaposleno kroz taj projekat putem samoodrživih modela. Ta egzaktnost kreativnih industrija, moj je utisak, lakše je ubedila donosioce odluka na evropskom nivou zbog čega je kultura važna. Tu vidim dobar efekat kreativnih industrija, kao alata za pozitivan uticaj na donosioce odluka.\nMi koji se bavimo kulturom često autistično smatramo da se stvari same po sebi podrazumevaju, i to je velika greška. Stoga mislim i da je na nama velika odgovornost da iznova, ne samo ukazivanjem, već najpre svojim delovanjem plastično pokazujemo značaj kulture za društvo i da zapravo ne očekujemo da se to razume samo po sebi. Mislim da tu "borbu" treba voditi i kod građana koji za kulturu nisu zainteresovani i zato je razvoj publike toliko važna smernica savremene kulturne politike.\n- S obzirom da se mnoge organizacije žale na teškoće u pribavljanju sufinansirajućih sredstava (Ministarstvo na osnovu konkursa obezbeđuje 30 odsto od potrebnih 50 odsto), da li je moguće povećanje tog iznosa ili uvođenje nekih drugih mehanizama kojima bi bile ojačane organizacije da učestvuju na konkursima KE. Da li postoji ideja, na primer, o reformi konkursne politike i uvođenju nekih novih linija podrške, kao što su troškovi “hladnog pogona”?\nD.T: Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije je jedno od tek nekoliko ministarstava u Evropi koje je otvorilo takav konkurs i pritom treba napomenuti da se taj konkurs odnosi na sve one organizacije i ustanove kulture koje su obezbedile podršku i drugih evropskih i međunarodnih fondova, dakle, ne samo programa Kreativna Evropa. Takav konkurs ne postoji u mnogim evropskim zemljamai to je možda nedovoljno poznat podatak. Koliko god da je teško doći do tih dodatnih sredstava, potrebno je razmišljati o svim mogućim načinima za sufinansiranje. Ne možemo se stalno vraćati na stav da to što mi radimo neko mora da finansira. Vratimo se za trenutak na razvoj publike, kreativne industrije... I predstojeća konferenija Deska se, između ostalog, organizuje i zbog toga. Nije slučajno što pozivamo predstavnike biznis sektora koji su i do sada finansirali kulturu i tu vidimo našu medijatorsku ulogu kao Deska. Nekoliko prezentacija će takođe biti posvećeno upravo fandrejzingu, jer želimo da i na taj način jačamo kapacitete organizacija i ustanova kulture.\nTakođe, neke konkursne procedure su već promenjene ove godine i biće moguće finansiranje i troškova "hladnog pogona", ali i svih drugih troškova osim računovodstvenih. Od pre dve godine, moguće je konkurisati i za troškove uređenja prostora galerija ili kupovine tehničke opreme i mobilijara putem finansiranja godišnjih programa. Pomenuo bih i nov konkurs za finansiranje umetničkih dela, putem kojeg je moguće finansiranje ne samo već postojećih dela ili nove umetničke produkcije, već i svih drugih projektnih troškova poput različitih honorara i prevoza.\n- Da li je Vaša preporuka da se preostalih 20 posto traži u biznis sektoru?\nD.T: To svakako može da bude jedan od izvora. Javne ustanove treba da imaju sopstvene prihode. Njihovi programi su dobrim delom već finansirani, što se sve može prikazati kao kontribucija u budžetu projekta. Civilni sektor tu jeste u težoj poziciji zato što nema stalno finansiranje. Ali dodatno finasiranje se može obezbediti kroz druge, već podržane projekte, može se obezbediti kroz partnerstvo sa nekom drugom javnom ustanovom ili putem drugih konkursa na nacionalnom i evropskom nivou. Pospešivanje povezivanja različitih aktera iz polja kulture još jedan je važan kriterijum programa.\n- Kako komentarišete činjenicu da ni među institucijama, koje su u boljem položaju u odnosu na civilni sektor, nema mnogo nosilaca projekata, već su uglavnom partneri?\nD.T: Broj od 38 projekata za samo dve godine je, za sada, veliki uspeh. Kao i to što smo na desetom mestu po broju projekata u Evropi, što je takođe vrlo jasan indikator da se dobro držimo. I kad se pogleda količina sredstava koji su ti projekti povukli, a razlika između zemalja koje su na toj skali uspešnosti nije velika, ako izuzmemo najveće države sa najvećim kapacitetima. Svejedno, to ipak govori da znanje koje nedostaje jeste poznavanje finansijskog upravljanja projektima. To se potvrđuje i u kontaktima koje mi imamo. Zbog toga su organizacije iz Srbije partnerske, a ne nosioci projekata. To znanje nedostaje i pored toga što se u programu Kreativna Evropa projekti realizuju u skladu s nacionalnim finansijskim okvirima, odnosno primenjuju se nacionalne pravne i računovodstvene procedure. Mi smo zbog toga do sada, i nastavićemo sa tom praksom, organizovali više javnih računovodstvenih i pravnih prezentacija i konsultacija. Ta situacija je slična i u drugim manjim evropskim državama, jer one veće lakše obezbeđuju postojano finansiranje svojih organizacija na nacionalnom nivou. Ipak, mislim da naše organizacije treba da budu još ambicioznije, a Ministarstvo kulture i informisanja očito želi da stimuliše organizacije finansirajući do 40 % budžeta lidera projekata, umesto pomenutih 30% za partnerske organizacije.\n- Kakve su vaše procene, u kom momentu će organizacije iz Srbije u većem broju biti nosioci projekta?\nD.T: Veoma je dobro što su seu ovaj program uključile organizacije koje nisu imale iskustva sa ovakvim programima do sada. Otuda naša preporuka svim organizacijama koje prvi put konkurišu da je najbolje početi kao partnerska organizacija i kroz realizaciju dvogodišnjeg programa pripremiti se za ulogu lidera projekta. Ali, očito je, da im je potrebno vreme za sticanje iskustva u evropskim projektima. I statistike Evropske komisije govore da se prvi put ređe prolazi na konkursima zato što je organizacijama očigledno potrebno neko vreme da shvate širi kontekst programa. Zato je važno biti uporan i neodustajati posle eventualnog neuspeha.\nTakođe, važno je istrajno raditi na podizanju kapaciteta svih u sektoru kulture, kako bi se ojačala pozicija ustanova i organizacija za međunarodnu saradnju, i u smislu finansijskih kapaciteta, ljudskih resursa, ali i u smislu koncipiranja projekata shodno savremenim tokovima razvoja umetničkih i šire - kulturnih praksi. Mi želimo da u tom procesu Desk Kreativna Evropa Srbija zauzima značajno mesto.\n- Opet se čini da u ovakvoj vrsti programa male organizacije imaju veoma male šanse?\nD.T: Zaista treba pogledati rezultate konkursa, jer takvih organizacija ima.\n- Da li je potrebno proširiti kapacitet Deska KE Srbija zarad edukacije i drugih načina pomoći potencijalnim aplikantima?\nD.T: Trenutno nema potrebe, jer sprovodimo ambiciozno postavljene ciljeve. U Desku nas radi dvoje i imamo podršku volontera, a pomoć nam je kancelarija u Vojvodini u kojoj radi troje ljudi. Njihov fokus je na Vojvodini i njenim specifičnostima, ali naravno da radimo svi zajedno, tako da nas je zapravo šestoro. Ono što je dobro jeste da u Ministarstvu kulture i informisanja RS postoje već zaposleni ljudi koji obavljaju specijalizovane poslove - pravnik, računovođa i asistent. Stoga nas je sveukupno u Desku devetoro.\n- S obzirom da KE insistira na evropskoj dimenziji projekata i da su se iz regiona uglavnom povukli donatori u oblasti kulture koji su podržavali jačanje regionalne saradnje, kako komentarišete česte ocene kulturnih aktera u regionu da je potreban održivi mehanizam finansiranja regionalnih projekata kako se ne bi izgubile dosad uspostavljene mreže saradnje? Da li je realno očekivati da ministarstva kulture u regionu uspostave neku vrstu saradnje?\nD.T: To zavisi i od naših partnera u regionu i nisu svi, nažalost, podjednako zainteresovani jer očito ne vide važnost i, rekao bih, neophodnost regionalne saradnje. U nekim ministarstvima kulture u regionu za pojedince, umetnike, nije moguće dobiti finansijsku podršku za realizaciju takvih projekata, čak ni za mobilnost. U našem ministarstvu pak, regionalna saradnja jedan je od prioriteta u mnogobrojnim postojećim konkursima.\nJasno je da se potencijali postojećih regionalnih inicijativa, na prvom mestu, Saveta ministara kulture Jugoistočne Evrope, ne koriste u dovoljnoj meri. Ovaj savet formiran je po ugledu na nordijski model (Nordic Council), ali nordijske zemlje uveliko imaju i zajednički budžet čak, jer su prepoznali zajedničke probleme u kulturi, dok se u našem regionu i dalje isključivo govori o problemima na nedovoljno kontruktivan način i mahom o kulturnoj baštini, a mnogo manje o savremnoj kulturi, što je takođe indikativno, te izostaju strateška rešenja. Tu vidim veliku slabost našeg regiona. U okviru programa Kreativna Evropa podržani su projekti koji veoma efektno promovišu i regionalni identitet, što aplikanti takođe treba da imaju na umu.\nU kontekstu rada Deska Kreativna Evropa Srbija, mislim da je veoma važno što smo već pokrenuli regionalne inicijative i u 2015. godini smo bilateralno sarađivali sa slovenačkim, rumunskim i bugarskim Deskom. Ujedno smo pokrenuli inicijativu za niz regionalnih događaja u 2016. godini, čemu se veoma radujemo. Cilj ovih projekata upravo je jačanje regionalne saradnje i bolje povezivanje profesionalca iz oblasti kulture, a mislim da je upravo njihovo jače povezivanje još jedan dobar način za nametanje zajedničke regionalne agende.\n- Kako komentarišete najzastupljenije mitove o EU u sektoru kulture koji postoje u Srbiji?\nD.T: Ne čude me očekivanja vaših sagovornika u vezi sa povećanjem kvaliteta državne administracije, uređenjem celokupnog administrativnog sistema. Profesionalcima u kulturi značajno je to što smatraju da pripadnost EU doprinosi boljem radu državne uprave, u smislu demokratičnosti, participativnosti, uključivanja u proces оdlučivanja, transparentosti rada, nameni budžetskih sredstava. I to jeste proces koji traje pre ulaska u EU. Ali, sigurno je da kada jedna država već pripada toj zajednici, da to ljudima uliva jednuvrstu poverenja.\nŠto se same kulture tiče, a to vidimo ikroz pregovaračka poglavlja, ona nije visoko pozicionirana na agendi procesa evrointegracija, ali je svakako bilo značajno učešće naše zemlje u programu Kreativna Evropa. Rad Deska i učešće organizacija iz Srbije jeste relevantan podatak. Često se zaboravlja da Savet Evrope ima određenu ulogu na nivou Unije u formulisanju ciljeva evropske kulturne politike, te postoji niz strateških dokumenata, deklaracija... i ta dokumenta se u Srbiji uveliko koriste, pa tako i u konkursnim prioritetima i kriterijumima Ministarstva kulture i informisanja.\n- S obzirom da je Srbija upravo pristupila i potprogramu "Mediji" KreativneEvrope, kakvasu očekivanja u medijima i filmskom sektoru u Srbiji? Da li će Desk KE biti zadužen i za tu oblast ili će biti formirano neko drugo telo?\nD.T: Za implementaciju potprograma "Mediji" na nacionalnom nivou biće uskoro formiran drugi Desk, kako je i predviđeno funkcionisanjem programa Kreativna Evropa. Taj Desk će se baviti audiovizuelnim (film i televizija), kao i multimedijalnim stvaralaštvom, kako je takođe predviđeno. Program Kreativna Evropa se ne bavi medijima, odnosno informisanjem.


Bivši gradonačelnik Njujorka Majkl Blumberg tokom debate demokratskih predsedničkih kandidata, u Las Vegasu (Foto: AP/John Locher)\nŠest demokratskih predsedničkih kandidata ukrstilo je stavove tokom oštre debate u sredu uveče, a milijarder i bivši gradonačlenik Njujorka Majkl Blumberg, koji se prvi put pojavio u debati demokrata, bio je meta direktnih napada ostalih izazivača.\nSenatori Berni Sanders iz Vermonta i Ejmi Klobučar iz Mineste odmah su optužili Blumberga da pokušava da kupi nominaciju demokrata trošeći gotovo 400 miliona dolara svog sopstvenog novca u ogromnoj političkoj reklamnoj kampanji na nacionalnom nivou, iako je propustio nadmetanja za partijsku nominaciju u četiri države ovog meseca, gde su demokrate po prvi put izašle na glasanje pred konačni izbor kandidata u julu.\nKlobučar je rekla da ne misli da će američki glasači umesto republikanskog predsednika Donalda Trampa želeti "nekog bogatijeg" poput Blumberga, koji je 12. na listi najbogatijih ljudi sveta.\nBlumberg, u svojoj prvoj političkoj debati od 2009, kada je poslednji put učestvovao u trci za gradonačelnika Njujorka, odgovorio je da on nije nasledio bogatstvo poput Trampa, već da ga je zaradio osnivajući i vodeći svoju ogromnu kompaniju koja se bavi informacijama iz sveta biznisa.\n"Sada trošim taj novac da bi se rešili Donalda Trampa, najgoreg predsednika kog je ova zemlja ikad imala", rekao je Blumberg.\nSanders, koji vodi u istraživanjima javnog mnjenja i koji je dobio najviše glasova na prva dva takmičenja ovog meseca u Ajovi i Hempširu, rekao je da je on najbolje opremljen da privuče najveći broj birača u istoriji, kako bi smenio Trampa na izborima u novembru.\nBlumbergova predizborna strategija - investicija u reklame\nMeđutim, Blumberg je brzo napao Sandersa, samoproklamovanog demokratskog socijalistu, kao nekoga za koga je nemoguće da će biti izabran na novembarskim nacionalnim izborima protiv Trampa, delom zbog Sandersovog predloga za uvođenje programa univerzalne zdravstvene zaštite, "Medicinska zaštita za svakog" (Medicare for All), koji bi mogao da eliminiše privatno zdravstveno osiguranje za 160 miliona Amerikanaca.\n"Ne mislim da postoje ikakve šanse da senator pobedi predsednika Trampa", rekao je Blumberg. "Ukoliko on postane kandidat demokrata, imaćemo Trampa naredne četiri godine i to ne možemo da izdržimo".\nBlumberg je takođe apsorbovao napade na politiku koju je sprovodio kao gradonačelnik Njujorka od 2002. do 2013, policijsku taktiku nazvanu "Zaustavi i pretresi", kada su policajci nasumice zaustavljali prolaznike za koje bi posumnjali da predstavljaju pretnju, neretko mlade crnce ili pripadnike latino populacije, kako bi ih pretresli, nastojeći da proteraju oružje iz kvartova opterećenih kriminalom.\nSanders, trenutno jasni predvodnik u trci, nazavao je tu politiku "nečuvenom", dok je bivši potpredsednik Džozef Bajden nazvao "gnusnom", rekavši da je administracija predsednika Baraka Obame, čiji je bio deo, osporavala to, dok je Blumberg branio.\nBlumberg je priznao da je ta politika "izašla izvan kontrole" i da je sada "postiđen" zbog te politike i činjenice da mu je trebalo tako dugo vremena da je prevaziđe.\n"Rezultat je bio da smo zaustavili previše ljudi", rekao je Blumberg.\nElizabet Voren apeluje na donatore da joj uplate novac\nSenatorka Elizabet Voren iz Masačusesa pritiskala je Blumberga da objasni svoje brojne seksističke i mizogene komentare, tokom godina u svojoj kompaniji. Ona je zahtevala da Blumberg oslobodi žene obaveze o diskreciji, koju su preuzele kada su potpisivale ugovore, kako bi bile zaposlene i primale plate, "pa da možemo da čujemo i njihovu stranu priče".\nAli, Blumberg je to odbacio, rekavši da neće da oslobodi žene iz obaveza ugovora, pošto, kako je rekao, i one žele da ugovori ostanu na snazi.\nBajden je takođe prigovorio Blumbergu, rekavši:\n"Ovo je pitanje transparentnosti, to je ono što ste meni napravili".\n"Nemam tolerancije prema vrsti ponašanja kojim je 'Me Too' pokret razotkrio moćne muškarce koji zlostavljaju i maltretiraju žene na radnom mestu", rekao je Blumberg.\nOn je naveo broj žena na izvršnim funkcijama koje on zapošljava i naglasio da su plaćene jednako kao i muškarci.\nDebata u sredu održana je u Las Vegasu, u Nevadi, zapadnoj državi gde se održavaju demokratski kokusi, odnosno stranačkii skupovi demokrata, a sve se završava glasanjem u subotu.\nBlumberg se ne nalazi na glasačkom listiću ni u Nevadi, ni u Južnoj Karolini, priobalnoj državi na Atlantskom okeanu u kojoj će se glasati naredne nedelje. Umesto toga, on se koncentrisao na 14 država koje glasaju 3. marta - što je događaj koji se naziva "super utorak". Tu će se njegovo ime pojaviti na glasačkim listićima.\nKako Tramp konsoliduje vlast uoči predsedničkih izbora\nU Nevadi počelo rano glasanje za predsedničkog kandidata demokrata\nSanders prvi u Nju Hempširu, novo razočarenje za Bajdena


Srbija Info Vesti / Đelić pokrenuo inicijativu za pristupanje SRJ u OECD\nĐelić pokrenuo inicijativu za pristupanje SRJ u OECD\n22. septembar 2001.\nPariz, 21. septembar 2001. godine (Beta) - Ministar finansija i ekonomije Božidar Đelić izjavio je danas da je zvaničnicima OECD-a zaduženim za saradnju sa zemljama jugoistočne Evrope predao pismo jugoslovenskog ministra inostranih poslova Gorana Svilanovića, kojim je zvanično zatražen prijem SRJ u tu organizaciju.\nOn je podsetio da je OECD veoma uticajna organizacija kada je reč o borbi protiv korupcije, reformi fiskalnog sektora i ekonomskoj politici.\nĐelić se u Parizu susreo i sa ekspertima za ekonomska pitanja te organizacije sa kojima je razgovorao o ekonomskoj situaciji i ekonomskim reformama u SRJ. On je rekao da je od OECD zatražio da početkom sledeće godine u SRJ upute svoje stručnjake iz oblasti ekonomije, kako bi već na jesen bio sačinjen prvi izveštaj. U međuvremenu, dogovoreno je, u SRJ će biti upućene komisije koje će izraditi "kraće izveštaje po temama" i kao primer Đelić je naveo teme fisklane decentralizacije i politike kursa.\n- Na institucionalnom nivou danas smo otvorili pristup našim službenicima i građanima da prisustvuju predavanjima iz ciklusa treninga u centru OECD-a u Budimpešti - rekao je Đelić.\nOn je dodao da je prilikom susreta sa direktorom programa borbe protiv korupcije u OECD-u Eleri Kion dogovoreno da SRJ bude sledeća zemlja koju će posetiti eksperti te organizacije kako bi se izgradila strategija za borbu protiv te pojave.\nĐelić se danas u Parizu susreo i sa generalnim direktorom Banke za razvoj pri Savetu Evrope Rajnerom Stekanom sa kojim je razgovorao o reprogramiranja jugoslovenskog duga toj banci u iznosu od 32 miliona evra. Prema njegovim rečima, postignut je dogovor da SRJ otplaćuje dug pod veoma povoljnim uslovima, odnosno da rok bude deset godina uz povoljnu srednjeročnu kamatu.\nĐelić je izjavio da bi delegacija te banke trebalo da poseti Beograd 8. oktobra, kada bi trebalo da bude reči o uslovima reprogramiranja duga, kao i o novim kreditima.\nMinistar finasija je izrazio očekivanje da će tom prilikom prioritet imati rešavanje problema izbeglica i stambene izgradnje, i najavio da bi u tu svrhu mogla da započne izrada programa za koje bi bio obezbeđen kredit od 20 miliona evra i koji bi bio "operativan" početkom sledeće godine.


Iran na meti izraelskih aviona u Siriji - Global Defence\nDejstvo PVO sistema u Damasku (foto:Reuters)\n10/05/2018 Saša Radomirović 0\nOko 28 izraelski vazduhoplova poletelo prošle noći između 1:45h i 3:45h po lokalnom vremenu kako bi bombardovalo uglavnom iranske mete na sirijiskoj teritoriji. Preko 60 raketa lansirano je sa aviona F-15I i F-16I na otprilike 35 (po nekim izvorima 50) tačaka u Siriji. Većim delom korišćene su rakete Delilah i Popeye. U napadu je pored vazduhoplovnih raketa korišćeno i 10 projektila zemlja-zemlja, koji su većim delom pali u sirijskoj oblasti Kuneitra.\nDejstvo sirijske PVO iznad Dare (foto: Reuters)\nPrema sirijskim izvorima, više od pola raketa koje je Izrael lansirao oborila je protivvazdušna odbrana koja je isto bila meta noćašnjih udara.\nPre početka operacije, Tel Aviv je prema izjavama zvaničnika obavestio Damask, pored SAD i Rusije. Ovu tvrdnju vlasti u Siriji su negirali.\nOperacija bila komplikovana\nUprkos objavama da će na meti biti Iranski položaji, Izrael je navodno eliminisao pet sirijskih PVO sistema koji su dejstvovali po avionima: Buk M2, Pancir S1, S-75 i S-200. Izraelsko ministarstvo odbrane objavilo je snimak eliminasanje mobilnog topovsko-raketnog naoružanja Pancir S1, kojih sirijska vojska ima ukupno 40. Postoji mogućnost da je sistem pogođen sa raketom Delilah, pre nego sa Spike NLOS, koja ima domet svega 25 km. Takođe, ako se malo bolje pogleda snimak deluje verovatnije da se radi o „samoubilačkoj“ letelici IAI Harop. Ovo je ujedno prvi put da je objavljen snimak uništavanja ovog sistema.\nSnimak pogotka sirijkog mobilnog PVO sistema Pancir S1 (video: IDF)\nJedan visoko pozicionirani izraelskih vazduhoplovni oficir opisao je operaciju kao veoma komplikovanu, kako zbog velikog broja raketa koje su poletele ka njihovim avionima, tako i zbog lošijih vremenskih uslova. On je okarakterisao ovu misiju kao „uspešnu“, ali veruje i dalje da se na prostoru Sirije nalazi značajan broj iranskih raketa. Na kraju, on je istakao da ovo nije početak neke opsežne intervencije u Siriji.\nIako je razlog samo prisustvo Irana u Siriji, okidač za ovako opsežnu operaciju je iransko lansiranje oko 20 raketa Grad i Fajr 5 na Golansku visoravan, koja je pod upravom Izraela. Ubrzo nakon lasniranja sirene su se čule u mestima Majdal Šams, Neve Ativ, Nimrod, Masaade, Bukaata, Odem i El Rom.\nNakon toga, aktivrala se protivvazdušna odbrana, pre svega sistemi Iron Dome koji su lansirali nepoznati broj raketa, oborivši tom prilikom 4 nadolazeća projektila, dok za ostale postoje oprečne informacije. Prema nekima deo je pao na teritoriju Golana, dok ostale iz nepoznatog razloga nisu doletele do Izraela. Poslednja varijanta je da su četiri oborene, a da ostale nisu stigle do izraelske okupirane oblasti.\nBombardovane lokacije u Siriji.\nZa ovaj raketni napad Izrael je optužio Iran, odnoso njegovu Kuds brigadu, produženu ruku Iranske revolucionarne garde. Ovo je prvi put da je Tel Aviv direktno optužio Iran za napad na njenu teritoriju. Do tada, Izrael je najčešće upirao prst u Hezbolah , kojeg Teheran naoružava u Siriji i Libanu.\nPoslednjim događajima u Siriji prethodilo je izraelsko bombardovanje sirijske oblasti Al Kisva, južno od Damaska u kojoj se po svemu sudeći nalazi jedna od iranski baza. Sirijski mediji preneli su inforamaciju da su dve izraelske rakete navodno tom prilikom oborene. U novembru prošle godine pojedine zapadne obaveštajne službe otkrile su za BBC da je Iran u Al Kisvi uspostavio trajnu vojnu bazu odakle se vrše koordinisani napadi u Siriji.\nU poslednjih nekoliko meseci tenzije duž izraelsko-sirijske granice značajno su povećane, što se može videti u učestalom broju izraelskih vazdušnih udara u Siriji. Poslednja dva slučaja dolaze neposredno nakon što je Donald Tramp odlučio da se SAD povuku iz Iranskog nukleranog sporazuma. Samo nekoliko sati nakon Trampove objave usledio je gore pomenuti napad na Al Kisvu, a dan kasnije tenzije na Golasnkoj visoravni.\nIzraelski tenkovi Merkava 4 na Golanskoj visoravni (foto:Reuters)\nMoskva davala saglasnost Izraelu da bombarduje Siriju\nOno što se u Siriji dogodilo prošle noći, možemo reći da po obimu izraelskih vazdušnih napada nije viđeno još od Jomkipurskog rata 1973. Poslednji u nizu događaja podgrejavaju mogućonst direktnog sukoba između Irana i Izraela na izraelsko-sirijskoj granici. Građanski rat u Siriji, Teheran je iskoristio kao jedinstvenu priliku, kako bi uspostavio baze u Siriji i tako ustvario geopolitički uticaj u regionu.\nRusija je prilično blago do sada gledala na izraelsko bombardovanje, što i ne čudi, s obzirom da Moskva vidi Izrael kao ključnog partnera na Bliskom istoku pored Turske i Sirije. Rusija je sasvim sigurno svaki put unapred bila informisana pre izraelskog bombardovanja, kao što je to bilo sa noćašnjim napadom. Prema tome, možemo reći da je ona davala u najmanju ruku prećutnu saglasnost za svaku akciju.\nSAA zbog Irana kolateralna šteta izraelskih aviona\nMoskva se očigledno vodi logikom koja se svodi na to da dok nisu u opasnosti njene snage u Siriji, strani faktori mogu bez problema bombardovati određene sporne elemente u toj zemlji. U ranijim objavama Global Defence je istakao da se sve više čini da je Sirijska arapska armija kolateralna šteta izraelskih aviona zbog sve intenzivnijeg prisustva Irana u Siriji. Tel Aviv očigledno nema toliko protiv ostanka Asada na vlasti koliko protiv njegove odluke da mu glavni saveznik u kopnenim operacijama bude Iran.\nSirijski vojnici sa ostacima izraelske vazduhoplovne rakete Spike NLOS\nPostavlja se veliko pitanje koliko jako prisustvo Irana u Siriji odgovara i Moskvi. Dok se i dalje vode velike operacija na tlu Sirije svakako, međutim, kada se povrate zacrtane teritorije, Rusiji će više odgovarati da one budu pod kontrolom Damaska, a ne nestabilnog saveznika Teherana koji bi u nekom budućem periodu mogao da iskoristi Siriju za dalje izazivanje konflikta u regionu.\nIzlazak SAD iz Iranskog nuklearnog sporazuma i nametanje novih sankcija, navešće Iran da vodi još agresivniju politiku na Bliskom istoku prevashodno kroz naoružavanje šiitskih milica u Iraku, Siriju, Libanu i Jemenu.\nTagovi:Bombardovanje Izrael Rusija SAD Sirija


Vesti online / Svet / / Poslušajte glas mladih\nRadmila Agić (46) iz Ingolštata kaže da "Vesti" vrlo često kupuje njen suprug Goran, a ona kad ima vremena pregleda novine i ponešto pročita.\n- Nemam mnogo slobodnog vremena u toku dana, ali ipak stignem da prelistam novine i pogledam neke od tekstova koji me interesuju.\nZanimljivo je videti kako žive i rade naši klubovi i društva, jer "Vesti" donose puno informacija o našim ljudima u dijaspori. Za naše ljude u raznim delovima sveta praktično je da prate "Vesti" i na internetu, pogotovo tamo gde su daleko od mesta gde mogu da ih kupe na kiosku.\nTo je interesantno i za današnju mladu generaciju, ali treba ih odgovarajućim sadržajima, interesantnim za njih privući da tako čitaju novine. Treba čuti šta oni o svemu misle i govore, jer oni su garancija opstanka "Vesti" i u budućnosti.


Amerika pokušava da potkopa ekonomski potencijal ruskih kompanija - 24.11.2020, Sputnik Srbija\nAmerika pokušava da potkopa ekonomski potencijal ruskih kompanija\nRuski ambasador u SAD Anatolij Antonov je rekao da američke sankcije protiv ruskih kompanija predstavljaju diskriminatorni korak, usmeren na podrivanje... 24.11.2020, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, anatolij antonov, sad\n18:15 24.11.2020 (Osveženo: 01:03 26.08.2021)\n© Press-služba Minoboronы RF / Uđi u foto-galerijuAmbasador Rusije u Vašingtonu Anatolij Antonov\n© Press-služba Minoboronы RF\nRuski ambasador u SAD Anatolij Antonov je rekao da američke sankcije protiv ruskih kompanija predstavljaju diskriminatorni korak, usmeren na podrivanje ekonomskog potencijala tih kompanija.\n„To je još jedan diskriminatorni korak Vašingtona, koji koristi sankcije kao glavni instrument za realizaciju svoje spoljne politike. Nema sumnje da su jednostrane mere SAD usmerene na 'podrivanje' ekonomskog potencijala ruskih kompanija“, navodi se u saopštenju ambasadora.\nPrema rečima Antonova, takav nekonstruktivan pristup ne doprinosi normalizaciji rusko-američkih odnosa.\n„Ovakvi postupci su nezakoniti, jer nijedna zemlja nema pravo da ograničava trgovinsku i investicionu interakciju Rusije sa drugim članicama međunarodne zajednice“, naglasio je ambasador.\nOn je takođe pozvao američke partnere da odustanu od pogrešne prakse neosnovanih optužbi i da deluju koristeći političko-diplomatske metode.\nAmerika je uvela sankcije ruskim akcionarskim društvima „Aviazapčast“, „Elekon“ i kompaniji „Nilko grup“ zbog toga što, prema mišljenju Vašingtona, krše američko nacionalno zakonodavstvo o neširenju oružja za masovno uništenje, objavio je Stejt department.


Organizacione strukture u bankarstvu - Verzija za štampu\n+--- Tema: Organizacione strukture u bankarstvu (/Thread-organizacione-strukture-u-bankarstvu--3297)\nOrganizacione strukture u bankarstvu - Vesnica - 06-05-2010 05:26 PM\nNovac I kredit predstavljaju bitne cinioce kontinuiteta reprodukcije. U tome banke imaju posebnu ulogu I mesto jer su specijalizovane institucije, cija je osnovna uloga da obezbedi reprodukciju potrebnom kolicinom novca I kredita. Bankarstvo kao specificna privredna delatnost, odredjena je vrstom I sadrzinom bankarskih poslova I institucija, sto cini zajedno celinu odgovarajuceg bankarskog sistema jedne zemlje\nModeli savremenog organizovanja bankarstva\nRazvoj bankarstva tokom XIX i XX veka može se uslovno podeliti na sledece faze:\n1) period 1860-1960. – tradicionalno bankarstvo,\n2) period 1960-1990. - industrijsko bankarstvo i\n3) period od 1990. – medjunarodno bankarstvo\nOrganizaciono – institucionalna struktura bankarskih sistema u vreme industrijskog bankarstva, koja još uvek nije u potpunosti nestala ni u najrazvijenijim zemljama, imala je karakteristike izraženih organizacionih formi koje su bile specificne za pojedine zemlje. Gruba podela vršena je na angolsaksonski bankarski sistem i na kontinentalne (evropske) nacionalne bankarske sisteme. U najnovijem periodu razvoja bankarstva – medjunardnom – nacionalni bankarski sistemi se, najviše pod uticajem tendencije univerzalizacije anglosaksonskih banaka, približavaju u organizaciono - institucionalnom smislu. Otuda se može tvrditi da je za najnoviju fazu razvoja bankarstva karakteristican prioritetan znacaj bankarskih poslova, dok je organizaciona forma od sekundarnog znacaja. Polazeci od osnovnih karakteristika banaka u razvijenim tržišnim privredama su,\nnarocito u periodu industrijskog bankarstva (1960-1990.), dominirala dva osnovna modela organizovanja banaka: Za period tzv. industrijskog bankarstva, u organizacionom pogledu, šire posmatrano, karakteristicni su modeli anglosaksonskog i kontinetalnog – evropskog bankarstva.\n- Anglosakasonski model je model u kome dominira investiicono – komercijalno bankarstvo sa ritejl i korporativnom bankom kao glavnim oblicima. Ovaj model je vezan\nza zakonska ogranicenja u pogledu mogucnosti širenja aktivnosti izvan zemlje matice, dakle prekogranicno poslovanje i ogranicenja u vezi bavljenja poslovima karakteristicnim za ostale – nebankarske finansijske institucije, široke lepeze proizvoda i usluga. U ovakvim uslovima postojalo je jasno razgranicenje na investicone i komercijalne banke, odnosno banke ciji su poslovi bili okrenuti stanovništvu ili privredi, a navedena ogranicenja premošcavana su stvaranjem bankarskih holding kompanija.\n- Kontinetalni – evropski model je karakteritsican za opšteprisutno postojanje univerzalnih banaka i štedionica, gde nisu postojala toliko snažna zakonska ogranicenja\nposlovanja banaka kao u SAD. Otuda u ovom modelu nije postojalo tako striktno razgranicenje izmedju investicionih i komercijalnih banaka, a banke su kroz proces univerzalizacije nastojale da pariraju dinamicnom razvoju nebankarskih institucija koje su zauzimale sve važnije mesto na finansijskom tržištu. U najnovijem periodu, tokom 1990-tih godina, koji je karakteristican po procesu deregulacije, uvodjenju medjunarodnih standarda u poslovanje banaka, uvodjenju IT u bankarsko poslovanje, primarni znacaj za bankarsko poslovanje poprimaju bankarski poslovi, dok je bankarska organizacija dobila sekundaran znacaj, prvenstveno zbog cinjenice da je došlo do približavanja razlicitih modela organizovanja banaka u nastojanju da pruže ozbiljniji otpor konkurenciji nebankarskih institucija, kao i formiranju transnacionalnih banaka koje posluju globalno. Prema savremenom modelu banaka upravljacku strukturu banke cine:\n1) Skupština akcionara banke,\n2) Upravni odbor banke,\n3) Izvršni odbor banke.\nInterna kontrola i revizija banke direktno je u nadležnosti Izvršnog odbora, a odeljenje koje se bavi organizovanjem i kontrolom poslovanja filijala banke podredjena je rukovodecem timu banke. U tranzicionim privredama došlo je izmena u pogledu korporativnog upravljanja u bankama u skladu sa uobicajenim u tržišnim privredama i promena upravljacke strukture. Tako je novim Zakonom o bankama u Srbiji umesto ranijih organa: Skupštine, Upravnog odbora, Nadzornog odbora i generalnog direktora uvedena sledeca upravljacka strukura banke:\n2) Upravni odbor, sa funkcijom upravno - nadzornog odbora i\nRukovodeci tim banke koordinira:\n1) oblast bankarskih poslova - poslovne linije\n•poslovi sredstava likvidnosti – poslovi trezora,\n•kreditni i investicioni poslovi,\n•poslovi sa stanovništvom i\n•poslovi sa inostranstvom.\n2) oblast podrške odlu_ivanju - funkcije,\n•racunovodstvo i izveštavanje\n•pravno - administrativni i kadrovski poslovi (human sources – HS)\n3) oblast subsidijarnih poslova – preduzeca\n•dilersko - brokerske kuce.\nNa nivou banke se formiraju:\n1) kreditni odbor,\n2) komitet za upravljanje aktivom i pasivom i\n3) odbor za IT.\nModel savremene banke poslovno je orijentisan prema: klijentima banke, minimiziranju kreditnog rizika, efikasnoj podeli poslova, efikasnijim i sveobuhvatnim procedurama, organizacionoj fleksibilnosti, likvidnosti i efikasnoj kontroli poslovanja. Polazi od jedinstvenog pracenja klijenta, sa aspekta poslovanja poslovanja na unutrašnjem i na spoljnotm tržištu, a odvojeno sa stanovišta kreditnih i investicionih aktivnosti. Likvidnost se prati preko Trezora. Centralni kreditni odbor sacinjavaju clanovi menadžment tima banke, izvršni direktori banke i rukovodilac filijale o cijem se klijentu na odboru odlucuje. Ovo telo odlucuje o:\n1) kreditnoj politici, oceni loših plasmana i rezervisanjima,\n2) odobravanju kreditnih limita po filijalama ili limita sektoru kreditne i investicione funkcije,\n3) redovnom pregledu kredita, po visini, ro_nosti i naplativosti,\n4) produženju kredita,\n5) izdavanju garancija, avala, akcepata, otvaranju akreditiva,\n6) izveštaju o razvoju kreditnog portfelja banke


Beograd različito reaguje na odluku Rusije da prizna Južnu Osetiju i Abhaziju\nU Beogradu se različito reaguje na odluku Rusije da prizna nezavisnost dva gruzijska regiona, Južne Osetije i Abhazije. U krugovima analitičara ističe se da bi odluka Moskve mogla da dovede Srbiju u nezavidnu situaciju. Srbija bi, ukoliko prizna nezavisnost Južne Osetije i Abhazije poništila vlastite argumente o teritorijalnom integritetu i odbrani Kosova, a ako bi ostala po strani mogla bi da se zameri Moskvi, koja joj je do sada bila najvažniji partner u borbi protiv nezavisnosti Kosova.\nMinistarstvo spoljnih poslova nije želelo da komentariše odluku Rusije da prizna nezavisnost dva gruzijska pobunjenička regiona pre nego što iz Moskve stigne zvanično obaveštenje o toj odluci. A ni u ruskoj ambasadi u Beogradu nisu želeli da komentarišu posledice koje na problem Kosova može imati odluka ruskog predsednika da prizna Južnu Osetiju i Abhaziju kao nezavisne države.\nIzvestilac za Srbiju Evropskog parlamenta Jelko Kacin nije direktno odgovorio na pitanja kako bi situacija u Gruziji mogla da se odrazi na Kosovo i savetovao Srbiji da se prvenstveno bavi sama sobom, jer joj je obećano članstvo u Evropskoj uniji.\nČlan Foruma za međunarodne odnose Dušan Lazić naglašava da Beograd ni u kom slučaju ne sme da prizna Južnu Osetiju i Abhaziju, jer ako bi to uradiila, Srbija bi potvrdila da ne vodi principijelnu politiku kad je Kosovo u pitanju. Lazić, međutim, ne odbacuje mogućnost da Rusija zatraži od Srbije da prizna Južnu Osetiju i Abhaziju i ističe da u tom slučaju srpska Vlada mora argumentovano da odogovori zašto nije u njenom interesu da podrži ugrožavanje teritorijalnog integriteta Gruzije. Savet Lazića Vladi u Beogradu je da ne preduzima neke ishitrene poteze i da ne sledi Rusiju samo zbog toga što je Moskva na stanovištu koje se podudara sa stanovištem Srbije u vezi sa Kosovom.\nA portparol Demokratske stranke Srbije Andreja Mladenović kaže da je rusko priznanje nezavisnosti Abhazije i Južne Osetije prirodno i optužuje gruzijskog predsednika da je nepromišljeno započeo rat protiv Južne Osetije. Mladenović ističe da se ne zaboraviti da je Rusija bila veran saveznik Srbije u borbi za odbranu Kosova i da Srbija u svemu treba da čuva i unapređuje savezničke odnose sa Rusijom.


Sportski vikend - Opština Kula\nNovim pravilnikom propisan obavezan upis svih katastarskih parcela na kojima se obavlja poljoprivredna proizvodnja\nKroz uslugu energetski zaštićenog kupca do manjeg računa za struju\nPredavanje za proizvođače povrća u Ruskom Krsturu\nSpektakularan doček Srpske Nove godine u Kuli\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Sport»Sportski vikend\nOd Admin dana\t 13. oktobra 2017. Sport\nPred nama je bogat sportski vikend, a obeležiće ga jedan atletski događaj. Sutra će u Kuli biti održano Atletsko prvenstvo Srbije na 10 kilometara na putu. Prema rečima organizatora, a to je Atletski klub Hajduk Maraton tim, u sutrašnjoj trci će učestvovati oko stotinak takmičara, među kojima i nekoliko reprezentativaca Srbije. Nadmetaće se seniori, zatim mlađi seniori i juniori, a biće organizovan i takozvani Open ran, trka u kojoj mogu da učestvuju svi zainteresovani. Trčaće se na stazi dugoj dva kilometra, pet krugova. Start trke je zakazan za 11 sati iz centra Kule kod spomenika, a svečano otvaranje za 10 sati i 30 minuta.\nSve tri naše rukometne ekipe ovog vikenda su gosti. U četvrtom kolu prvenstva u Super B ligi rukometaši Crvenke sutra gostuju u Loznici, gde se sastaju sa istoimenom ekipom. Lozničani ne znaju za poraz, igraju pred svojim navijačima i favoriti su. Međutim, ukoliko bi Crvenka ponovila igru u odbrani kao u prošlom kolu protiv Jedinstva iz Novog Bečeja mogli bi se nadati povoljnom rezultatu. Susret Loznice i Crvenke će sutra u Loznici početi u 17 sati. U četvrtom kolu prvenstva u Prvoj ligi Sivac 69 gostuje u Bačkoj Palanci gde se sastaje sa ekipom Lavovi. Sivčani su u prva tri kola osvojili pet bodova, iskusni su i ukoliko nametnu svoj stil igre ne bi bilo iznenađenje da i dalje ostanu neporažena ekipa. Susret Lavova i Sivca će u Bačkoj Palanci biti odigran sutra, a počeće u 18 sati i 30 minuta. U Prvoj ligi za rukometašice, u četvrtom kolu ekipa Laki iz Crvenke ide u goste Slovenu u Rumu. Domaćin je upisao sve tri pobede u dosadašnjem toku prvenstva, ali mlade Crvenčanke se neće lako predati. Susret rukometašica Slovena i ekipe Laki iz Crvenke će u Rumi biti odigran sutra, a počeće u 18 sati.\nFudbalski vikend obeležiće dva opštinska derbija. Naime, u 10. kolu prvenstva u Somborskoj područnoj ligi Hajduk junior sutra, na stadionu Milan Sredanović dočekuje ekipu Mladosti iz Kruščića. Kuljani su apsolutni favoriti. U nedelju, takođe u Kuli, ali na Gederu biće odigran drugi opštinski derbi u kojem će se sastati Kula i Rusin iz Ruskog Krstura. Očekuje se zanimljiv okršaj u kojem će domaćini pokušati da iskoriste prednost domaćeg terena, dok Rusin u poslednjih šest kola ne zna za poraz. Drugoplasirana Crvenka će sutra pred svojim navijačima dočekati Budućnost iz Mladenova, dok će Lipar u nedelju pred svojim pristalicama ugostiti ekipu Borca iz Bačkog Gračaca. Susreti počinju u 15 sati.\nU sedmom kolu prvenstva u Somborskoj međuopštinskoj ligi prvi razred Polet u Sivcu dočekuje ekipu Dunava iz Bačkog Monoštora. Ukoliko žele brz povratak u Područnu ligu Sivčani moraju pobeđivati. Susret Poleta i Dunava iz Bačkog Monoštora će u Sivcu biti odigran sutra, a počeće u 15 sati.\nU šestom kolu prvenstva u Somborskoj međuopštinskoj ligi drugi razred kulski fudbalski klub KFK sutra na Gederu dočekuje Telečku. Gost je poslednjeplasirana ekipa na tabeli, pa sve osim pobede KFK-a bilo bi iznenađenje. I ovaj susret će početi u 15 sati.\nU četvrtom kolu prvenstva u Prvoj ligi za žene fudbalerke Poleta u Sivcu dočekuju ekipu Karađorđe iz Topole. Sivčanke su u minulom kolu upisale prvu pobedu i na krilima nje najavljuju novi uspeh. Susret fudbalerki Poleta i Karađorđa će u Sivcu biti odigran u nedelju, a počeće u 15 sati.\nU trećem kolu prvenstva Futsal lige Vojvodine Klub malog fudbala Hajduk pred svojim navijačima dočekuje ekipu Srbobrana. Susret futsalera Hajduka i Srbobrana će u hali osnovne škole Petefi brigada biti odigran u nedelju, a počeće u 19 sati.\nU trećem kolu prvenstva u Prvoj srpskoj ligi košarkaši Hajduka idu u goste ekipi Sveti Đorđe u Žitište. Susret će u Žitištu biti odigran sutra, a počeće u 19 sati. Oba naša predstavnika u Drugoj srpskoj ligi i košarkaši Sivca i Crvenke su u trećem kolu prvenstva domaćini. Košarkaši Sivca koji su u prva dva kola upisali dve pobede, u hali u Crvenki sutra, od 18 sati dočekuju ekipu Budućnost iz Novog Sada, dok će košarkaši Crvenke, koji su u prva dva kola ubeležili dva poraza, u nedelju od 20 sati i 30 minuta ugostiti ekipu Star iz Novog Sada.\nKuglaši Hajduka u 6. kolu prvenstva u Prvoj ligi Vojvodine pred svojim navijačima dočekuju ekipu NS 1932. Gost je predposlednji na tabeli, a kuglaši Hajduka na drugoj poziciji što ulogu favorita dodeljuje\ndomaćinu. Susret kuglaša Hajduka i ekipe NS 1932 će u kuglani na Rekreacionom centru biti odigran u nedelju, a počeće u 16 sati.\nPrethodni članakČlanovi RS Vojvodine posetili kulsku opštinu\nSledeći članak Uskoro završetak Doma zdravlja\nSlužbeni list broj 1 - 4. januar 2019. (24)\nSlužbeni list broj 42 - 31. decembar 2018. (57)\nSlužbeni list broj 41 - 27. decembar 2018. (70)\nSlužbeni list broj 40 - 17. decembar 2018 (114)\nSlužbeni list broj 39 - 14. decembar 2018. (76)


Iako je od ubistva lidera Građanske inicijative "Srbija, demokratija, pravda" Olivera Ivanovića prošlo tačno 1.000 dana, ishod sudskog postupka koji se vodi pred Specijalnim sudom u Prištini još se ne nazire.\nNakon par održanih ročišta i prigovora koje su na sadržaj optužnice uložili advokati okrivljenih, Apelacioni sud je nedavno predmet vratio na ponovno odlučivanje Prvostepenom sudu, a advokat Dejan Vasić kaže da takav postupak nije do sada zabeležen u sudskoj praksi.\nMesto gde je upucan Oliver Ivanović\nVasić, koji u slučaju za ubistvo Olivera Ivanovića brani kosovskog policajca Dragišu Markovića, kaže za portal "Kosovo online" da je argumentacija Apelacionog suda zanimljiva, jer se ističe da specijalni tužilac nije u dovoljnoj meri obrazložio i dokazao osnovanu sumnju za krivična dela koja se optuženima stavljaju na teret.\n- Suština mišljenja Apelacionog suda je i da nije u dovoljno dobroj meri utvrđeno postojanje organizovane kriminalne grupe. Konkretno za mog branjenika, umešanost nakon izvršenog krivičnog dela je da tu ne postoji osnovana sumnja da se to sprovodi, a ako ne postoji osnovanost sumnje, onda ni optužnica ne može da postoji - rekao je Vasić.\nPrema njegovom mišljenju, niko od ljudi koji su na optužnici, nije počinio ubistvo Olivera Ivanovića.\n- U istrazi ništa nije učinjeno da bi se utvrdilo ko ga je ubio, a još manje ko je mogao naloži da se tako nešto uradi - rekao je Vasić i dodao da ne zna kakav će biti dalji tok istrage.\n- Smatram da bi Osnovni sud trebao da vrati Specijalnom tužilaštvu na dopunu optužnicu, a ako ona ne postoji, postavlja se pitanje pritvora i svega onoga što je do sada bilo. Ja se fokusiram na odbranu svog branjenika i očekujem da će optužnica biti odbačena i da se ovaj postupak jednom završi, ali videćemo kakva će biti odluka suda - rekao je Vasić.


Bulatović (SSP): Vlast namerno uništava Ivanjicu, jer znaju da tamo imaju najmanju podršku\nBeta 17. decembra 2021. 17:45\nPotpredsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dejan Bulatović ocenio je danas da vladajuća stranka namerno dopušta da se uništava Ivanjica, jer Srpska napredna stranka (SNS) zna da u tom kraju imaju najmanju podršku, te su sad, kako je on rekao, rešili da kazne Ivanjičane.\n„SNS je ugasio selo i oni rade samo za sebe i svoje pajtose, ali seljaci su rekli da oštre olovku za aprilske izbore, a to znači da neće glasati za SNS“, rekao je Bulatović na konferenciji za novinare u Ivanjici.\nUsled nepovoljnih vremenskih uslova pre nekoliko dana, ivanjička sela su ostala bez struje i prohodnost je onemogućena.\nBulatović je rekao da će nakon odlaska SNS-a sa vlasti, poljoprivredi biti vraćene subvencije na 12 hiljada dinara, jer je SNS spustila subvencije na 4.000.\n„Gorivo će za poljoprivredu biti bez akciza i neće biti više iznenadjenja. Seljake više niko neće moći da pljačka“, rekao je on.\nZamenik predsednika SSP Borko Stefanović rekao je da danas u Srbiji ima puno sela koja žive na nivou 19. veka, te će SSP nastaviti da obilazi sela i opštine u Srbiji, jer ljudi sve više vide da su „prevareni i slagani“.\n„Iako su neki glasali za SNS, ljudi su počeli da uvidjaju da je to skupina nesposobnih ljudi, koji su mnogo obećali, ali nisu ništa ispunili i sve možemo zaustaviti zajedno u aprilu, tad je jedini pravi referendum u Srbiji“, kazao je Stefanović i dodao je da SNS podelila narod u Srbiji.\nOn je ocenio da decenijama u Srbiji nije bio tako brz „sunovrat“ u poskupljenju i „propast“ kao što je sada, jer je sve poskupelo – lekovi, komunalije, hrana, gorivo.\nStefanović je naglasio da se cela opozicija ujedinila jer se to dešava kada „kuća gori“.\n„Ujedinilo se 11 organizacija, a biće ih mnogo više, Srbija se ujedinila kad ‘kuća gori’. Dali su (SNS) pola Zapadne Srbije Rio Tintu, briga ih što će da zagade i vazduh i vodu i sve. Narod ne sme da se boji promene koja će se desiti u aprilu“, istakao je on.


Vesti online / Scena / Film / Film Mile Turajlić i dalje niže nagrade\nFilm Mile Turajlić i dalje niže nagrade\nDugometražni dokumentarni film Mile Turajlić "Druga strana svega" osvojio je veliku nagradu na Festivalu istorijskog dokumentarnog filma "Dock" u bugarskom gradu Burgasu, saopšteno je danas.\nSrbijanka Turajlić u filmu "Druga strana svega"\nFilm je nagrađen novčanim iznosom od 5.000 evra a u obrazloženju je navedeno da ta "intimna priča dočarava važne trenutke iz turbulentne istorije jedne nestale zemlje".\nFestival "Dock" je osnovan 2017. godine i ima za cilj prikazivanje najnovijih ostvarenja iz oblasti istorijskog dokumentarnog filma.\nOvo nije prva prestižna nagrada za film "Druga strana svega". U novembru prošle godine proglašen je za najbolji dugometražni dokumentarni film 30. Festivala IDFA u Amsterdamu, jednog od najznačajnijih i najprestižnijih festivala dokumentarnog filma u svetu.\nTakođe, "Druga strana svega" je u martu ove godine na festivalu dokumentarnog filma u Zagrebu osvojio tri nagrade, od kojih je jedna i nagrada za najbolji regionalni film.\n* Veliki uspeh: Film o Srbijanki Turajlić pobedio u Amsterdamu (VIDEO)\n* Turajlić: Da li si svesna da niko nikad nije video ovu Srbiju?\n* Otići iz Srbije ili ćutati?\n* Turajlić: Zaključana vrata i priča o podeljenoj zemlji (VIDEO)\nKULTURA Turajlić: Da li si svesna da niko nikad nije video ovu Srbiju?\nSRBIJA Otići iz Srbije ili ćutati?\nFILM Veliki uspeh: Film o Srbijanki Turajlić pobedio u Amsterdamu (VIDEO)\nFILM Turajlić: Zaključana vrata i priča o podeljenoj zemlji (VIDEO)


U akciji Stop uhapšeno 9 osoba, zaplijenjena droga, oružje i vojna oprema - Klix.ba\nBiH U akciji Stop uhapšeno 9 osoba, zaplijenjena droga, oružje i vojna oprema\nU akciji Stop uhapšeno 9 osoba, zaplijenjena droga, oružje i vojna oprema\n6.2.2013. u 12:34\nPripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu-SIPA proveli su opsežnu akciju kodnog naziva Stop u cilju suzbijanja organizovanog kriminala. Uhapšeno je devet osoba i izvršeni su pretresi na više lokacija u nekoliko gradova.\nPretresi i lišenja slobode, između ostalog, izvršeni su na području Banje Luke, Prijedora, Šamca i Brčkog, a uhapšeno je 9 osoba osumnjičenih za kaznena djela organiziranog kriminala, u vezi sa krijumčarenjem opojnih droga, krijumčarenjem robe i neovlaštenim prometom oružjem i vojnom opremom.\nPrema prikupljenim dokazima, ova organizirana kriminalna grupa, djelovala je i izvan granica BiH.\nOsumnjičene osobe će u zakonskom roku biti predate Tužilaštvu gdje će biti ispitani u svojstvu osumnjičenih, te će biti odlučeno o pokretanju prijedloga za određivanje pritvora.\nTužilaštvo BiH i SIPA, nastavljaju aktivnosti i rad u ovom predmetu, u pravcu podizanja optužnice.\n"U interesu istrage, u ovom trenutku javnosti ne možemo dati više detalja i informacija", saopćeno je iz Tužilašta BiH.


R.B. , 013Info\nProtekli dan u Pančevu bio je izuzetno buran i kada je u pitanju rad Službe hitne medicinske pomoći Doma zdravlja u ovom gradu. Iako se početak vikenda odnosno petak i subota smatraju najatraktivnijim za noćne izlaske, reklo bi se da je za Pančevce udarna ipak nedelja, budući da je čak 80% intervencija Hitne pomoći na javnom mestu bilo zbog alkoholisanog stanja građana.\nNekima pacijetima je bilo neohodno ukazati pomoć na licu mesta, potom je obavljeno transportovanje do Opšte bolnice gde su zbog procene lekara neki zadržani. Bilo je i onih koji su posle adekvatne pomoći pušteni kući ili je intervencija na samom javnom mestu bila dovoljna, stoji u izveštaju ove hitne službe.\nTakođe, navodi se da je od ukupno 10 intervencija koliko ih je bilo na javnom mestu jedna osoba, takođe u alkoholisanom stanju, odbila pomoć lekara.\nOstale intervencije odnosile su se na saobraćajni udes, ali i trovanje za koje se ne navodi da li je prouzrokovano upravo alkoholom.\nIzvršene velike kadrovske PROMENE U HITNOJ POMOĆI


Maneov Bar u Foli Beržeru na aukciji - :: MojForum.net ::\nTema: Maneov Bar u Foli Beržeru na aukciji\n« poslato: 07:01:34, 12.Jun.2015. »\nJedno od najpoznatijih dela francuskog impresionizma, „Bar u Foli Beržeru“ Eduara Manea biće ponuđeno na prodaju u londonskoj aukcijkoj kući Sotbis.\nSotbi je saopštio da će se slika naći na aukciji 24. juna, po ceni koja će se kretati između 15 miliona i 20 milion funti.\nUlje na platnu iz 1881. godine prikazuje šankericu u baru čuvenog pariskog kabarea Foli Beržer i bilo je na brojnim izložbama, uključujući i nedavnu „izmišljanje impresionizma“ u Britanskoj nacionalnoj galeriji.\n„To je jedno od najpoznatijih Maneovih dela i apsolutno klasičan impresionistički prikaz noćnog života Pariza“. izjavio je Filip Huk, Sotbijev viši međunarodni stručnjak za impresionizam i modernu umetnost. On je rekao da je u pitanju jedna od najznačajnijih Maneovih slika koje su još u privatnom posedu.\nSlika koja će se naći na aukciji prvo je od dva Maneova dela sa sa istim naslovom i temom. Kasnija, veća verzija „Bara u Foli Beržeru“ nalazi se londonskoj galeriji Kurto. Huk je ocenio da prvu verziju slike odlikuje „divna spontanost“ poteza kistom.\nSlika je poslednji put prodata na aukciji 1994. godine za 4,4 mila funti. Cene vrhunskih umetničkih dela poslednjih godina su vrtoglavo skočile, nakon što su se za njih masovno zainteresovali bogataši iz Rusije, Kine i sa Bliskog istoka.\nProšlog meseca Sotbis je prodao jednu od slika Kloda Monea iz njegovog opusa Nimfeas (lokvanji) za 54 miliona dolara, što je bilo znatno više od očekvane sume.\nSredinom maja, konkurentska aukcijska kuća Kristis prodala je sliku Pabla Pikasa „Žene iz Alžira“ za čitavih 179,4 miliona dolara, što je najveći iznos ikada plaćen na nekoj aukciji za jedno umetničko delo.


Sloboda i "ranjena" pobedjuje - BasketballSphere\nSloboda se nije u baš najboljem fizičkom stanju suprostavila Vojvodini. Zbog povreda van stroja su bili Otašević, Hristov, Abrams i Ćubić, dok su Marić, Čomagić i Simić trenirali pod tempraturom. Osim toga, taj meč je došao samo par dana posle nesrećnog poraza u Pančevu, kada su primili koš u samom finišu meča i izgubili.\nI pored svega toga, Užičani su uspeli da pronađu u sebi snage i motiva. Protiv Vojvodine su odigrali na visokom nivou i došli do preko potrebne pobede.\nDa će tako biti, moglo je da se nasluti već u prvom poluvremenu u kome su domaći ubacili čak 57 poena. Gostima nije pomogla ni sjajna partija Đorđa DŽeletovića koji je uz 31 poen, imao i indeks 36. A ništa nije promenilo ni to što su Užičani malo spustili gas u drugom poluvremenu. Stvar rutine je bilo privesti meč kraju, oni su u tome uspeli i spremni dočekuju komšijski derbi, u petak protiv Zlatibora, pred svojim navijačima.\nSloboda: Crnić 5 (5 as), Čomagić 10 (8 sk, 5 as), Marić 15 (5 sk), Simić 26 (6 as), Lovet 26 (7 sk, 5 as), Kovačević, Paunović, Ćubić, Trajković 7 (4 sk), Krstić 2, Kadiri 8 (8 sk, 4 izg).\nVojvodina: Berbakov 3, Atanasov 17 (9 sk), Birovljev, Matović, Anđušić 12 (4 as), Kovačević 8, Zarić 4, Stojanović 6, Prica 3 (8 sk), DŽeletović 31 (5 sk, indeks 36), Majstorović 5, Šućur.\nU ostalim mečevima devetog kola danas igraju: Mladost – Novi Pazar 67:95, Zlatibor – Tamiš, Vršac – Beovuk 72, Metalac – OKK Beograd, Spartak – Dunav, dok je meč Borac – Dinamik odložen za 6. januar.


Najava 3. kola (muškarci): Derbi dana u „prajm-tajmu“, prvi veliki ispit za Francuze – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / Najava 3. kola (muškarci): Derbi dana u „prajm-tajmu“, prvi veliki ispit za Francuze\nUtakmicom između Danske i Bahraina, u sredu ujutru po srednjeevropskom (našem) vremenu, počinje treće kolo muškog olimpijskog turnira u Tokiju. Derbi dana ostavljen je za kraj – Francuska-Nemačka igraju od 14. 30.\nIako ovaj dvoboj izaziva najviše pažnje rukometnog auditorijuma, i te kako će imati šta da se vidi i u preostalim mečevima.\nDanci za sada pravdaju ulogu favorita – deklasirali su domaćina Japan na otvaranju, a potom savladali neugodni Egipat iako su gubili 45 minuta. S druge strane, uprkos činjenici da nisu osvojili ni bod do sada, Bahrainci su najprijatnije iznenađenje takmičenja, pošto su i protiv Švedske i protiv Portugala imali sedmerac za remi u poslednjim trenucima – oba puta neprecizan je bio Mohamed Ahmed.\nDuel dve selekcije koje su odigrale ispod očekivanja u prva dva kola, mogao bi biti jako važan, najpre zbog sigurnosti oko plasmana u četvrtfinale, ali i oko raspodele prva četiri mesta. Šveđani su teškom mukom pobedili Bahrain i Japan, dok su debitanti Portugalci, nakon rutinskog poraza od Egipta, takođe uz puno sreće savladali selekciju Arona Kristjansona. Za Portugal će najvažniji meč na turniru biti onaj u petom kolu protiv Japana.\nDomaćin turnira je u poslednjem pripremnom duelu protiv Francuske, i u meču prvog kola protiv Danske, primio po 47 golova, što je previše i za timove slabijeg renomea od čete Dagura Sigurdsona. Međutim, Japan je pravo lice pokazao tek u drugom poluvremenu susreta drugog kola protiv Švedske, kada je umalo nadoknadio minus šest. Azijska reprezentacija je u završnici imala nekoliko napada za izjednačenje, ali su ipak ostali praznih šaka. Da li je to bio samo bljesak, ili Japanci postaju konkurentni protiv jačih od sebe, videćemo u meču sa snažnim „Faraonima“, koji su najpre rutinski rešili Portugal, a potom posustali u finišu protiv Danaca, iako su vodili do poslednje četvrtine te utakmice.\nVrlo bitan meč za obe selekcije – Norvežani moraju kako znaju i umeju da podignu moral posle nesrećnog poraza od Španije, jer bi eventualni kiks protiv Gaučosa doveo u pitanje i sam plasman među osam najboljih. S druge strane, momci Manola Kadenasa imaju verovatno poslednju priliku da se umešaju u borbu za četvrtfinale, nakon što su relativno lako položili oružje pred Francuskom i Nemačkom.\nDve veledrame sa „hepi endom“ stavile su Špance u sjajnu poziciju pred nastavak takmičenja. Najstarija i najiskusnija ekipa na turniru, minimalnom razlikom savladala je Nemačku i Norvešku, skinuvši tako dobar deo pritiska sa leđa. Naspram sebe imaju ekipu protiv koje su, na papiru, veliki favoriti, ali i čiji stil igre im može naneti puno problema. Poput svojih južnoameričkih suseda, Brazilci nisu uspeli da iznenade favorite u prva dva kola – izgubili su od Norveške i Francuske, tako da će protiv prvaka Evrope pokušati da uhvate poslednji voz.\nDerbi dana koji neće i ne može razočarati. Dve reprezentacije koje izgledaju mnogo bolje nego u bliskoj prošlosti, sa najvišim mogućim ambicijama, ukrstiće koplja u borbi da, pre svega izbegnu četvrto mesto koje bi u projektovanom četvrtfinalu moglo da ih odvede na noge Danskoj. Poput Norvežana, Nemci nisu imali sreće u završnici protiv Španaca, a potom su rutinski preslišali Argentinu.\nŠto se tiče Francuza, ovo će za njih biti prvi pravi ispit, nakon sigurnih trijumfa nad južnoameričkim selekcijama. Sa Nikolom Karabatićem deluju mnogo sigurnije, igraju sa puno više samopouzdanja, uz maksimalan defanzicni fokus od prvog trenutka turnira. Zbog startnog poraza od „Furije“, za selekciju Alfreda Gislasona ova utakmica ima nešto veću releventnost nego za momke Gijoma Žila.\nnajava danaOlimpijske IgreTokio 2020\n← Prethodni članak Špankinje iznenadile Francusku, Norveška sigurna protiv Angole\nNaredni članak → Bojana nakon poraza od Japana: Nedostajala pomoć golmana


Home > Obrazovanje > MALIŠANI IZ „STONOGICE“ MEĐU NAJUPEŠNIJIMA NA EKOLOŠKOM PROJEKTU\n5 Juna, 2019 5 Juna, 2019 admin467Leave a Comment on MALIŠANI IZ „STONOGICE“ MEĐU NAJUPEŠNIJIMA NA EKOLOŠKOM PROJEKTU\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević, zajedno sa potpredsednikom Mihaljem Njilašom, uručio je danas nagrade najuspešnijim vaspitno-obrazovnim institucijama u okviru programa „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini” za 2018/2019. godinu.\n„Stotine škola i obrazovnih institucija širom Vojvodine učestvovalo je godinama unazad u ovoj akciji, a u ovoj jubilarnoj godini postignuti su i najbolji rezultati“, kazao je Milićević. On je naveo podatak da se za učešće u programu prijavilo 128 škola i predškolskih ustanova iz Vojvodine, a nagrađeno je 60 čiji su mališani, učenici i nastavnici-mentori bili najuspešniji.\nMeđu najuspešnijim obrazovnim ustanovama u Vojvodini je i Predškolska ustanova „Stonogica“ iz Sremske Mitrovice.\nOvogodišnja akcija organizovana je u saradnji i partnerstvu sa domaćinom opštinom Sremski Karlovci. Milićević je naglasio da je cilj da se akcija širi ka drugim gradovima i opštinama u Vojvodini.\n„Kada čujete da su deca i mladi ljudi sakupili skoro četiri tone limenki čisteći dvorište svojih škola, znamo da smo postigli cilj i da ih, u periodu kada se formiraju kao ličnosti, učimo pravim vrednostima“, istakao je Milićević i naglasio da je to obaveza svih građana, jer je važno da ono što smo nasledili od predaka još lepše, čistije i zdravije ostavimo svojim potomcima.\nBrankica Tabak, podsekretar u Pokrajinskom sekretarijatu za urbanizam i zaštitu životne sredine, koji je koordinator programa „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini“, kazale je da je potreba u očuvanju životne sredine i te kako prepoznata.\n„Za deset godina ne samo što je veliki broj škola nagrađen nego su škole delujući u okviru ovog programa, uspele da ujedine lokalne zajednice što nam je bio cilj“, navela je Brankica Tabak.\nU ovoj, 10. jubilarnoj godini, zbog značaja koji ima u izgrađivanju ekološke kulture, program je dodatno ojačan. Ovogodišnji fond za nagrade povećan je na 4,2 miliona dinara, a programu, koji realizuju pet pokrajinskih sekretarijata sa partnerima iz civilnog sektora – Pokretom gorana i Riken fondom za reciklažu limenki, pridružili su se i javna preduzeća „Vojvodinašume“, Nacionalni park Fruška gora, Grad Novi Sad i Grad Beograd, kao i velike kompanije kao što su NIS i Beočinska fabrika cementa „Lafarž“.\nDRAMA MITROVČANINA STEFANA TAJBLA NA STERIJINOM POZORJU


Izjava koja privlači pažnju, Dinamo teži rival od Partizana? - Sportske.net\nIzjava koja privlači pažnju, Dinamo teži rival od Partizana?\nTačno je da su crno-beli do danas bili u seriji loših rezultata, ali se čini da je izjava trenera Radnika pomalo pretenciozna.\nSavo rekao šta je bilo idealno, ali ne i kakve to veze ima sa tenisomTraje borba za treće mesto, kome je teže u poslednjem kolu?Jednačina za čelnike Partizana! (TVITOVI)SL - Dupli preokret u Humskoj, Tošić spasilac!'Krkljanac' u borbi za plej-of, hoće li odlučivati žreb?\nKomentari trenera nakon utakmice Radnik - Vojvodina privukli su pažnju i zbog pominjanja aktuelnog vicešampiona Srbije i onoga što sledi u poslednjem kolu.\nRadnik je danas poražen od Vojvodine (0:1) zbog čega je pao na deseto mesto i doveo u pitanje plasman u plej-of.\nKomentarišući ono što sledi trener Radnika Milan Milanović ocenio je da je Vojvodina sada u boljoj poziciji, jer pored boda prednosti ima i lakši posao u poslednjem kolu.\n"Sada smo mi u teškoj situaciji kada je u pitanju plej-of. Videćemo, igra se još jedna utakmica. Po svemu što se dešavalo u zadnjih četiri, pet kola Vojvodina ima slabijeg protivnika u Novom Sadu, tako da ima i prednost što se mene tiče", rekao je Milanović.\nOvakva izjava ne bi bila čudna, ali treba imati u vidu da Radnik dočekuje pretposlednji Dinamo, dok Vojvodinu čeka utakmica sa Partizanom.\n"Gledaćemo da pobedimo sledeću utakmicu ovde protiv Vranja i da vidimo za koliko je to dovoljno. To ćemo da vidimo u nedelju već. Male su razlike od šestog do jedanaestog mesta, tako da je sve moguće", poručio je Milanović.\nVerujemo da se u Partizanu ne bi složili sa ovom konstatacijom, čak i pored toga što crno-beli ovog proleća imaju ozbiljnu rezultatsku krizu.


Pokret Da se struka pita apelovao na Vladu da spreči da kineska privreda prevlada nad domaćom\nBeta 6. februara 2022. 15:50\nPredsednik pokreta Da se struka pita Vladimir Kovačević izjavio je danas da od Kine prezaju i najrazvijenije ekonomije sveta i apelovao je na Vladu da spreči da kineska privreda prevlada nad domaćom.\nOn je u pisanoj izjavi naveo da su pre više od 20 godina, ljudi bez privredničkog iskustva otvorili sve tržišne kapije Srbije i bez ikakve carinske zaštite uputili domaća preduzeća na konkurenciju sa nesrazmerno jačim kompanijama iz EU.\nDodao je da su srpski privrednici, oslabljeni tada inflacijom, zaostalim tehnološkim statusom bili prepušteni sudbini i da većina njih nije preživela.\n„Sada, opet užasan i nerazuman potez. Pustiti Kineze da bez zaštite potamane preživelu srpsku privredu je zločin“, tvrdi Kovačević.\nPrema njegovim rečima, neophodno je prvo podupreti domaću privredu, snažno finansijski ući u nju, kadrovski je dobro istrenirati pa zatim uputiti na „svetsku utakmicu kakvu iziskuje sučeljavanje sa Kineskim privrednicima oslobodjenim svih carina“.\n„Srpski preduzetnici jako malo stvari mogu izvesti Kini, dok Kina gotovo sve što mi ovde proizvodimo puno jeftinije može prodati Srbiji. Ako se ova namera sprovede vrlo brzo nećemo imati domaću industriju“, ocenio je Kovačević.\nTadić za Boston Herald: Dvostruki standardi zapada prema Srbiji i…\nTadić za Boston Herald: Dvostruki standardi zapada prema…


Bisnode & Bizbook – Poslovnidnevnik.BA\nHome / Vijesti / BiH / Bisnode & Bizbook\nBisnode & Bizbook\njun 28, 2017\tBiH, Seminari, Vijesti Leave a comment 297 Views\nBisnode & Bizbook: Iskoristite puni potencijal vaše kompanije i tržišta u BiH, jer sa nama poslujete pametnije!\nPodrška mladim poduzetnicima i dodatna vrijednost za bonitetne kompanije – prijava na Bizbook, registar pravnih lica u BiH sa ponudom i potražnjom, koji Vam omogućava povećanje prodaje, povoljniju kupovinu na bh, tržištu, smanjenje troškova kupovine i istraživanje bh. tržišta. I dodatnu promociju, naravno!\nSvjesni koliko je važno podupirati nove poslovne ideje, Bisnode BH se odlučila na poseban način uključiti u podršku i promociju mladih poduzetnika. Osim Bisnode Speed Networking StartUp-a, osmišljenih isključivo za novoosnovane kompanije, koji pomažu u osvajanju novog tržišta, Bisnode vrlo aktivno, u partnerskom odnosu sarađuje sa startUpima.\n»U vremenu u kojem je odlazak mladih postao trend u BiH, Bisnode BH se aktivno uključuje u opcije koje im nude mogućnost da svoje potencijale razviju u svojoj zemlji. U Bisnodeu potičemo bolju saradnju i razmjenu znanja i ideja, jer vjerujemo da je to ključ kvalitetnijeg i uspješnijeg poslovanja. U tu svrhu pomažemo startapima da pronađu i predstave se na najbolji način potencijalnim klijentima, a s druge strane, kvalitetnim, provjerenim kompanijama omogućavamo da koriste svježe ideje i nove tehnologije, podržavajući time mlade poduzetnike, što je je još jedan od načina da damo svoj doprinos razvoju bh. ekonomije«, izjavila je Zlata Mulać, direktorica Bisnode BH.\nNajnoviji primjer ovakvog djelovanja je i saradnja sa mladom kompanijom Bizbook, koja je kreirala jedinstvenu B2B poslovnu platformu na kojoj korisnici mogu postaviti ponude svoje kompanije, pogledati potražnju i direktno komunicirati sa drugim korisnicima. Bisnode je odlučio da svim kompanijama koje su nosioci Bisnode certifikata bonitetne izvrsnosti, kao dodatnu vrijednost i potvrdu svojih ideja omogući besplatan pristup ovoj platformi.\n„Poslovna javnost je već upoznata sa činjenicom da je Bisnode certifikat bonitetne izvrsnosti međunarodno priznat certifikat, koji ne samo da omogućava kompanijama da se potvrde na tržištu Evrope, već daje i dodatne vrijednosti kompanijama koje su nosioci ovog certifikata, u poslovanju na domaćem tržištu.\nJedna od takvih vrijednosti je i povezivanje bh. kompanija na platformi Bizbook, kojom dobijaju izuzetan poslovni paket – povoljniju kupovinu na bh. tržištu, povećanje prodaje, smanjenje troškova kupovine i istraživanje bh. tržišta, uz dodatnu promociju“, izjavila je direktorica Bisnode BH.\nNosioci certifikata će, uz pristup Bizbook-u dobiti i dodatnu promociju na ovoj platformi, logo svoje kompanije sa oznakom bonitetne izvrsnosti. „Na ovaj način će sve kompanije biti sigurne da dobijaju zdrave, kvalitetne i provjerene partnere, kojima certifikat potvrđuje dugogodišnji sustavni kvalitet poslovanja“, dodala je direktorica Mulać.\nO BIZBOOKU I SARADNJI S BISNODE BH\n»Glavni cilj Bizbook poslovne platforme je da poveže kompanije Bosne i Hercegovine, da omogući pristup njihovih ponuda drugim pravnim licima i na taj način poveća njihovu prodaju i potražnju, jačajući prvenstveno našu ekonomiju. Bizbook želi povezati kompanije iz cijele BiH, dajući svojim korisnicima slobodu da sami kreiraju vlastito tržište“, izjavila je Erna Šošević, direktorica Bizbooka, i dodaLa „Bizbook je značajan i po tome što je jedinstven u ideji i rješenju za problem koji privrednici imaju u našoj zemlji i bh. poduzetnici imaju priliku da prvi testiraju i koriste ovu platformu koja im samo može biti od koristi.„\nNa pitanje kako je krenula saradnja s Bisnode BH Erna je odgovorila: „Bisnode je prepoznao Bizbook kao partnera u kreiranju jednog zdravog, konkurentnog bosanskohercegovačkog tržišta, dok je Bizbook-u partnerstvo sa kompanijom kao što je Bisnode BH dobio mogućnost saradnje sa uspješnim BH kompanijama, čije će se ponude moću pronaći na platformi. Ova saradnja pruža svim kompanijama u BiH bolju vidljivost na tržištu, sigurnost poslovanja i nove mogućnosti.“\nStoga, Bisnode BH i Bizbook Vam poručuju: Iskoristite puni potencijal vaše kompanije i tržišta u BiH jer sa nama poslujete pametnije!\nPrevious STOTINE LJUDI NA JADRANU NUDI BESPLATNO LJETOVANJE: Balkan se ujedinio, a oduševićete se kad čujete razlog!\nNext Europa -kako bi izgledala da se sav led na Zemlji otopi


Koncert klavirskog dua MM ~ Mreza Kreativnih Ljudi\n18.8.16 desavanja, koncerti, muzika No comments\nU petak 19.08. 0d 20h u Svečanoj sali Skupštine grada održaće sekoncert klavirskog dua MM.\nPijanistkinje Milica Jelača Jovanović i Marija Ilić su osnovale duo 2011. godine, a do sada su nastupale u Belinghamu, Sarajevu, Beogradu, Novom Sadu i Konstanci.\nNa koncertu u Skupštini Grada izvešće delo sarajevskog kompozitora Igora Karače „Ples pod maskama“, poznatu fantaziju Franca Šuberta, kao i dela Bramsa i Dvoržaka inspirisana nacionalnim melodijama. Na kraju koncerta izvešće i Ligetijevu Sonatinu iz 1950. godine, kao i Regtajm fantaziju Vilijema Bolkoma koju je duo aranžirao za klavir četvororučno.\nNedavno ocenjene kao dve jedinstvene pijanistkinje suptilno-pllrefinjenog tona (Gordana Krajačić, Dnevnik), duo Milica Jelača Jovanović i Marija Ilić nastupio je u Belinghamu, Sarajevu, Beogradu, Novom Sadu i Konstanci. Višegodisnje prijateljice, još iz studentskih dana na FMU u Beogradu, Milica i Marija su osnovale duo 2011. godine. U pripremi za sledeću sezonu su i koncerti u Njujorku, državi Vašington, Sloveniji, kao i u zemljama regiona.


Serž Orije - Blic Sport\nPET GODINA "PEVAC" Orije prvu poruku poslao navijačima\nDosadašnji fudbaler francuskog Pari Sen Žermena Serž Orije potpisao je ugovor sa Totenhemom do 2022. godine, saopštio je taj engleski premijerligaš.\nŠOK ZA PARIŽANE Stari greh stigao na naplatu: Orije ne može da uđe u Veliku Britaniju!\nFudbalski klub Pari Sen Žermen saopštio je da njegovom igraču Seržu Orijeu nije dozvoljen ulazak u Veliku Britaniju, uoči utakmice sa Arsenalom u Ligi šampiona, zbog sudskog procesa u kome učestvuje u Francuskoj.\nPRESELA MU BAHATOST Fudbaler PSŽ-a osuđen na zatvorsku kaznu! /FOTO/\nFudbaler PSŽ-a Serž Orije provešće dva meseca u zatvoru, pošto je napao policajca u maju ove godine.\nBlan: Umesto da se sprema za utakmicu, Orije ne zna šta da radi\nSKANDAL U PARIZU Orije brutalno vređao saigrače iz PSŽ-a /VIDEO/\nČudne stvari se dešavaju u Parizu. PSŽ je lider francuskog privenstva, ali van terena uzgleda da stvari ne štimaju tako dobro. Serž Orije je krenuo da vređa saigrače, nakon meča sa Lilom (0:0).\nZlatanu "kratka" suspenzija, Orije sebi "sredio" tri meča bez nastupa\nDisciplinska komisija Evropske fudbalske unije (UEFA) kaznila je napadača Pari Sen Žermena Zlatana Ibrahimovića jednom utakmicom neigranja zbog crvenog kartona na revanš meču osmine finala Lige šampiona protiv Čelsija.


Neto gubitak manji skoro pet puta - MINA\nHome MINA Business Neto gubitak manji skoro pet puta\nNeto gubitak manji skoro pet puta\nAugust 13, 2019, 15:06\nBar, (MINA-BUSINESS) – Kompanija Barska plovidba završila je drugi kvartal sa neto gubitkom od 329,38 hiljada EUR, 4,8 puta manjim u odnosu na isti prošlogodišnji period.\nPoslovni prihodi kompanije su prema podacima iz izvještaja o poslovanju, koji je objavljen na sajtu Montenegroberze, na kraju juna porasli 19 odsto u odnosu na uporedni period i iznosili su 3,13 miliona EUR.\nPoslovni rashodi kompanije su pali 4,9 odsto na 2,79 miliona EUR. Troškovi zarada, naknada i ostali lični rashodi iznosili su 1,05 miliona EUR, amortizacije i rezervisanja 696,7 hiljada EUR, a materijala 170,34 hiljade EUR. Ostali poslovni rashodi iznosili su 866,79 hiljada EUR.\nUkupna aktiva kompanije na kraju juna iznosila je 40,6 miliona EUR i smanjena je 3,4 odsto u odnosu na uporedni period.\nDugoročna rezervisanja i obaveze iznose 36,8 miliona EUR, a kratkoročna 3,7 miliona.\nOdložene poreske obaveze iznose 1,71 milion EUR, a akumulirani gubitak 12,18 miliona.\nBarska plovidba je akcionarsko društvo sa ciljem obavljanja pomorskog saobraćaja, djelatnosti marina, agencijskih i ugostiteljskih poslova i međunarodne špedicije.\nKompanija je osnovana 2000. godine, nakon segmentacije Prekookeanske plovidbe. Do kraja 2002. godine kompanija je poslovala pod nazivom Putnički terminal.\nDržava u Barskoj plovidbi posjeduje 18,63 odsto akcija, Investiciono-razvojni fond 16,15 odsto, Fond penzijskog i invalidskog osiguranja 12,83 odsto, dok se iza CK Zbirnog kastodi računa 1 krije vlasnik 8,04 odsto dionica.\nZavodu za zapošljavanje pripada 4,28 odsto, Dejanu Jevriću 3,43 odsto, Draganu Andrijaševiću oko dva odsto, a kompaniji Alec Investment Holdingu iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD) 1,64 odsto akcija.\nOstali akcionari imaju ispod jedan odsto vlasništva.


mensa.me - Prijem novih članova\nVi ste ovdje: Naslovna strana - Novosti - Prijem novih članova\nMensa Crne Gore će u subotu 15.12.2012. godine u 12:00 organizovati prijem novih članova. Pod novim članom se podrazumijevaju svi kandidati koji su radili test bazične inteligencije i ostvarili koeficijent inteligencije koji ih svrstava među 2% najinteligentnijih ljudi na svijetu, a koji nisu aktivni članovi Mense Crne Gore za tekuću godinu.\nPrijem novih članova će se obaviti u prostorijama Fakulteta za državne i evropske studije u Podgorici – KIC „Budo Tomović“, kabinet informatike. Nadamo se da će se ovom prijemu odazvati kako oni članovi koji su radili test u organizaciji Mense Crne Gore od prvog testiranja održanog u Crnoj Gori (1998. godine do danas), tako i oni koji su uslov za članstvo zadovoljili u nekom od gradova bivše SFRJ prije 1998. godine.\nRazlog organizovanja prijema je upoznavanje novih članova sa istorijatom Mense Crne Gore, trenutnim aktivnostima i planovima za budući period, kao i međusobno upoznavanja, a u cilju povećavanja broja aktivnih članova.


'VOJNA NEUTRALNOST' SRBIJE U PRAKSI! Načelnik Generalštaba Vojske Srbije boravi u Moskvi, zahvalio ruskom kolegi za 'sveobuhvatnu pomoć' - GlobalCir\n‘VOJNA NEUTRALNOST’ SRBIJE U PRAKSI! Načelnik Generalštaba Vojske Srbije boravi u Moskvi, zahvalio ruskom kolegi za ‘sveobuhvatnu pomoć’\nU okviru posjete Ruskoj Federaciji, načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović susreo se danas sa načelnikom Generalštaba Oružanih snaga Ruske Federacije generalom armije Valerijem Vasiljevičem Gerasimovim, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije.\nGeneral Mojsilović zahvalio je generalu Gerasimovu na sveobuhvatnoj podršci koju Ruska Federacija pruža Republici Srbiji u očuvanju suvereniteta i teritorijalnog integriteta, kao i pomoći Oružanih snaga Ruske Federacije u suzbijanju širenja virusne infekcije kovid 19 u aprilu i maju ove godine. Podsjećamo, avioni ruskih vazdušno-kosmičkih snaga početkom aprila su po odobrenju MVP BiH slijetali i u Banju Luku.\nTokom zvaničnih razgovora dvije delegacije, bilo je riječi o aktuelnoj političko-bezbjednosnoj situaciji u svijetu i regionu s posebnim osvrtom na situaciju na Kosovu, mogućnostima za unaprijeđenje bilateralne vojne saradnje dvije vojske u oblastima od obostranog interesa, kao i o aktuelnom stanju i realizaciji aktivnosti u oblasti vojnotehničke saradnje.\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije je kao posebno značajnu istakao pomoć Ruske Federacije u opremanju Vojske Srbije savremenom vojnom tehnikom i obuci letačkog i tehničkog osoblja na vazduhoplovima ruske proizvodnje.\nSrbija će u okviru vojno-tehničke pomoći dobiti od Rusije 30 tenkova T-72B-3 i 30 modernizovanih lakih oklopnih vozila BRDM-2, od kojih su neki već stigli u Srbiju. Još 2016. godine predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i ruski ministar odbrane Sergej Šojgu su postigli dogovor o isporuci lovaca MiG- 29, tenkova i oklopnih vozila. Avioni su predati Srbiji 20. oktobra 2017. godine.\nSrbijanska delegacija na otvaranju najveće izložbe oružja i vojne opreme na svijetu\nDelegacija Vojske Srbije je prisustvovala otvaranju međunarodnih vojnih igara i forumu “Armija 2020.”, najvećoj izložbi oružja, municije, vojne i specijalne tehnike i opreme u svijetu, na kojoj je više od 1.500 kompanija izložilo preko 28 hiljada eksponata – oružja, vojne i specijalne tehnike, piše Informer.\n“Ovo je dobra prilika da se komparativno pogledaju mnoge stvari što radi naša odbrambena industrija i mogu da kažem da imamo dobar pravac, da su naše ambicije koje su pretočene u određena tehnološka rješenja na dobrom putu i ne bismo se postidjeli čak i da naša sredstva ovdje izložimo i da se ravnomjerno takmičimo sa drugima”, rekao je Mojsilović.\nForum “Armija”, koji će trajati do 29. augusta, ove godine se održava na oko 70 lokacija u različitim regionima Rusije, a glavni program se održava u parku „Patriot”, na vojnom poligonu „Alabino”, aerodromu „Kubinka” i jezeru Komsomoljsko, na šezdesetak kilometara od Moskve.\nPohvalivši izuzetnu organizaciju ovogodišnjih “Međunarodnih vojnih igara”, Mojsilović je najavio da Vojska Srbije razmatra da konkuriše za organizaciju jedne od disciplina ovog takmičenja i zaključio da ono predstavlja odličnu priliku za pripadnike vojske da testiraju svoje sposobnosti, ali i da razmijene znanja i iskustva sa kolegama iz oružanih snaga drugih zemalja i razvijaju prijateljske odnose.\nPOČELA NACIONALNA KONVENCIJA REPUBLIKANSKE PARTIJE: Donald Tramp zvanično nominovan za predsjedničkog kandidata!\nTrnka tvrdi da poređenje nije moguće: Entitet Republika Srpska je pravno prihvaćen u Dejtonu, a Kosovo je bilo konstitutivni elemenat Jugoslavenske Federacije


Osiguranje proizvodnje za miran san - Dunav Osiguranje\nBy Duško Ćurić\t29.09.2019 7 октобра, 2019 Vesti\nSkoro celokupnu voćarsku proizvodnju osiguravam već devet godina i budući da od toga živim, osiguranje mi je važno da ne bih rizikovao i mogao mirno da spavam, kaže voćar Vladimir Vuković iz sela Milinčica kod Valjeva.\nOn je tako objasnio značaj osiguranja poljoprivredne proizvodnje i zašto mu je bilo važno da svoj trud osigura, a svoja iskustva mogao je da podeli i nove informacije dobije na radionici u selu Pričević kod Valjeva, u organizaciji „Dunav osiguranja“ i „Agropresa“, koja je održana u okviru najveće manifestacije tog tipa „Ovčarske izložbe“.\nVuković je rekao da je voćarsku proizvodnju počeo da osigurava kod „Dunav osiguranja“ pre devet godina i da je time zadovoljan, kao i da, na sreću, do sada nije imao velikih šteta.\nVuković se bavi proizvodnjom šljive koju suši, a osigurava starije zasade, i to, kako kaže, delom na kvalitet, a delom na klasično osiguranje.\nProšle godine, kaže, uspeo je da osuši šest tona šljive, tako da je za njega to bila solidna godina što se tiče kvaliteta i prinosa.\nIstiče da su od velikog značaja i subvencije koje država daje za osiguranje poljoprivredne proizvodnje.\nKoordinator za osiguranje poljoprivrede za region zapadne Srbije u „Dunav osiguranju“ Aleksandar Dragojlović rekao je da je potrebno sistematičnije raditi na jačanju svesti proizvođača i vlasnika životinja u tom delu Srbije, buduću da je osigurano svega 10 odsto obradivih površina.\nPodsećajući da se svake godine poslednje nedelje u septembru u Pričeviću održava jedna od najvećih manifestacija, „Ovčarska izložba“, to je bila prilika, dodaje, da „Dunav osiguranje“ podeli više informacija sa svim zainteresovanim poljoprivrednim proizvođačima i prestavi im zašto je važno da osiguraju proizvodnju.\nDragojlović je kao važnu meru ocenio subvencije države za osiguranje 70 odsto proizvodnje u Zlatiborskom, Kolubarskom i Moravičkom okrugu, zahvaljujući čemu je, dodaje, ostvareno povećanje osiguranja useva voća, najviše maline, za više od 25 odsto.\nUkazujući na to da osiguranje nije velika stavka, on je kao primer naveo da bi za osiguranje 10 ili 11 krava godišnja premija s dodatnim rizicima iznosila od 1.500 do 2.000 dinara po grlu.\n„Ovakve manifestacije, poput današnje, dobra su prilika da se poljoprivrednici o tome informišu i sa agentima o prodaji osiguranja ugovore najbolji model“, rekao je Dragojlović.\nDirektor Javnog preduzeća „Agrorazvoj – valjevske doline“ Bojan Bošković rekao je da su na današnjoj manifestaciji predstavljena samo najbolja grla iz Kolubarskog okruga.\nGovoreći o značaju subvencija, on je rekao da je to veoma velika pomoć za stočare i podsetio da se u tri okruga u Srbiji daju subvencije i do 70 odsto.\nGradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović rekao je da je taj kraj Srbije poznat po stočarstvu, prevashodno gajenju ovaca, i dodao da današnja manifestacija prerasta u tradicionalnu.\nPodsetio je da je Grad Valjevo od 2016. šest puta povećao subvencije za poljoprivredu, kako za stočarstvo tako i za ostale grane, a da ima i dosta start-apova u toj oblasti.\n„Naša želja je da svim seoskim sredinama doprinesemo da poljoprivrednici imaju što bolje uslove i da se poboljša kvalitet njihovog života“, rekao je gradonačelnik.\nOn je kazao da se nada da će za 2020. godinu subvencije za poljoprivredu premašiti 60 miliona dinara.


Panel diskusija u okviru Paradajz festa\nNa ovoj diskusiji predstavljen je projekat „Bolje prilike po meri nerazvijenih područja“ sa ciljem ekonomskog osnaživanja stanovništva iz ruralnih sredina pet opština Jablaničkog i Pčinjskog okruga u Srbiji i Severoistočnog regiona u Severnoj Makedoniji.\nU okviru drugog dana poljoprivredno turističke manifestacije „Paradajz fest“ koja se realizuje pod pokroviteljstvom Opštine Lebane i Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu danas je u holu Doma kulture u ovom mestu održana panel diskusija NALED-a i Udruženja žena Ruža iz Lebana kojoj je prisustvovao i predsednik opštine Lebane Ivan Bogdanović.\nNa ovoj diskusiji predstavljen je projekat „Bolje prilike po meri nerazvijenih područja“ sa ciljem ekonomskog osnaživanja stanovništva iz ruralnih sredina pet opština Jablaničkog i Pčinjskog okruga u Srbiji i Severoistočnog regiona u Severnoj Makedoniji, koji se realizuje u okviru Programa prekogranične saradnje Srbija – Severna Makedonija od aprila 2021. do septembra 2022. godine. Kompletan snimak panel diskusije koji je u celosti zabeležio Info centar Juga možete pogledati u video prilogu.\nIzvornu objavu možete pogledati na sajtu www.infocentarjug.rs na sledećem linku.


31.10.2018 u 14:52\nGrubješić: Da 2025. bude poznat datum bar za Srbiju i Crnu Goru\nGeneralna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji Suzana Grubješić smatra da bi EU, posle izbora za Evropski parlament, trebalo da redefiniše odnos prema Zapadnom Balkanu, kako bi barem Srbija i Crna Gora postale članice Unije 2025. godine. Komentarišući poruku Petera Bajera da nema ulaska Srbije u EU bez priznanja Kosova, Grubješić navodi da je on tu izjavu dao kao poslanik CDU u Bundestagu, koji ima značajnu ulogu, ali podseća da pet zemalja članica nije priznalo nezavisnost Kosova, te da se to od Srbije ne može tražiti. „To se od Srbije ne može ni tražiti, ni očekivati, niti smo mi spremni da to uradimo”, kaže Grubješcih i dodaje da svakako pre ulaska u EU treba razrešiti odnose Beograda i Priština, kroz dijalog, kaže ona za Tanjug. „Bajerov stav nije usamljen, ali sigurna sam da\n31.10.2018 u 13:59\nNovinarima omogućiti da bez straha rade svoj posao\nBRISEL – Šefica EU diplomatije Federika Mogerini je povodom Međunarodnog dana okončanja nekažnjavanja zločina protiv novinara poručila da demokratija ne može da opstane bez slobodnih, raznovrsnih i nezavisnih medija. Ona je pozvala sve zemlje EU i van nje da ispune svoju obavezu i zaštite novinare i slobodu izražavanja. „Slobodni mediji su kičma slobodnih društava i njihovo podrivanje znači podrivanje naše sopstvene slobode”, izjavila je Federika Mogerini. Ona je ocenila da novinari i medijski akteri širom sveta treba da insistraju na tome da države, predstavnici vlasti, korporacije i celokupno društvo preuzmu odgovornost za svoje poteze. Ipak previše njih se, kaže Mogerini, suočava sa pretnjama i napadima samo zbog činjenice da rade svoj posao, dok počinioci napada ostaju\n29.10.2018 u 19:22\nBRISEL - Evropski ministri saobraćaja odlučili su danas, na sastanku u Austriji, da još rade na pronalaženju najboljeg načina da se okonča pomeranje satova sa letnjeg na zimsko vreme i obrnuto. Evropska komisija je u septembru predložila da bi zemlje EU pojedinačno trebalo da se izjasne u oktobru 2019. godine da li će ostati da letnjem računanju vremena ili će se prebaciti na zimski režim, prenosi AP. Austrijski ministar saobraćaja Norbert Hofer izjavio je da zemlje članice brinu da bi ako se ne postigne usklađen sporazum, Evropa mogla da završi u različitim vremenskim zonama, prenosi Tanjug. Kako se navodi, Hofer je ipak izrazio nadu da će se konsenzus o tom pitanju postići do kraja godine. AKO STE PROPUSTILI Da petao kukurikne u tri ujutro\nHoće li Tramp podeliti Zapad\nKakve su posledice za Evropu posle najave Vašingtona da će SAD izaći iz sporazuma o eliminaciji raketa srednjeg i kratkog dometa iz Evrope? Ako je predsednik Rusije Vladimir Putin već najavio da će posle ove američke odluke, u slučaju sukoba, prva nastradati Evropa, mogu li Brisel, Berlin, Pariz i Varšava sebi da dozvole luksuz američkih unilateralnih poteza koji Evropu direktno stavljaju pod udar ruskih raketa? Jer, pođimo redom. Ako su Amerikanci odlučili, a po svemu sudeći već jesu, da izađu iz tog sporazuma i da krenu u proizvodnju novih projektila srednjeg i kratkog dometa, sledeći je korak i njihovo raspoređivanje. S obzirom na domet i eventualne ciljeve tih novih američkih raketa, a ciljevi su u Rusiji, najbolje mesto raspoređivanja jeste Evropa. Istina, u Rumuniji i u Poljskoj već su\n27.10.2018 u 09:38\nSvi u Evropsku uniju i rešen problem Balkana\nBivši koordinator Pakta za stabilnost Jugoistočne Evrope Erhard Busek izjavio je da bi Evropska unija morala što pre da primi preostale zemlje Balkana u članstvo, da bi problemi regiona bili rešeni. To bi podstaklo regionalnu saradnju, uveren je Busek, koji je na međunarodnoj konferenciji u Beogradu „Evropskog centra za mir i razvoj” posvećenoj novim konceptima bezbednosti u svetu, naveo da podele između Zapadne Evrope i Višegradske grupe, probleme s Rusijom, na Balkanu i Mediteranu Evropa može da se reši jačanjem saradnje, bez obzira na političke i druge razlike među zemljama, preneo je Tanjug. „Evropskoj uniji je potreban odlučniji stav u rešavanju problema na Balkanu, a to znači što skoriji prijem ostalih zemalja. To bi moglo da promeni karakter Unije, ali to je neophodno. Jer to


Vulin: Izbori besprijekorni, Vučićeva pobjeda istorijska - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nVulin: Izbori besprijekorni, Vučićeva pobjeda istorijska\nBy Davor Damjanovic / 05. 04. 2022.\nPredsjednik Pokreta socijalista i ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin ocijenio je jutros da su u Srbiji bili besprijekorni izbori, da nijedne ozbiljne primjedbe nije bilo te da je Aleksandar Vučić ostvario istorijski rezultat dobivši blizu 60 odsto glasova za drugi predsjednički mandat.\n“Ne znam državnika u Evropi koji može da se pohvali takvim rezultatom i sa osvojenih 60 odsto glasova. Takođe ni ko bi u današnjoj situaciji uspeo da mu na pobedi čestitaju i Putin i Makron”, rekao je Vulin gostujući na TV Pink.\nVulin je istakao da su izbori mjesto na kome građani najbolje ocjenjuju političare i da bi toga trebalo da budu svjesni i ljudi iz opozicije, ali i političari i stranke koje su bile u koaliciji sa SNS-om, uključujući i njegov Pokret socijalista i da dobro razmisle zašto oni sami nisu ostvarili bolji rezultat.\n“Na izborima se dobija ocena a građani su rekli da je Vučić radio dobro i da bi trebalo tako da nastavi a nama na listi koju je Vučić predvodio to je poruka da nismo radili dobro i šta bi bilo da se lista nije zvala po njegovom imenu”, ukazao je Vulin.\nOcijenio je da bi bila greška da Aleksandar Vučić prestane da vodi Srpsku naprednu stranku jer, kako je rekao, SNS samo sa Vučićem na čelu može da okupi sve Srbe.\n“Odluku o tome doneće on sam a građani su rekli šta misle. Verujem da je kapacitet SNS za očuvanje jedinstva srpskog naroda mnogo veći sa Vučićem na čelu te stranke, nego da je vodi neko drugi”, naglasio je Vulin.\nKomentarišući izjavu Goran Ješića da je ovo najgori rezultat opozicije, rekao je da smatra da je opozicija, s obzirom da nema nikakvu politiku i program i da samo olako daje obećanja, trebalo da dobije i manje glasova.\nKada je riječ o djelovanju pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova u izbornom danu, ocijenio je da su oni dobro obavili svoj posao, da su izašli na svaku prijavu, čak i kada su vidjeli da se one ponavljaju, iako takvo postupanje, kako je rekao, policiju iscrpljuje, javlja Tanjug.\nPileći file skoro 15 maraka


Emocionalna inteligencija se definiše kao postojanje svesti o sebi i drugima, uz sposobnost upravljanja sobom i vršenja uticaja na druge. Ono što emocionalnu inteligenciju razlikuje od kognitivne inteligencije jeste da EI može da se razvija tokom čitavog života. Po nekim istraživanjima je zaslužna za čak do 90% životnog uspeha, dok je IQ zaslužan za samo 10%-20%.\nOvaj vid inteligencije može vidno doprineti u poslovnom okruženju, a posebno u današnje vreme kada su stres i „burn out“ sastavni deo radnog okruženja skoro svakoga od nas. Kao prvo, emocionalna inteligencija je bitna zato što nam pomaže da ostanemo motivisani i optimistični, čak i onda kada doživljavamo neuspehe. Ona nam ne dozvoljava da odustanemo lako od cilja, pa je tako njegovo postizanje brže i efikasnije, a samo naše zdravlje manje pogođeno.\nDrugi razlog zbog koga je emocionalna inteligencija bitna u poslovnom svetu jeste upravo zbog svesti koja se ogleda u sposobnosti prepoznavanja sopstvene i tuđe reakcije, emocije i ponašanja što nam dalje omogućava razumevanje, tumačenje i kvalitetno odgovaranje na potrebe drugih (klijenata, zaposlenih itd.).\nTreća dobit ogleda se u sposobnosti da tu svest primenimo, dakle sposobnost promene postojećeg stanja ili odnosa menjanjem naših uverenja o samoj situaciji, kao i uticanjem na ono što prepoznamo kod drugih pomoću asertivne komunikacije.\nOvo su samo neki od benefita emocionalne inteligencije, ali i najučestaliji. A kada ste se Vi poslednji put bavili svojom emocionalnom inteligencijom? Ukoliko Vas zanima razvoj ove veštine i to u domenu rukovođenja prijavite se na jednodnevni otvoreni trening „Emocionalna inteligencija za lidere“ 1. marta u prostorijama H.art-a. Više informacija i prijave možete pronaći na http://hart.rs/sr/aktuelno .