Prikazivanje članaka po tagu dugovanja - Radio televizija Bor\nInkasanti smanjuju dugovanja za komunalije\nBOR-U Javnom preduzeću za stambene usluge u Boru u ovoj godini preduzeli su brojne aktivnosti kako bi značajno povećali stepen naplate dugovanja i na taj način sprečili utuženja građana. Nakon što su počeli redovno da obilaze i razgovaraju sa dužnicima, od oko hiljadu neurednih platiša obaveze je izmirilo više od 400. U ovom preduzeću su zadovoljni povećanjem stepena naplate, a procenat,je kažu značajno bolji, i za celu prošlu godinu .\n„Za prošlu godinu naplatili smo 99 odsto dugovanja,od toga za tekuće obaveze 70 odsto , a sve ostalo su stara dugovanja“,rekao je Slaviša Frišković, vd direktor JP za stambene usluge.\nNaplata dugovanja za stambene usluge je efikasnija i za januar ove godine.Iako su u Javnom preduzeću za stambene usluge preduzete brojne aktivnosti u cilju povećanja stepena naplate, višegodišnja dugovanja su i dalje velika.\n„Uspeli smo da smanjimo višegodišnja dugovanja Borana od 755 na 714 miliona dinara. Iznos možda nije velik, ali je značajno da se dugovanja smanjuju“, dodao je Frišković.\nNarednih meseci, uz povećano angažovanje inkasanata u Javnom preduzeću za stambene usluge očekuju dalje smanjenje duga. Uz to razmatraju mogućnost da se onim velikim dužnicima otpiše kamata, ali samo pod određenim uslovima. U planu je da uz pomoć javnih preduzeća sačine strategija koju će uputiti na razmatranje nadzornim odborima.\nProblem dugovanja rešiti na obostrano zadovoljstvo\nBOR-Naplata potraživanja u Javnom preduzeću za stambene usluge u Boru i u ovoj godini predstavlja veliki problem. Za stambene usluge Borani duguju čak 755 miliona dinara, bez kamata. Najveći broj dužnika je u kategoriji do stotinu hiljada dinara, a nekoliko njih duguju i po dva miliona dinara.\n„Na današnji dan imamo više od 200 miliona potraživanja od strane građana koji su samo opomenuti. Istovremeno imamo dgovanja od 200 miliona koja su došla kod izvršitelja“, rekao je Slaviša Frišković,vd direktora JP za stambene usluge Bor.\nNagomilavanje dugovanja za utrošenu vodu, grejanje i odvoz smeća je višedecenijski problem ovog borskog javnog preduzeća, ali i samih građana, od kojih veliki broj, zbog teške ekonomske situacije ,nije u mogućnosti da izmiri obaveze. Zbog toga će u ovom preduzeću u narednom periodu preduzeti mere kako bi problem pokušali da reše na obostrano zadovoljstvo.\n„Znamo kakva je situacija kod građana i zato ćemo pokušati da na drugačiji način rešimo taj problem. Tu mislim da uz više ljudskosti prema građanima naplatimo potraživanja, jer to su pare koje su javno komunalna preduzeća utrošila za pružanje što kvalitetnijih usluga“,dodao je Frišković.\nU rešavanje problema dugovanja neophodno je da se uključe preduzeća kojima građani duguju, ali i Grad Bor. Ima i predloga da se dužnicima otpiše kamata..\n„Neophodan je dogovor na nivou preduzeća i uz saglasnost osnivača da možda takvu odluku i donesemo i da kamate otpišemo kako bi ljudima omogućili da lakše izmire obaveze“, istakao je na kraju Slaviša Frišković.\nDa bi izbegli nova utuženja za neplaćanje komunalnih usluga, u borskom preduzeću ovih dana šalju opomene za dugovanja u prvom kvartalu prošle godine.\nBOR - Javno preduzeće za stambene usluge Bor apeluje na sugrađane koji nisu izmirili obaveze prema ovom preduzeću za jul, avgust i septembar 2017. godine, to učine najkasnije do 20. jula, jer će u protivnom, nakon ovog roka, od 30.jula dužnici biti utuženi.\nBOR - Javno stambeno preduzeće poslalo je opomene svim građanima koji obaveze za komunalne usluge nisu izmirili za period od jula do decembra 2017. godine. U odnosu na početak godine građani su nešto ažurniji za isplatu dugovanja, pa je ukupan dug manji za približno 200 miliona dinara u odnosu na kraj aprila, ali su potraživanja i dalje velika.\nDugovanja građana za komunalne usluge iznose 730 miliona dinara, kažu u Javnom preduzeću za stambene usluge, od čega je nešto manje od polovine, tačnije 341 milion, neutuženih potraživanja, a ostalih 389 miliona dinara su starija dugovanja za koja su tužbe već podnete.\nUkoliko građani ni posle opomene ne plate račune za komunalne usluge u predviđenom roku ili ne potpišu reprogram, prve tužbe biće podnete za dugovanja za jul, avgust i septembara. U Javnom preduzeću za stambene usluge Bor podsećaju da to znači dodatne troškove, koje izvršitelji naplaćuju više od deset hiljada dinara.


Beroš: Brojke su veće nego juče, imamo nova žarišta - NOVA portal\nSvet Autor:Jutarnji list 26. Avg. 202012:44\nMinistar zdravlja Vili Beroš izjavio je danas, uoči sednice užeg kabineta Vlade, da brojke zaraženih koronavirusom danas nisu najbolje, veće su nego juče, kada je bilo 219 novoobolelih, a pojavila su se i nova žarišta u Splitu.\n“U kontaktu sam s epidemiolozima, dobro je da, na tragu naših ranijih dogovora, Županijski stožer predlaže nove mere koje će biti primerene. Od osnovne je važnosti da oni na terenu imaju informaciju od juče do danas koja su to nova žarišta jer se pojavljuju nova, između ostalog fitnes centri, teretane…”, rekao je Beroš novinarima.\nBeroš je rekao da pre užeg kabineta Vlade ide kod premijera Andreja Plenkovića jer sve što se događa zahteva brzu reakciju.\nZbog velikog broja novozaraženih, Nacionalni stožer održaće konferenciju za novinare u 14 sati.\nMinistar zdravlja Vili Beroš izjavio je u sredu uoči sjednice užeg kabineta Vlade da brojke zaraženih koronavirusom danas nisu najbolje, veće su nego jučer kada je bilo 219 novooboljelih, a imamo nova žarišta u Splitu.


Kako srpska kriminalna vlast laže o ''prosečnim zaradama i penzijama''\n“Zlatno doba” gladnih usta\nSocijalne razlike u Srbiji su užasavajuće. Većina zaposlenih prima minimalac, više od 100.000 penzionera prima 10.000 dinara mesečno. Dok postoje zaposleni sa platom od tri miliona evra godišnje i penzioneri sa hiljadu i više evra mesečno. Sve ovo pokazuje da se mi kao društvo udaljavamo od najavljenog „Zlatnog doba" i približavamo krvavim socijalnim sukobima.\nU jednom od svojih mnogobrojnih monologa pred kamerama Aleksandar Vučić je početkom avgusta rekao i ovo: „Prosečna plata u ovom trenutku u Srbiji iznosi oko 510 evra i među najvećim je u regionu." Posle je u istom tom govoru najavio da će pre kraja godine prosečna plata preći 500 evra i dostići, moguće, i 510 evra.\nProsečna plata je, dakle, već 510 evra, a ona će, po Vučiću, porasti na 500 evra!?!\nDa bi nekako ublažili ovu predsednikovu glupost, njegovi botovi su se rastrčali po medijima dajući sve gluplje analize realnog stanja i sve bombastičnije najave „novog Zlatnog doba" koje samo što nije stiglo.\nBrojke su, međutim, neumoljive i one pokazuju kako ne samo da smo još uvek udaljeni od „Zzlatnog doba", već da se od njega sve više udaljavamo. Mada, nekima je i sada odlično.\nNa primer poslanicima, predsedniku Republike i zaposlenima u Predsedništvu i Skupštini: njihove plate konstantno rastu i usklađuju se sa porastom troškova života (poslednje povećanje od sedam odsto važi retroaktivno od januara ove godine), mada većini one služe kao džeparac, jer imaju najmanje dva primanja mesečno.\nSve što su obećali narodu, narod im je omogućio da imaju - rekao je jednom Vladimir Bulatović Vib.\n'Političari najradije govore o „prosečnom prihodu", „prosečnoj plati", „prosečnoj penziji"... Ovo „prosečno" se u Republičkom zavodu za statistiku dobija tako što se saberu sve vrednosti nečega što se istražuje (na primer plate), pa se to podeli sa brojem ljudi koji to dobjaju. Sve kao u onom starom vicu kako jedan čovek jede samo meso, a drugi kupus, pa njih dvojica u proseku jedu sarmu. Za neka istraživanja dovoljni su i ovi podaci, a oni su posebno podobni da opravdaju vođine najave dolaska „Zlatnog doba".\nStatistika, posebno ona u modernim i razvijenim državama, osim pojma „prosečno" poznaje i objavljuje i „medijalno" i „modalno", a upravo ove kategorije dokazuju kako smo sve siromašniji.\nMedijalna zarada (plata ili penzija) je iznos tačno na sredini niza isplaćenih plata ili penzija, što znači da polovina zaposlenih, odnosno penzionera prima zvaničnu platu (penziju) ispod tog iznosa a polovina više od toga.\nU Srbiji zvanično prosečna neto plata u junu mesecu je iznosila 53.633 dinara, kako je objavio Zavod za statistiku. To bi značilo da su se plate u odnosu na maj snizile, jer je tog meseca, opet po RZS-u, prosek bio 55.380 dinara. Kakav god kurs evra da izaberemo, nikako ne možemo da dođemo do 510 evra mesečno po prosečnom zaposlenom. Po srednjem kursu za maj prosečna plata je iznosila 470,64 evra.\nOvo je lepša strana statistike koju vlastodršci stalno prikazuju narodu ne bi li ga ubedili da mu se samo priviđa da je siromašan i gladan.\nRepublički zavod za statistiku je tek u poslednje vreme i veoma stidljivo počeo da objavljuje medijalne zarade zaposlenih, a ona je za jun mesec iznosila 41.045 dinara, odnosno 342 evra.\nProsečna plata je od medijalne bila veća za oko trećinu, što je velika razlika koja svedoči o ubrzanom raslojavanju društva na one veoma bogate i one enormno siromašne.\nDa je ovo tačno vidi se iz pregleda strukture zarada u prošloj godini. Od nešto više od sedam miliona stanovnika u Srbiji samo su 25.612 građanina prijavila da su u 2018. zaradili 2.470.644 ili više dinara, odnosno najmanje trostruko više od prosečne bruto plate u Republici.\nNajviša zarada je pri tome iznosila za običnog građanina neverovatnih 350 miliona, a najniža najviša zarada 52 miliona dinara za godinu dana.\nDa bi toliko zaradio, prosečni građanin bi morao da radi između 60 i 390 godina.\nGrađani sa medijalnom zaradom bi morali da rade za trećinu duže kako bi prihodovali onoliko koliko su neki u Srbiji zaradili za samo 12 meseci.\nPostoji i treća statistička kategorija koju Republički zavod za statistiku skoro nikada ne objavljuje, a to je modalna zarada, odnosno plata koju prima najveći broj zaposlenih. Zavod je, verovatno, nečijim propustom ovu kategoriju javno spomenuo samo jednom i to prošle godine u februaru za januar. Tada je modalna plata iznosila samo 52 odsto prosečne, odnosno 67 odsto medijalne. Ako pretpostavimo da je odnos ostao isti, onda najveći broj zaposlenih u Srbiji sada prima nešto malo iznad 28.000 dinara mesečno, odnosno tavori na minimalcu koji trenutno iznosi 27.000 dinara.\nOvo znači da većina zaposlenih tek za pola godine može da zaradi onoliko koliko čovek sa najvišom platom u Srbiji zaradi za samo jedan sat. Moramo da dodamo kako najveća plata ne znači i najveći prihod, jer su to različite kategorije. Postoje osobe koje ne primaju platu, ali ostvaruju zaradu, na primer od dobiti preduzeće u kojima imaju vlasnički udeo, od berzanskih poslova i tome slično.\nOvakva duboka raslojavanja na ekstremno bogate i ekstremno siromašne su tipična za najnerazvijenije države sveta i nisu nikakav indikator dolaska „Zlatnog doba", već najavljuju socjalne sukobe i političku nestabilnost.\nOvaj odnos se u suštini neće promeniti ni najavljenom mogućnošću porasta minimalne plate, kako to za kraj godine najavljuje ministar Zoran Đorđević. Naime, u ovom trenutku se špekuliše sa tim da bi najniža plata u Srbiji mogla da poraste do sedan odsto, a toliko povećanje su još početkom godine dobili narodni poslanici, predsednik Republike i vlade, predsedavajući Skupštine, kao i lica zaposlena u Predsedništvu i Skupštini.\nMoguće povećanje minimalca za sedam odsto krajem ove godine tako ne bi značilo smanjenje razlika između zaposlenih sa najvišim i najnižim zaradama, već anuliranje njihovog rasta od pre nekoliko meseci. Šminkanje mrtvaca, što bi se reklo.\nČak ni ovako dopingovani statistički podaci o prosečnim zaradma nisu dovoljno ubedljivi da pokažu kako naša zemlja realno napreduje. Toga su svesni i zaposleni u Republičkom zavodu za statistiku pa obavezno daju zbirne podatke i poređenja, a ne mesec za mesec.\nTako su početkom avgusta objavili kako je prosečna zarada u periodu od januara do maja bila viša za 9,9 odsto nominalno, odnosno 7,2 odsto realno u odnosu na isti period od prošle godine. Zašto je izabran baš taj, a ne neki drugi period i zašto mediji prećutkuju realna kretanja na mesečnom nivou?\nSlovenački zavod za statistiku nije imao nikakav problem da objavi, a njihovi mediji da to prenesu kako je prosečna majska plata bila nominalno manja za 0,1 odsto, a realno za jedan odsto u odnosu na platu od prethodnog meseca. Ipak, u odnosu na maj 2018. prosečna plata je u Deželi porasla nominalno za 3,4, a realno za dva odsto i iznosila je 1.113,88 evra. Uz takva kretanja teško da će bilo ko od nas doživeti dan kada će se prosečna plata u Srbiji izjednačiti sa istom takvom u Sloveniji, A tek modalne plate...\nUmreti od penzije\nKoliko su velike razlike između najviših i najnižih plata u Republici, isto su tako velike razlike i u penzijama. Najniža penzija trenutno iznosi 10.000 dinara, a prima je 105.650 penzionera, odnosno čak 6,2 odsto najstarijih građana. To je tek nešto iznad obavezne socijalne pomoći za najugroženije i ni izdaleka nije dovoljno za preživljavanje.\nIstovremeno, najviša penzija iznosi 132.000 dinara i prima je 29 penzionera. Penziju od skoro 125.000 dinara prima 26 penzionera Fonda PIO i jedan korisnik iz kategorije samostalnih delatnosti, koji je sam sebi uplaćivao doprinose na najvišu osnovicu.\nPolovina penzionera prima manje od 25.000 dinara, a po kategorijama to iznosi: 6,2 odsto samo 10.000 dinara, do 15.000 njih 21,6 odsto, 12,8 odsto prima penzije u rasponu od 15.000 do 20.000 dinara, a 15 odsto njih između 20.000 i 25.000 dinara. Skoro trećina penzionera mesec mora da preživi sa 100 i manje evra, dok postoje i oni koji dobijaju više od hiljadu evra mesečno. Užasne socijalne razlike.\nVerovatno da bi se prikrile ove užasavajuće činjenice, Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja prestao je da objavljuje podatke o prosečnoj plati i penziji zaključno sa martom mesecom ove godine. Po tim poslednjim objavljenim informacijama, od januara do marta je došlo do pada prosečnih zarada (penzije i plate). Neko sa vrha vlasti je procenio kako ovi izveštaji mogu da uznemire javnost, a posebno predsednika koji uporno najavljuje "Zlatno doba", pa se sajt više ne ažurira.


10-04-2020 11:13 Srbija Stav\nSevernoatlantski savez neće nestati tek tako. A Sjedinjene Države neće povući trupe iz Evrope - inteziviraće se američka bilateralna vojna saradnja sa pojedinim evropskim zemljama. Naročito sa onim koje pristaju da takvu saradnju - plate svojim novcem."\nPiše: Vladimir Kudrjavcev\nU eri Trampa, kada je reč o međunarodnom položaju i unutrašnjoj politici SAD, izdvajaju se dve tendencije.\n1 – Nakon neuspeha impičmenta, Tramp je značajno ojačao svoju političku poziciju ali njegovi (i snaga „iza njega“) sukobi sa „dubokom državom“ , koja prožima sve institucije vlasti u Americi, nisu okončani.\n2 – Trampovu vanjsku politiku vodi novi izolacionizam, nova Monroeova doktrina, dok njegovi protivnici u Americi neguju sliku „jedine globalne supersile“, sveprisutne širom sveta.\nOvo je suštinska razlika između ta dva strateška pristupa, a Tramp je tu razliku okarakterisao čuvenom frazom sa govornice UN-a:\n„Budućnost ne pripada globalistima, budućnost pripada patriotama“.\nPrimeri govore sami za sebe. Jedan od najupečatljivijih su Trampovi dugotrajni i uporni pokušaji postizanja sporazuma s talibanima o napuštanju Afganistana, što nije u skladu sa planovima američkih globalista kojima treba Avganistan kao poligon za akcije protiv Rusije (kroz centralnu Aziju), Kine i Irana. Iste snage se, i to zasad prilično uspešno, odupiru i Trampovim naporima za povlačenje vojske iz Sirije i Iraka.\nMoguće je da je povlačenje američke vojske iz tri vojne baze u Iraku početak Trampovog drugog pokušaja da „tiho“ – dok je čitav svet zaokupljen koronavirusaom – učini ono što nije uspio da uradi ranije.\nS obzirom na rastući izolacionistički trend američke spoljne politike i očigledan nesklad u prekoatlantskim odnosima, izjava DŽoa Bajdena da će, ukoliko Donald Tramp bude ponovo izabran, Severnoatlantski savez nestati – ima puno opravdanje i smisao.\nObično političari govore istinu kada još uvek (ili već) nisu vezani nikakvim obavezama. Tramp je tokom svoje prve predizborne kampanje više puta kritikovao NATO. Kada je postao predsednik, retorika je ublažena, ali je podrivanje saveza od strane aktuelnog predsednika SAD – nastavljeno (iznuđivanje novca od evropskih partnera; trvenja s Turskom oko sporazuma vezano za S-400 sa Rusijom).\nI, svaki njegov potez načinjen je isključivo u interesu Sjedinjenih Država, a ne evroatlantske zajednice. Stoga su i Angela Merkel, a naročito Emanuel Makron, počeli da govore kako je vreme da se Evropljani pobrinu za sopstvenu bezbednost, te da se ne treba uzdati u Vašington. Diskusije o „evropskoj vojsci“ ponovo su dobile na aktuelnosti…\nNATO se našao između Trampovog čekića i evropskog (nemačko-francuskog) nakovnja, ali atlantičari sa obe strane okeana pokušavaju da udahnu novi život savezu pod izgovorom da se moraju iozboriti sa „ruskom pretnjom“.\nS obzirom na korona virus koji je naneo ozbiljan udarac evropskim integracijama, kao i izvesnu pobedu Trampa na američkim predsedničkim izborima u novembru, može se pretpostaviti da će uloga NATO kao vojno-političke strukture i dalje opadati.\nIpak, Sjevernoatlantski savez neće nestati tek tako. A Sjedinjene Države neće povući trupe iz Evrope – inteziviraće se američka bilateralna vojna saradnja sa pojedinim evropskim zemljama. Naročito sa onim koje pristaju da takvu saradnju – plate svojim novcem.


Srbija - datum: 2018-07-07 HARADINAJ SA SVOJIM LJUDIMA, UZ UPOZORENJE TAČIJU, NAPADA I BEOGRAD Za Prištinu Ustav „crvena linija”\nNajnovija prepucavanja Beograda i Prištine, kao dio sveukupne taktike u takozvanoj normalizaciji odnosa karakterišu i unutarbalkanska, najčešće fingirana, razmimoilaženja i sukobi, i očito nejedinstvo i sukob unutar srpske strane. Naime, kosovski premijer Ramuš Haradinaj rekao je da Priština ima „crvene linije“ koje se, kaže, nalaze u kosovskom ustavu i da će svako ko ih pređe biti smijenjen, kao što se to, kaže, dogodilo u prošlosti, sa dva prethodna kosovska predsjednika. Dijalog na političkom nivou u ime Prištine vodi predsjednik Hašim Tači.\n– Znate da su predsjednici promijenjeni jer su prekršili ustav, rekao je Haradinaj na konferenciji za novinare poslije sjednice Vlade na kojoj je usvojen izvještaj o „dostignućima i izazovima“ u ostvarivanju sporazuma postignutih u dijalogu o normalizaciji odnosa sa Beogradom.\n– Ono što smo dali u ovom izvještaju je pravo stanje dostignuća, stepen implementacije (sporazuma), ali i izazovi. Mislim da je on (izveštaj) dobar odraz onoga što se dogodilo – rekao je Haradinaj i najavio da će izvještaj biti predstavljen i kosovskoj skupštini, navodi „Zeri“, a prenose beogradski mediji.\nHaradinaj je istakao i da je Priština odredila svoje principe u dijalogu sa Beogradom tako da neće biti podjele teritorije Kosova, niti razmjene teritorija ili mijenjanja granica sa Srbijom, prenio je RTK na srpskom jeziku. Kako navodi RTK, Haradinaj je rekao da se postignuti sporazumi sprovode djelimično, ali da je Priština veoma zainteresovana za njihovo puno sprovođenje, jer je to u interesu Kosova.\n– Hitno treba da se riješi i pitanje električne energije, jer su stavovi Kosova i Srbije o tom pitanju poznati – rekao je Haradinaj. Takođe je ponovio stav i da konačna faza dijaloga treba da se okonča međusobnim priznanjem. Haradinaj je naveo da su prijetnje Srbije i, kako je rekao, satanizovanje srpskih pripadnika Bezbjednosnih snaga Kosova neprihvatljivi.\n– Najnoviji verbalni napadi Fatmira Šeholija, Rahmana Rame i Ramuša Haradinaja na Srbiju i njeno rukovodstvo pokazuju koliko su oni nervozni zbog insistiranja na tome da se spriječe novi sukobi i formiranje takozvane vojske Kosova, izjavio je direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić. Direktor Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa Fatmir Šeholi izjavio je za kosovske medije da je istraživanje instituta, na čijem je čelu, došlo do podataka koji ukazuju da srpski predsjednik preko ministra za odbranu Aleksandra Vulina i direktora vladine Kancelarije za KiM Marka Đurića vrši pritisak i ucjenjuje pripadnike kosovskih bezbjednosnih snaga srpske nacionalnosti da napuste tu instituciju.\n– Srbija i njen predsjednik se na zakonom zasnovan način suprotstavljaju formiranju tuđe vojske na dijelu svoje teritorije i to rade u skladu sa domaćim i međunarodnim pravom – rekao je Đurić i podsjetio da Rezulucija 1244 izričito zabranjuje prisustvo tuđih vojski na KiM, izuzev misije KFOR-a. Ukazao je da bi takozvana vojska Kosova služila isključivo za nove sukobe i da izazove sukobe među Srbima. Đurić je dodao da su se Srbija i njen predsjednik našli na meti najgorih napada zbog politike koja štiti međunarodno pravo i ne želi da dopusti formiranje vojske u kojoj bi kao nekada udarao Srbin na Srbina.\n– Zato su se na tako brutalan i agresivan način okomili o ovom pitanju na predsjednika Vučića i na srpske institucije, a naša sramota je da osim tog napada pojedinci u Beogradu, u trenutku kada se predsjednik trudi da spase ono što se može spasti o pitanju KiM, napadaju ga zbog toga što pokušava da zaštiti srpske nacionalne interese u južnoj pokrajini – naveo je Đurić. Prema njegovim riječima, potpuno je jasno da postoji dogovor da se napadaju srpski predsjednik i državno rukovodstvo.\nM.Nj. – RTS\nOptužili 200 Srba\nPovodom informacije da je više od 200 Srba iz Đakovice na spisku optuženih za navodne ratne zločine protiv civilnog stanovništva na teritoriji te opštine, Đurić je rekao da, prije svega, niko od predstavnika Albanaca nije odgovorao za zločine, ubistva i kidnapovanja.\n– Svi ti ljudi govore da treba da se procesuiraju zločini druge strane. Naravno da svi zločini treba da se procesuiraju, ali prvo treba stati pred ogledalo i počistiti svoje dvorište – poručio je Đurić. Taj spisak je navodno kosovskom Specijalnom tužilaštvu proslijedila civilna organizacija iz Đakovice pod nazivom „Grupa civilnog društva za prikupljanje dokaza o ratnim zločinima i pripremanju krivičnih prijava protiv srpskih kriminalaca tokom rata“.\nVoljeli bi da Srba nema\nĐurić je ukazao da napadi na Srbe na KiM nisu slučajni i bez političkih motiva, a iza svega toga stoji politika čiji je cilj da zastraši Srbe na Kosovu i Metohiji.\n– Decenijama svi znamo da napadi na Srbe nisu nenamjerni, kao što znamo da iza njih stoji politička kuhinja koja ima cilj da Srbe na KiM zastraši, jer bi pojedini politički krugovi koji su vodili rat protiv naše zemlje najviše voljeli da Srba na KiM nema – rekao je Đurić.


Nastavak protesta u Egiptu\nLideri protesta, uključujući Amra Musu, Hamdina Sebahija i Muhameda Elbaradeja, nazvali su to „poslednjim upozorenjem“ Morsiju\nProtesti u KairuxProtesti u Kairu\nVeliki broj protivnika egipatskog predsednika Mohameda Morsija izašao je danas na ulice Kaira na tri odvojena mitinga.\nLideri protesta, uključujući bivše predsedničke kandate Amra Musu, Hamdina Sebahija i Muhameda Elbaradeja, nazvali su to „poslednjim upozorenjem“ Morsiju da povuče predsedničku podršku pretežno islamskom nacrtu Ustava koji je prošle nedelje odobrila Ustavotvorna komisija.\nSekularni, levičarski i hrišćanski članovi skupštine bojkotovali su tu odluku. 15. decembra građani bi trebalo da glasaju na referendumu o novom Ustavu. Amr Musa, koji vodi jedan od tri protestna marša, rekao je da je na brzinu odobreni nacrt „zapalio javno mnjenje“ i da bi pre svega trebalo razrešiti nesuglasice oko teksta Ustava.\nOsim narodnih demonstracija, 11 egipatskih dnevnih listova nije se danas pojavilo u prodaji u znak protesta zbog predloženog Ustava i odrednica kojima se, kako navode, ograničava sloboda izražavanja.


I posle izveštaja Evropske komisije o poglavlju 23. i 24. korumpirano Tužilaštvo u Srbiji nastavlja da radi po starom\nNakon izveštaja Evropske komisije o poglavlju 23.i 24.,kriminalno tužilaštvo u Srbiji nastavlja da radi po starom.\nEvropska komisija u izveštaju jasno nalaže Srbiji da se pristupi sistematskom razmatranju preporuka Saveta za borbu protiv korupcije,a posebno da se preispitaju 24 sporne privatizacije.\nNa spisku 24 sporne privatizacije,ATP“Vojvodina“ je jedina gde je oštećen investitor,te je odgovor Evropske komisije upućen i meni.\nUprkos izveštaju Evropske komisije,isto društvo koje je ATP“Vojvodina“ dovelo do stečaja (moćnici,kriminalna policija,kriminalno tužilaštvo iz Novog Sada i službenici „Credit Agricole“ Srbija ) nastavljaju po starom.\nOsnovno tužilaštvo je kao nenadležno, odbacilo krivičnu prijavu koju je Ilija Dević podneo 28.03.2012.godine, RJT i Višem javnom tužilaštu u Novom Sadu,protiv Nikole Lapčevića,predsednika UO ATP”Vojvodina”,Nenada Čortanovačkog, člana UO ATP”Vojvodina”,Lazara Munjižabe,člana UO ATP”Vojvodina”,Nikole Pavlovića,stečajnog upravnika ATP”Vojvodina”,Dragomira Zjalića,advokata iz Novog Sada,a prijava je odbačena na nezakonit način.\nAdvokat Ilije Devića je uputio 15.08.2014.godine prigovor Višem javnom tužilaštvu u Novom Sadu.\nSve se ovo radi sa ciljem da se osujeti naplata ATP“Vojvodina“ i Ilije Devića za štetu od Grada Novog Sada,spase „Credit Agricole banka“ Srbija od velike afere ,a ATP“Vojvodina“ ustupe u vlasništvo Gradu Novom Sadu.\nEvropska komisija ipak traži razrešenje slučaja ATP“Vojvodina“ na osnovu izveštaja Saveta za borbu protiv korupcije.\n28.03.2012.godine,krivičnu prijavu RJT i Višem javnom tužilaštu u Novom Sadu,protiv Nikole Lapčevića,predsednika UO ATP”Vojvodina”,Nenada Čortanovačkog, člana UO ATP”Vojvodina”,Lazara Munjižabu,člana UO ATP”Vojvodina”,Nikole Pavlovića,stečajnog upravnika ATP”Vojvodina”,Dragomira Zjalića,advokata iz Novog Sada\n31.07.2014.godine Osnovno tužilaštvo odbacilo krivičnu prijavu podnetu 28.03.2012.godine\n15.08.2014.godine Advokat Ilije Devića uputio prigovor Višem javnom tužilaštvu u Novom Sadu


Sindikat penzionera: Novac od oduzetih penzija država mora dati naslednicima\nSindikat penzionera je danas najavio da će sudski tražiti pravo da se naslednicima penzionera umrlih od stupanja na snagu zakona kojim su im penzije umanjene od 2015. godine, nadoknadi taj novac, prenosi beta.rs.\nPredsednik Udruženja sindikata penzionera Srbije Mihajlo Radović rekao je novinarima da je u Srbiji samo protekle godine umrlo 80.817 penzionera i da pravo na taj novac ne može biti uskraćeno njihovim naslednicima.\nRadović je rekao da se već danas zato sastaje s advokatima.\nU Srbiji vlada "pravno-ekonomski razvrat", ocenio je Radović i dodao da Sindikati traži da vlada poštuje interese penzionera, a ne da "pričama o rekonstrukciji Vlade" skreće pažnju sa ogromne smrtnosti starijih gradjana, sa siromaštva, nazaposlenosti i postepenog povećanja cena.\nPodsetio je da Ustavni sud od 22. februara 2016. ćuti na drugu inicijativu Sindikata da se utvrdi ustavnost zakona kojim su penzije umanjene. "To rade jer znaju da ako nas odbiju daju nam zeleno svetlo za Strazbur", za Medjunrodni sud, rekao je Radović.\nRadović je naveo da je opšte poznato da je primenom tog zakona, pokradeno 700.000 penzionera čije su penzije umanjene od pet do 25 odsto, kao i to da je za 1,7 miliona penzionera obustavljeno uskladjivanje penzija sa stepenom inflacije i rastom BDP-a, što se radilo dva puta godišnje.\n"Iz te činjenice proizlazi da su svi penzioneri – pokradeni i oni bogati i oni zaštićeni", rekao je on.\nPredsednik Sindikata je upozorio da je PIO Fond dobio preporuku od Vlade Srbije da proda dve banje, iako, kako je dodao, Vlada ne može da "svojata (tu) imovinu u vlasništvu penzionera".\nRadović je rekao da je sindikat obavestio direktorku Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Draganu Kalinović i o tome da Sindikat pravdu traži pred sudovima, da Fond ne bi smeo da donosi bilo kakve odluke, bez obzira da li su one preporuka Vlade Srbije.\nPošto je pred Ustavnim sudom pokrenuta inicijativa za ocenu ustavnosti i zakonitosti odredbi Zakona o PIO, Rdović je upozorio upravni odbor tog fonda da je obavezan da se uzdrži od donošenja odluka o upravljanju i raspolaganju imovinom Fonda, dok se ne okonča postupak pred Ustavnim sudom.\nSindikat traži da se poništi član Zakona koji predvijda da u Upravnom odboru bude sedam članova umesto 21.\nKako taj novi odbor čine četiri člana koje bira Vlada Srbije, jedan penzioner, ali iz Partije ujedinjenih penzionera Srbije PUPS-a, jedan iz sindikata i jedan predstavnik poslodavaca, sve odluke će biti donošene u skladu s odlukom Vlade Srbije.\n"Dakle danas je preko 2,5 milona radnika i 1,7 milion penzionera zastupljeno samo jednim članom UO u upravljanju PIO Fondom, za razliku od četiri člana koje bira Vlada i koji svojom većinom glasova donose odluke", rekao je on.


► Pašalić: Potrebni mehanizmi za zaštitu žena od nasilja u kriznim situacijama\nZaštitnik građana Zoran Pašalić ukazao je danas na povećan rizik od nasilja nad ženama u kriznim situacijama, kakva je aktuelna pandemija korona virusa, i apelovao na nadležne institucije da unaprede i razvijaju mehanizme kojima će se ženama u takvim situacijama pružiti svi vidovi pomoći u cilju osnaživanja, osamostaljivanja i prijavljivanja nasilja, saopšteno je iz Kancelarije zaštitnika građana.\nPovodom 18. maja, nacionalnog Dana sećanja na žene žrtve nasilja, Pašalić je naveo da se u situacijama krize sa najviše izazova susreću žene sa invaliditetom, žene na selu i Romkinje, koje su i pre pandemije bile u osetljivom položaju.\n"Posledice pandemije - strah, neizvesnost, siromaštvo i ekonomska nesigurnost povećavaju rizik od intenziviranja nasilja u porodici, koje može dovesti i do tragičnih ishoda", kazao je Pašalić a navodi se u saopštenju.\nKako je naveo, iz tih razloga je tokom vanrednog stanja inicirao izmenu Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja Vlade Srbije, kako se na žrtve nasilja u porodici ne bi primenjivale mere zabrane kretanja, a da žrtvama budu dostupne Sigurne kuće ili drugi vidovi alternativnog smeštaja, kao i druge mere pomoći i podrške u vreme vanrednog stanja.\n"Veliki korak ka unapređenju zaštite žena od porodičnog nasilja predstavljalo bi usvajanje Nacionalne strategije za sprečavanje i suzbijanje nasilja u porodici i partnerskim odnosima, i pratećeg Akcionog plana", rekao je Pašalić.\nKako je naveo, neophodno je uskladiti i Krivični zakonik sa Konvencijom Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, a posebno je potrebno dosledno primenjivati Zakon o sprečavanju nasilja u porodici i druge propise.\n"Smanjenju nasilja nad ženama najviše doprinosi podizanje svesti o apsolutnoj nedozvoljenosti i kažnjivosti rodno zasnovanog nasilja, u čemu izuzetno značajnu ulogu imaju mediji, koji imaju odgovornost i da poštuju profesionalne standarde i da se uzdrže od senzacionalističkog izveštavanja, relativizacije i opravdavanja nasilnika u slučajevima ubistava žena i drugih vidova rodno zasnovanog nasilja", kazao je Pašalić.\nVlada Srbije je 2017. godine proglasila 18. maj za Dan sećanja na žene žrtve nasilja, a na osnovu predloga koji je potpisalo 8.000 građanki i građana koji je podržao i Zaštitnik građana.\nDatum je odabran u znak sećanja na 16, 17. i 18. maj 2015. godine, kada je čak sedam žena u Srbiji ubijeno u porodičnom i partnerskom nasilju.


LDP: Sramna presuda članovima Inicijative mladih za ljudska prava\nBeta 2. avgusta 2018. 10:35\nLiberalno-demokratska partija (LDP) je saopštila danas da je presuda članovima Inicijative mladih za ljudska prava zbog suprotstavljanja tribini na kojoj je govorio osudjeni ratni zločinac Veselin Šljivančanin, poražavajuća i sramotna.\n„Osuditi nekoga zbog toga što je imao hrabrosti da javno iskaže svoje neslaganje sa idejama onih koji su osramotili gradjanke i gradjane Srbije svojom zločinama izraz je nerazumevanja potreba ovog društva i okretanje glave pred činjenicom da se ekstremni nacionalizam vraća kao platforma preživelih ostataka Mioševićeve politike“, navodi se u saopštenju.\nLDP podseća da su tom prilikom članovi Inicijative mladih za ljudska prava i „fizički napadnuti, vredjani i da im je prećeno linčovanjem“, kao i da su presudom „oni koji su krivi dobili podsticaj da i u budućnosti napadaju one koji se bore za istinu“.\nOsam aktivista te organizacije osudjeno je na novčane kazne zbog narušavanja javnog reda i mira tokom prošlogodišnje tribine u Beški na kojoj je govorio haški osudjenik Veselin Šljivančanin.\nTrifunović: Pokret slobodnih gradjana će postati politička stranka\nOrganizatori protesta: Nećete nas uplašiti i nećemo prestati…\nNova stranka: Stanojević će se obratiti na protestu Jedan od…


„Infrastruktura železnice Srbije“ i Institut „Mihajlo Pupin“ potpisali Ugovor o donaciji uređaja putnog prelaza, nova oprema na putnom prelazu „Perlez“, između Novog Sada i Zrenjanina – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\n„Infrastruktura železnice Srbije“ i Institut „Mihajlo Pupin“ potpisali Ugovor o donaciji uređaja putnog prelaza, nova oprema na putnom prelazu „Perlez“, između Novog Sada i Zrenjanina\nObjavljeno 8. oktobra 2018. 15:50 8. oktobra 2018. 17:00\nGeneralni direktor „Infrastrukture Železnice Srbije,“ Miroljub Jevtić i generalna direktorka Instituta „Mihajlo Pupin“ Sanja Vraneš, 8. oktobra u prostorijama Instituta, potpisali su Ugovor o donaciji opreme za putni prelaz „Perlez“, koji se nalazi na pruzi Novi Sad -Zrenjanin.\nOvim ugovorom predviđeno je da Institut „Mihajlo Pupin“ donira uređaj putnog prelaza, čija je vrednost 50 hiljada evra. „Infrastruktura železnice Srbije“, sa druge strane, u obezbeđivanje putnog prelaza „Perlez“ uložiće svoj rad i opremu, čija je vrednost oko 100 hiljada evra.\nPutni prelaz „Perlez“ biće obezbeđen savremenom signalno-sigurnosnom opremom, polubranicima i svetlosnom signalizacijom. Ovaj putni prelaz nalazi se na pruzi Novi Sad – Zrenjanin, čiju rekonstrukciju ovih dana završava „Infrastruktura železnice Srbije“ i biće pušten u rad kada i sama deonica. Zahvaljujući rekonstrukciji pruge Novi Sad – Zrenjanin, putnički železnički saobraćaj između ovih gradova ponovo će biti uspostavljen nakon punih sedam godina, pa će i obezbeđivanje putnog prelaza „Perlez“ savremenom opremom bezbednosti saobraćaja na ovoj deonici dići na viši nivo.\nDanašnje potpisivanje Ugovora o donaciji opreme putnog prelaza bilo je prilika i da rukovodstva „Infrastrukture železnice Srbije“ i Instituta „Mihajlo Pupin“ razgovaraju o mogućnostima buduće saradnje ove dve značajne državne kompanije kada je o železničkim projektima reč. Istovremeno, tokom prezentacije Instituta „Mihajlo Pupin“ pokrenute su i brojne poslovne inicijative i predlozi, kako da se dosadašnja međusobna saradnja između ovih institucija razvije i unapredi u mnogim oblastima.\nIzmeđu ostalog, bilo je govora o mogućnostima saradnje u oblasti upravljanja i razvoja, namenskih programa, kao i istraživačko razvojne oblasti.\nŽeleznički program Instituta „Mihajlo Pupin“ do sada je bio uključen u projekte modernizacije železničke infrastrukture u Srbiji, pa je tako dao značaj i veliki doprinos u oblasti signalno-sigurnosnih uređaja i telekomunikacija prilikom modernizacije deonice barske pruge između Resnika i Valjeva, kao i pruge Pančevački most – Pančevo Glavna, koji su finansirani iz ruskog kredita. Takođe, Železnički program Instituta „Mihajlo Pupin“ bio je angažovan i na kompletnoj modernizaciji signalno-sigurnosnih uređaja i telekomunikacija na pruzi Topčider – Rakovica – Resnik, koja je obuhvatala izporuku opreme i radove.


Studenti FDES-a posjetili institucije EU i NATO u Briselu | Fakultet za državne i evropske studije\nStudenti FDES-a posjetili institucije EU i NATO u Briselu\nStudenti treće godine Fakulteta za državne i evropske studije boravili su u studijskoj posjeti Briselu, u periodu od 04. do 07. maja 2015. godine. Tom prilikom studenti FDES-a su posjetili: Misiju Crne Gore pri EU, Evropski parlament, Misiju Crne Gore pri NATO, Direktorat za susjedstvo i proširenje, Komitet regiona i Savjet Evropske unije. Podršku organizaciji ove studijske posjete pružili su Ministarstvo vanjskih poslova i evropskih integracija, kao i Ministarstvo prosvjete Crne Gore.\nPored brojnih obaveza tokom studijske posjete i radnog dijela tokom boravka u Briselu, studenti su imali i dovoljno vremena da obiđu Kraljevsku palatu, Kraljevski park, Kraljevsku akademiju nauka i umjetnosti, Brdo umjetnosti, Muzej muzičkih instrumenata, Kraljevsku biblioteku, Parc du Cinquantenaire, Atomium, Mini Europe, Expo i dr. lokacije koje ovaj grad čine prepoznatljivim.\nDelegaciju Fakulteta za državne i evropske studije koja je boravila u Briselu u okviru studijske posjete činili su: Boris Bošković, Sanja Mrdak, Alma Kućević, Dragana Maksimović, Nikolina Bečanović, Stevan Matović, Bojana Furtula, Dražen Blažić i mr Igor Striković.\nU okviru prvog dana studijske posjete, studenti su boravili u Misiji Crne Gore pri EU, gdje ih je primio Ambasador, Šef Misije, dr Ivan Leković. Ambasador je studente upoznao sa funkcijama Misije, načinom na koji ona praticipira u procesu integracija Crne Gore u EU, koordinaciji i saradnji sa Ministarstvom vanjskih poslova i evropskih integracija, te drugim organima uključenim u pregovarački proces, diplomatskim aktivnostima Misije, kao i konkretnim rezultatima koje je Crna Gora ostvarila po pitanju pregovaračkih poglavlja. Studenti su bili u prilici da u interaktivnom razgovoru sa Ambasadorom iz prve ruke dobiju informacije o trenutnoj poziciji Crne Gore u odnosu na države Zapadnog Balkana, prednostima i koristima učlanjenja u EU, kao i mogućnostima stažiranja studenata u institucijama Evropske unije. Ambasador Leković je na kraju razgovora izrazio zadovoljstvo što je bio u mogućnosti da razgovara sa studentima o najvažnijem spoljnopolitičkom prioritetu naše države, sagleda način na koji studenti razmišljaju i doživljavaju integracioni proces, uz očekivanje da će uloga studenata u ovom procesu u narednom periodu biti još veća.\nDrugi dan posjete bio je opredjeljen za posjete Evropskom parlamentu, Misiji Crne Gore pri NATO i Direktoratu za susjedstvo i proširenje.\nU Evropskom parlamentu studente je primio Antonio Vale, koji je pružio osnovne informacije o radu ove institucije, načinu saradnje sa ostalim instititucijama EU, njenom sastavu, zakonodavnom procesu u okviru EU, te drugim osobenostima rada Parlamenta. Nakon uvodnog izlaganja, studenti su boravili i u salama gdje se održavaju plenarne sjednice, gdje ih je Vale upoznao sa pravilima kojih se pridržavaju parlamentarci prilikom svakog svog nastupa na sjednici, od svog govora do prava glasanja.\nU nastavku drugog radnog dana posjete, studenti su posjetili Misiju Crne Gore pri NATO. Studente su ovom prilikom primili Ambasadorka, Šefica Misije Dragana Radulović i kapetan vojnog broda Dragoslav Pumpalović. Ambasadorka Radulović je studente informisala o načinu rada i funkcionisanju naše Misije pri NATO, te diplomatskim aktivnostima koje preduzima Misija po pitanju evroatlantskih integracija, dok je Pumpalović studente upoznao sa važnošću ovog integracionog procesa za Vojsku Crne Gore, vojnim sredstvima sa kojima Vojska raspolaže, te NATO misijama u kojima su naši vojnici učestvovali ili aktivno učestvuju. Tokom razgovora studenti su izrazili interesovanje za moguće dobijanje poziva za članstvo u NATO, Komunikacionu strategiju za članstvo Crne Gore u ovoj organizaciji koju sprovodi Vlada, način donošenja odluke o učlanjenju, te koristi koje bi Crna Gora ostvarila postankom članice NATO.\nNa kraju drugog dana, studenti su posjetili Direktorat za susjedstvo i proširenje, gdje su ih ugostili Jolanda Vlaisopolu i Angela Longo koje su direktno učestvovale u pripremi Izvještaja o napretku Crne Gore za određena pregovaračka poglavlja. U okviru ovog razgovora, predstavnice Direktorata su upoznale studente sa aktivnostima koje se sprovode u procesu pregovaranja, očekivanjima Evropske unije od Crne Gore po pitanju pregovaračkih poglavlja, kao i sa važnošću koji ima dokument Izvještaj o napretku za zemlju kandidata. Ovom prilikom studenti su imali mogućnost da postave pitanja o problemima koje naša država ima na putu ka članstvu, te zvaničnim ocjenama koje predstavnici Evropske unije upućuju Crnoj Gori po pitanju ispunjavanja uslova iz pregovaračkih poglavlja.\nTrećeg dana studijske posjete studenti su boravili u Komitetu regiona i Savjetu Evropske unije.\nU sjedištu Komiteta regiona, studente je primio Alfonso Alcolea Martinez, koji je sa studentima razgovarao o ulozi ovog tijela u funkcionisanju EU, značaju regionalnog partnerstva i prekogranične saradnje za razvoj država članica, sastavu ovog tijela, saradnji koju lokalne zajednice EU uspostavljaju sa lokalnim zajednicama izvan EU prostora, kao i načinu korišćenja EU fondova od strane lokalnih zajednica.\nNa kraju trećeg dana, u okviru radnog dijela studijske posjete, studenti su posjetili Savjet Evropske unije, gdje ih je primio Vicenzo Le Voci i upoznao sa osnovnim informacijama o funkcionisanju ove institucije, njenim nadležnostima, osobenostima u vezi sastava Savjeta, kao i načinom donošenja odluka jedne od najvažnijih institucija Evropske unije. Studenti su imali priliku da dobiju i neposredne informacije o mogućnostima stažiranja u ovoj instituciji, a gospodin Le Voci je izrazio nadu da će neko od njih u narednom periodu osjetiti koristi ovog programa, u skladu sa interesovanjem i znanjem koje su studenti pokazali u ovom razgovoru.


Banke problematične kredite rešavaju otpisom i prodajom | Kamatica\nPočetna > vest > Banke problematične kredite rešavaju otpisom i prodajom\nTekst objavljen: 03.06.2016 16:00\nBanke su u 2014. i 2015. prodale ili ustupile 94 milijarde dinara problematičnih kredita (NPL), uz naknadu od 46 milijardi dinara. Od toga 35 odsto je ostalo u bankarskom sektoru, jer su banke međusobno kupovale loše kredite jedne od drugih, a 65 odsto je izašlo iz tog sektora.\nPredsednica Izvršnog odbora Banke Intesa Draginja Đurić je kazala da je ta banka oduvek imala niži nivo problematičnih kredita u odnosu na prosek bankarskog sektora u Srbiji, a da je cilj da do kraja ove godine njihovo učešće u ukupnim kreditima bude maksimalno 10 odsto, što bi iznosilo 150 do 170 miliona evra.\n"Radimo na rešavanju problematičnih kredita, otpisom ili prodajom, uz veliku pomoć matične banke. Do sada je prodato takvih kredita u vrednosti 65 milona evra", rekla je ona novinarima.\n"U pripremi za prodaju je veći portfolio problematičnih kredita od 90 do 95 miliona evra", navela je Draginja Đurić.\nČlan Izvršnog odbora ProCredit banke Igor Anić rekao je da je nivo nenaplativih kredita u toj banci veoma nizak i da zbog toga nisu zainteresovani za prodaju fondovima koji otkupljuju problematične kredite uz određeni diskon.\n"Nivo NPL u našoj banci je 2,5 odsto i zato nemamo interes da prodajemo fondovima", rekao je on.\nPiraeus banka je očistila svoje bilanse od problematičnih kredita nastalih u ranijem periodu i za to je rezervisala 42 miliona evra.\nZakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga dozvoljava da banke mogu da prodaju loše zajmove pravnih lica drugim bankama i fondovima, ali takvi krediti odobreni građanima mogu biti prodati samo drugim bankama.\nbanke problematični krediti npl otpis kredita


Rashlađivanje uz adrenalin: Pokušaj reporterke TV Prve da skija na vodi VIDEO\nIzvor: B92, 31.Jul.2021, 13:51\nVećina Beograđana uživa na "beogradskom moru", a na Adi Ciganliji možete da se rashladite i oprobate u raznim vodenim sportovima.\nReporterka TV Prve Vladislava Kovačević ovog jutra probala je skijanje na vodi, a ovo je, kako komično kaže, trenutak u kojem, koliko god godina da imate, tražite svoju mamu ili, pak, jedva čekate da se celokupni događaj završi, jer niste sigurni u ono šta radite.\nSkijanje >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << na vodi je sport koji praktuju, kako mladi, tako i stariji ljudi, jer tokom letnjeg perioda predstavlja dobar način da se rashladite, ali i fizički aktivirate.\nKako priča instruktor za skijanje na vodi Goran Nikolić, za ovaj sport vam je, od sigurnosne opreme, potrebna samo kaciga, ali i dobre veštine plivanja.\nSkijanje na vodi nije namenjen određenom godištu, priča instruktor, već onima koji vole adrenalin i dobru avanturu.\n"Najmlađi obožavalac ovog sporta ima samo 5 i po godina, dok najstariji, čika Petar, ima 89 godina, ali on ne dolazi često", kaže instruktor za TV Prvu.


Vučića na putu za Astanu pratili „migovi“ - 08.10.2018, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić doputovao je večeras u Astanu, u zvaničnu posetu Kazahstanu, na poziv predsednika kazahstanske države Nursultana... 08.10.2018, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, kazahstan, astana, aleksandar vučić, nursultan nazarbajev\n20:19 08.10.2018 (Osveženo: 21:32 08.10.2018)\n© Tanjug / Zoran ŽestićMigovi\nNazarbajev kaže da tron i giljotina uvek idu zajedno, a šta misli Putin? (video)\n15 Mart 2018, 09:20\nAvion u kojem se nalazio predsednik Srbije, više ministara i privredna delegacija, ispratili su „migovi“ Vojske Srbije, koji su leteli uz putničku letelicu do izlaska iz vazdušnog prostora Srbije.\nPredsednik Nazarbajev dodeliće sutra šefu srpske države odlikovanje — Orden prijateljstva prvog reda Republike Kazahstan, dok će Vučić dodeliti orden Republike Srbije na velikoj ogrlici predsedniku Kazahstana.\nPredsednik Srbije obići će i Evroazijski univerzitet „Gumiljov“, gde će posetiti Muzej, te se obratiti studentima.\n© Tanjug / Dimitrije GollAleksandar Vučić u Astani\nAleksandar Vučić u Astani\nPotom će predsedniku Vučiću biti dodeljena titula počasnog profesora i prisustvovaće otkrivanju table s njegovim imenom kao počasnog profesora u holu Univerziteta.\nPredsednik Vučić sastaće se i s premijerom Kazahstana Bakitdžanom Sagintajevim, posle čega će obojica prisustvovati poslovnom forumu „Kazahstan—Srbija“.\nPlanirano je i potpisivanje više sporazuma — Sporazum između Vlade Kazahstana i Srbije o saradnji u borbi protiv kriminala, Memorandum o uzajamnom razumevanju između Ministarstva omladine i sporta Srbije i Ministarstva razvoja Kazahstana u oblasti politike mladih, Memorandum o saradnji i razmeni u oblasti građevinarstva između Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije i Ministarstva za investicije i razvoj Kazahstana, kao i i Memorandum o razumevanju između nadležnih organa Srbije i Kazahstana u oblasti vazdušnog saobraćaja.\nPredsednik Srbije prisustvovaće i ceremoniji polaganja kamena-temeljca za izgradnju stambenog kompleksa KB „Tesla park“ u Astani, kao i prezentaciji rada Međunarodnog finansijskog centra.\nU sredu će predsednik Vučić učestvovati na plenarnom zasedanju konferencije „Verski lideri za siguran svet“, na kojoj će, pored šefa srpske države, govoriti i predsednik Kazahstana, predsednik Senata parlamenta Kazahstana Nurlan Higmatulin, te i vrhovni imam Arapske Republike Egipat, šeik Ahmed el Taijeb.\nPredsednik Vučić primio je, krajem avgusta, poziv od svog kazahstanskog kolege da poseti Astanu, koji je u pismu istakao da se uspostavljeno partnerstvo i uzajamno korisna saradnja između dve zemlje aktivno razvijaju.\n„Želeo bih posebno da istaknem sličnost stavova dveju zemalja o važnim pitanjima u međunarodnoj areni. Srbija se nalazi među zemljama koje daju aktivni doprinos učvršćivanju stabilnosti, mira i bezbednosti na svetskom nivou“, naglasio je on u pozivu.\nPredsednik Vučić je prihvatio poziv i izrazio zadovoljstvo što će ponovo imati priliku da poseti Astanu, jer se tokom ranijih poseta uverio u rezultate koje donosi plan modernizacije Kazahstana i upoznao sa mnogim projektima u tom gradu, koji mogu biti uzor i za gradove u Srbiji.\nVučić je naglasio da je u poslednje tri godine značajno intenziviran politički dijalog Srbije i Kazahstana, što doprinosi boljem međusobnom razumevanju i jačanju saradnje u svim oblastima.


BANJALUKA – Bivši direktor “Lutrije Republike Srpske” Rajko Radovanović nedavno je smijenjen jer je odbio učestvovati u planu ministrice finansija Zore Vidović u nezakonitom spašavanju preduzeća “EVL”, formiranog da monopolistički preuzme tržište elektronskih igara u Srpskoj. Sa novim direktorom Lutrije Goranom Šaulom tih problema neće biti. Iako još pošteno nije ni zagrijao fotelju, on je krenuo da sprovodi naredbe sa vrha, što potvrđuje kako je čovjek od zadatka.\n“EVL” je je zajedničko preduzeće “Lutrije Republike Srpske” i firme „Casinos Austria VLT AG“ iz Švajcarske.\nStrani partner je izabran preko, kako je kasnije utvrđeno, naštimanog tendera kojeg je konkurencija uspjela da ospori, nakon čega je vlast u Srpskoj krenula u borbu sa domaćim pravosuđem, a sve kako bi spasila posao vrijedan na stotine miliona maraka, i koji je donošenjem novog Zakona o igrama na sreću namjenila isključivo sebi.\nMeđutim, kako posao vijeka nije imao veliko uporište u zakonu, vlast od osnivanja preduzeća “EVL” ima velike probleme da ga održi u životu.\nOkružni sud u Banjaluci je prošle godine po tužbi firme “Joker game” naredio “Lutriji” da sprovede novi postupak izbora partnera.\nRadovanović je bio stava da to znači i likvidaciju firme “EVL”, ali ne i ministrica Vidović koja je svojim tumačenjem zakona došla na ideju kako da presudu formalno izvrši, a da zajedničko preduzeće nastavi da radi.\nOna je od Radovanovića tražila da hitno imenuje novu komisiju za izbor ponuđača koja će ponovo izabrati „Casinos Austria VLT AG“ iz Švajcarske kao partnera, bez raspisivanja novog tendera. Smatrala je kako će na taj način presuda biti ispoštovana.\nKako je on to odbio, na njen lični zahtjev je smijenjen. Zadatak je dodijeljen Šauli koji se odmah bacio na posao i napravio prvi korak u ispunjavanju dobijenog zadatka.\nNaime, on je za narednu skupštinu akcionara “Lutrije” spremio odluku kojom se poništava imenovanje komisije koja je odabrala kompaniju iz Švajcarske za partnera.\n“Postupajući po presudi Okružnog suda u Banjaluci poništava se odluka o imenovanju Komisije za sprovođenje postpuka izbora zajedničkog privrefdnog društva za priređivanje igara na sreću”, stoji u toj odluci.\nDrugi korak prema saznanjima CAPITAL-a biće da se imenuje nova Komisija koja će formalno sprovesti postupak i još jednom izabrati „Casinos Austria VLT AG“ za partnera, jer Zora Vidović ne dozvoljava sprovođenje novog tendera.\nTo je i sama potvrdila kada je u februaru ove godine dala instrukcije Radovanoviću, a koji ih nije sproveo.\n“Potrebno je da Komisija izvrši ponovnu evaluaciju ponuda i donese odluku o izboru najboljeg ponuđača, a zatim je dostavi Vladi na davanje saglasnosti. Naše razumijevanje je da je Komisija ranije utvrdila da samo jedna ponuda ispunjava uslove, dok druge ponude nisu u skladu sa traženim uslovima iz javnog poziva“, stajalo je u njenom dopisu.\nMinistrica Vidović se ne obazire na to što Okružni sud niti u jednom dijelu presude ne traži da se poništi izbor komisije, već da se raspiše novi tender za izbor partnera, što pokazuje znači da izvršna vlast u Srpskoj ponovo izigrava domaće pravosuđe.\nTagovi: goran saulazora vidovic


Bez Merkelove bi Balkan bio van mape\nM. K.\t 31. oktobra 2016. 16:02\nAnalitičarka instituta “Karnegi Evropa” Dzudi Dempsi izjavila je da postoji razjedinjenost u Evropskoj uniji, da proširenje trenutno nije na agendi, a da bi bez nemačke kancelarke Angele Merkel Balkan bio “van mape”.\nDempsi je u razgovoru za portal European Western Balkans rekla da snažnija Evropska unija, pogotovo kad je reč o ekonomskom rastu, može da pruži pozitivniji uticaj na zemlje Zapadnog Balkana.\nIstiče, međutim, da trenutno postoji razjedinjenost u Evropske unije i da proširenje nije na agendi.\nZapadni Balkan je koristan za EU zbog migrantske krize, ali dosta toga zavisi od nemačke kancelarke Angele Merkel, bez koje bi, kaže Dempsi, Balkan bio potpuno van mape.\nUpitana da li misli da će Velika Britanija posle Bregzita “izaći i sa Balkana”, Dempsi odgovara da sumnja da će se to dogoditi, te da veruje da će Velika Britanija koristiti NATO da zadrži svoju uključenost na Balkanu.\nGovoreći o Rusiji, Dempsi kaže da je “meka moć” Rusije prisutna i u regionu i u Evropi, kroz Sputnik, RT, finansiranje tink-tenk organizacija, podržavanje populističkih stranaka.\n“To je veoma efikasna meka moć koja je zamenila konvencionalne metode uticaja. To je vrlo zabrinjavajuće, ni evropske ni zemlje Zapadnog Balkana ne čine dovoljno da se sa tim izbore”, rekla je ona.\nPrema njenim rečima, nezavisni mediji na internetu, radio, televizije poput Dojče vele, Glasa Amerike, radija Slobodna Evropa trebalo bi da ojačaju svoje servise.\nDempsi je rekla i da je regionu u metaforičkom smislu potreban “pucanj u rame” da bi se izvukao iz pesimizma u kojem se nalazi.\nNavodeći da ekonomija u regionu još nije u dobrom stanju, Dempsi je primetila da strane investicije neće doći u zemlju ukoliko vlasnička prava i investiciona klima nisu čiste, ako nema transparentne vladavine prava…\nNavela je i da je veoma važno da države u regionu zadrže mlade ljude u zemlji, jer, ukoliko mladi ljudi ne budu imali perspektivu može da dođe do velikog “odliva mozgova” posle čega neće imati ko da gradi institucije.\nGovoreći o Beogradskom bezbednosnom forumu, koji je održan u oktobru, Dempsi kaže da je posle panela na kojem su govori premijeri Srbije i Albanije shvatila važnost skupa koji spaja ljude, a publika može da vidi kako oni sagledavaju različite probleme.\nAngela Merkelbalkanevropska unija\nMerkelovoj vise niko (ozbiljan) NE veruje.


NUNS i NDNV: Hitno pronaći nalogodavce napada na Jovanovića | Autonomija\n"Više je nego očigledno da naš kolega neće biti bezbedan dok to ne bude učinjeno"\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) najoštrije su danas protestovali zbog toga što MUP Srbije nije preduzeo adekvatne mere zaštite novinara Milana Jovanovića, koji je sinoć ponovo bio meta napada.\n“Zahtevamo od nadležnih da se pod hitno rasvetle napadi na Jovanovića, odnosno otkrije ko je njihov nalogodavac. Više je nego očigledno da naš kolega neće biti bezbedan dok to ne bude učinjeno, a u tom smislu, neophodno je temeljno istražiti tvrdnje Jovanovića o tome ko stoji iza ovih napada. Posebno smo zabrinuti zbog informacije da je mesto gde se nalazi Jovanović držano u tajnosti i da je lokaciju navodno znala jedino policija”, piše u saopštenju.\nNUNS i NDNV su dodali da su zabrinuti i zbog toga što je Jovanović u više navrata ukazivao da je uplašen za svoju bezbednost, ali da mu nikada nije pružena “efektivna policijska zaštita”.\nPredstavnici MUP-a u Radnoj grupi za bezbednost novinara tvrdili su predstavnicima novinarskih i medijskih udruženja da on ima adekvatnu zaštitu na osnovu procene bezbednosti, što se pokazalo netačnim, navodi se u saopštenju.


"Coca Cola HBC" i "Bambi" u 2021. ulagali u inovacije, zaposlene i zaštitu životne sredine - SRDA\n“Coca Cola HBC” i “Bambi” u 2021. ulagali u inovacije, zaposlene i zaštitu životne sredine\nKompanije “Coca-Cola HBC” Srbija i “Bambi”predstavile su Izveštaj o održivom poslovanju za 2021. godinu, pod nazivom “Budućnost je zajednička odgovornost”. Ovo je deveti izveštaj kompanije “Coca-Cola HBC” Srbija, dok je drugi u kojem se predstavljaju zajednički rezultati i ciljevi sa kompanijom “Bambi”, koja je od 2019. deo “Coca-Cola HBC” porodice, saopštile su kompanije.\nU još jednoj izazovnoj godini, “Coca-Cola HBC” Srbija i “Bambi” nastavili su sa inovacijama i razvojem biznisa, ali i poboljšanjem svih indikatora kad je u pitanju zaštita životne sredine, kao važna oblast održivosti.\nMeđu najvažnijim dostignućima koja imaju uticaj na zaštitu životne sredine izdvajaju se:\n• “Coca-Cola HBC” Srbija smanjila je potrošnju vode po litru proizvedenog pića 53,45% i potrošnju energije za 56% od 2007. godine;\n• “Coca-Cola HBC” Srbija postala je prvi nosilac prestižnog AWS sertifikata, koji potvrđuje izuzetnu brigu o vodnim resursima u punionicama kompanije\n• Kompanija “Bambi” od 2017. smanjila je utrošak vode po toni proizvoda za 24,7%;\n• 99,27% otpada generisanog u proizvodnji kompanija “Coca-Cola HBC” Srbija šalje na reciklažu. Kompanija “Bambi” je tokom 2021. godine reciklirala 98% generisanog proizvodnog otpada;\n• Posađeno je ukupno 800 novih stabala drveća.\n– U 2021. godini ne samo da smo uspeli da se oporavimo od izazova koji je kovid postavio pred nas, već smo postavili temelje za novi ubrzani rast u godinama koje dolaze, ulaskom u nove kategorije i proširenjem portfolija inovacijama. Pamtićemo 2021. godinu kao rekordnu i kada je reč o našem doprinosu oporavku i razvoju zajednice u kojoj poslujemo, ali i prema impresivnom napretku koji smo ostvarili u domenu zaštite životne sredine. Ulagali smo u napredne tehnologije, poput pametnih rashladnih uređaja, formirali smo zelenu flotu kako bismo smanjili štetne emisije voznog parka, opredelili se za još inovacija na ambalaži. A ipak osećamo da je ovo tek početak, jer je za naš izvanredni tim zaposlenih, održivost oduvek aktuelna tema, stvar opredeljenja i zajednička odgovornost – rekao je na predstavljanju izveštaja Svetoslav Atanasov, generalni direktor “Coca-Cola” HBC Srbija i Crna Gora.\nZa kompaniju “Bambi”, 2021. godina je takođe bila uspešna.\n– Prvi put u istoriji, naš izvoz je prešao magičnu granicu od 10.000 tona, uz rast od 10% u odnosu na 2020. godinu. Investirali smo 11 miliona evra u novu proizvodnu Plazma liniju i započeli izgradnju Centra za istraživanje i razvoj koji će, obećavamo, biti povod brojnih lepih vesti, a pre svega izvor inspiracije, ideja, znanja. Brinemo svakodnevno i o našim zaposlenima, radeći na njihovom osnaživanju. Pažljivo razmatramo i svoje poslovne planove brinući o zaštiti životne sredine, jer generacije koje dolaze od nas očekuju odgovornost, baš kao i mi od njih talenat, inovativnost i bolje sutra – istakao je Ognjen Lazić, direktor finansija u kompaniji “Bambi”.\nNa prezentaciji Izveštaja saopšteno je da 67,7% menadžerskih pozicija u kompaniji “Coca-Cola HBC” Srbija zauzimaju žene, dok je taj procenat u kompaniji Bambi 46.97%. Obe kompanije ulagale su u obuke zaposlenih, više od 29,9 hiljada sati (Coca-Cola HBC Srbija), odnosno 12,7 hiljada sati (Bambi).\nMladi su ostali važan fokus, pa su na njihovom osnaživanju ove dve kompanije radile kroz edukativne programe “Coca-Cola” podrška mladima i “Bambi for YOUng”.\nOsim brojnih projekata i inicijativa u 2021. godini, kompanije su u razvoj lokalnih zajednica uložile 92 miliona dinara.\nAWS sertifikat Bambi Coca Cola Coca Cola HBC održivo poslovanje Ognjen Lazić Svetoslav Atanasov


Oni koji su preležali kovid imaju dugovečno imuni odgovor ?\nTanjug 2. juna 2021. 11:19\nIstovremeno, jedno od zapažanja kod ljudi zaraženih SARS-CoV-2 je da njihov nivo antitela, proteina sposobnih da spreče virus da uđe u ćelije, počinje da opada već nakon četiri meseca, prenosi španski list „Pais“ pozivajući se na rezultate studije koju je sproveo Medicinski fakultet Univerziteta u Vašingtonu.\nNajnovija studija, objavljena u časopisu „Nejčer“, donosi vrlo dobre vesti, navodi „Pais“.\n„Dugovečne plazma ćelije mogu trajati ceo život. Ove ćelije će nastaviti da proizvode antitela zauvek“, izjavio je Ali Elebedi, imunolog sa Medicinskog fakulteta Univerziteta u Vašingtonu i vodeći autor studije.\nPrisustvo antitela ne znači uvek da je osoba „imuna“ na ponovnu infekciju, mada je to najverovatnije slučaj.


Proleće ranije stiže, u martu ozbiljnije alergijske reakcije – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Proleće ranije stiže, u martu ozbiljnije alergijske reakcije\nin Aranđelovac 22/02/2020\nNačelnica opšte službe Doma zdravlja „Stari grad“ Branka Lazić kaže da 10 odsto stanovništva pati od neke vrste alergije i da je najbolje rešenje da se prate uputstva lekara.\n„Kod novootkrivenih pacijenata terapija se svodi najčešće na tablete, ako pacijent nije ugrožen, dajemo antihistaminike i uvek se trudimo da pacijente održavamo u dobrom stanju“, rekla je Lazićeva za Tanjug.\n„Pre nego što nastupi sezona cvetanja za utvrđeni alergen, najmanje nedelju dana ranije je potrebno početi s primenom terapije i čim se izađe iz sezone alergija, pravi se ispitivanje i održava se kontrola“, rekla je Lazićeva.\n„Kod svih sumnjivih pacijenata, u takvim situacijama produžava se terapija do kraja septembra, kada se i završava sezona ambrozije“, dodala je Lazićeva.\n„Maksimalne vrednosti će se u tom periodu kretati od 13 do 18 stepeni“, rekao je Todorović.\nPrethodna: Riznica svetitelja – subota 22.februar.2020\nSledeća: Akcija podele vaučera nastavlja se u ponedeljak


Manifestacije | Održana press koferencija povodom zvaničnog svetskog izbora za Miss Tourism World 2017/18 godine\nOdržana press koferencija povodom zvaničnog svetskog izbora za Miss Tourism World 2017/18 godine\nTuristička organizacija sveta je vlasnik najstarije turističke manifestacije u svetu, sa sedištem u Velikoj Britaniji, koja dotira od 1945 god, kada je održan prvi turistički događaj za promociju turizma širom sveta.\nU Maleziji je od 10 -20 augusta 2017 godine predstavljen projekat za organizaciju, i održana press koferencija povodom predstojećeg svetskog izbora za Miss Tourism World, koji će se održati u Maleziji od 8. - 27 januara 2018 god. Mis turizma Srbije, Sara Stojanović iz Beograda, koja je proglašena trećom pratiljom na svetskom izboru Miss Tourism World 2015/16 jedina je od srpskih misica koja je pozvana od strane svetske organizacije da prisustvuje glavnoj pres konferenciji u Maleziji, Sara , koja je Srbiji donela najveći uspeh na međunarodnim takmičenjima lepote, ponovni odlazak u Aziju opisuje - Čast mi je što sam opet u ulozi ambasadorke srpskog turizma u svetu po drugi put. Smatram da je ovo jedno veliko priznanje za našu zemlju i promociju turizma Srbije u svetu. Sara Stojanović je istakla da poziv po drugi put od strane svetske organizacije Miss Tourism World je za mene bio veliki izazov jer sada nisam bila samo jedna od sedamdeset devojaka u trci za najlepšom već kao treća pratilja i kao počastvovan gost se lentom svoje zemlje Srbije. Najlepši je osećaj kad pitaju odakle si, a ja kazem iz Srbije i sa osmehom i ljubaznošću ih pozovem da budu naši gosti, gde je predsednik svetske organizacije Miss Tourism World -Steven Baugh izrazio želju da do kraja godine poseti Srbiju, i upozna se sa turističkim potencijalima naše zemlje, tradicijom, bogatom istorijom, kulturom i običjima. Da napomenem da sam medijima i predsedniku svetske organizacije poklonila pet najlepših filmova na engleskom jeziku, koji predstavljaju turizam Srbije i razne brošure koje mi je pripremila moja agencija zajedno sa turističkom organizacijom Srbije. Pored Srbije na koferenciji je učestvvala i aktuelna Miss Tourism World (Nucharin Sinlaparak) od prosle godine, sa Tajlanda, kao i misice i pratilje iz prethodnih godina (miss Filipina, Hong Kong, Japan).


Posjeta Kineske vladine delegacije Rožajama\nPredsjednik opštine Rožaje, Ejup Nurković danas je ugostio kinesku vladinu delegaciju. Posrednik ove posjete je Vlada Crne Gore predvođena direktorom direktorata za šumarstvo, gospodinom Ademom Fetićem i predstavnikom ASFIM za Crnu Goru, gospodinom Nikolom Perovićem.Sastanku su prisustvovali direktor uprave za\nKategorija: Vesti Objavljeno 13 mart 2015\nDatum poslednje izmene 13 mart 2015\nPredsjednik opštine Rožaje, Ejup Nurković danas je ugostio kinesku vladinu delegaciju. Posrednik ove posjete je Vlada Crne Gore predvođena direktorom direktorata za šumarstvo, gospodinom Ademom Fetićem i predstavnikom ASFIM za Crnu Goru, gospodinom Nikolom Perovićem.\nSastanku su prisustvovali direktor uprave za šume područne jedinice Rožaje, gospodin Faruk Kalač, potpredsjednik opštine Rožaje Idriz Nurković, menadžer opštine Rožaje, Elvir Klica i sekretar za ekonomski razvoj i preduzetništvo opštine Rožaje, Nezir Dacić.\nPredsjednik je goste upoznao sa realnim stanjem šuma u našoj opštini, načinom iskorišćavanja tih resursa, kao i strategijom razvoja. Predsjednik opštine je ovom prilikom prisutne upoznao da je u toku izrada nekih razvojnih projekata, kako bi neke kapacitete stavili u funkciju u saradnji sa Vladom Crne Gore. U razgovoru je obrazložio stanje nedovoljne iskorišćenosti naših šumskih potencijala, u smislu nedovoljne finalizacije proizvoda kod postojećih drvoprerađivačkih pogona, kao i neiskorišćenosti biomase.\nOvo je prva posjeta ove delegacije našoj opštini i iskazali su veliko interesovanje, nakon što su se bliže upoznali sa potencijalima Rožaja i voljom lokalne uprave, za uspostavljanja dalje saradnje na ekonomsko-investicionom planu.\nJedan od članova delegacije gospodin Liyan Zhang je direktor China National Forest Product Industry Association, koja broji preko 1000 kompanija članica u drvnoj industriji, a koji će, kako je u razgovoru obećao, uskoro opet posjetiti našu opštinu u društvu potencijalnih strateških partnera iz ove oblasti.\nDelegacija je danas posjetila I postrojenja bivše fabrike Gornji ibar i preduzeće Jela Komerc doo. Montenegro brvnare po kojima Rožaje postaje prepoznatljivo.\nSledeća ⇨ Kinezima predstavljen Zadar na gospodarskom forumu u Zagrebu\nPrethodna ⇦ Sastanak sa ambasadorom NR Kine


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Pozitivno mišljenje na finansije DSS\n28. 11. 2019. 10:24 >> 10:23 0\nPozitivno mišljenje na finansije DSS\nDržavna revizorska institucija izrazila je pozitivno mišljenje na finansijsku reviziju Demokratske srpske stranke za 2018. godinu, ali su sporni bili potraživanja, prihodi I troškovi govora.\nRevizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske srpske stranke za 2018. godinu izvršena je kontrola realizacije preporuka datih u Izvještaju o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske srpske stranke za 2017. godinu.\n“Na bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj DRI, nadležni Kolegijum u sastavu senator DRI Nikola Kovačević, rukovodilac Kolegijuma i senator DRI dr Branislav Radulović, član Kolegijuma, izražava pozitivno mišljenje na finansijsku reviziju i pozitivno mišljenje na reviziju pravilnosti” , navodi se u saopštenju.\nKomisija je skrenula pažnju na tačke potraživanja, prihodi i troškovi goriva i reprezentacije.\n“Revizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske srpske stranke za 2018. godinu utvrđeno je da je subjekt revizije realizovao preporuku pravdanje svih troškova adekvatnom i potpunom dokumentacijom, dok preporuka vezano za dodatno dokumentovanje troškova upotrebe sopstvenog vozila u službene svrhe fiskalnim računima o potrošnji goriva koja se odnosi na nije realizovana”, navodi se u saopštenju.\nStekli se uslovi za reviziju finansija UCG


EP pozvao na zamrzavanje pregovora sa Turskom\nEvropski parlament pozvao je na privremeno obustavljanje pregovora o prijemu Turske u EU zbog „nesrazmerne“ reakcije Ankare na neuspeli puč iz jula, iako vlade EU verovatno neće slediti taj savet.\nČlanovi Evropskog parlamenta glasali su sa 479 glasova za i 37 protiv u prilog neobavazujuće rezolucije kojom se zahteva da Evropska komisija i nacionalne vlade sprovedu nešto za šta i sami parlamentarci priznaju da bi bilo mahom simbolično zamrzavanje pregovora koji se odvijaju već 11 godina ali su često zakočeni.\nNijedna strana ne očekuje da će Turska u skorijoj budućnosti biti u poziciji da se pridruži Uniji.\n“Evropski parlament snažno osudjuje nesrazmerne, represivne mere preduzete u Turskoj posle neuspešnog pokušaja vojnog puča u julu”, navodi se u dokumentu dodajući da parlament ostaje predan tome da Turska ostane “usidrena u EU”.\nAustrija predvodi pozive da se zaustave pregovori o prijemu Turske. Nemačka, Francuska i većina drugih članica Unije za sada podržavaju dalje proširenje i boje se da ne ugroze saradnju turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana u rešavanju izbegličke krize.\nLideri EU ponovo će raspravljati o Turskoj kada se sastanu na redovnom samitu u Briselu 15 i 16. Decembra.


Žitelji severne Kosovske Mitrovice drugi dan bez vode za piće\n► Žitelji severne Kosovske Mitrovice drugi dan bez vode za piće\n19.04.2017 Kosovska Mitrovica\nŽitelji severnog dela Kosovske Mitrovice već dva dana nemaju vodu za piće a razlog za prekid u vodosnabdevanju nije poznat.\nDirektor Javnog preduzeća "Vodovod Ibar" Miodrag Ralić rekao je da je voda isključena u fabrici u Šipolju, južno od Ibra, a moguće da je uzrok kiša koja od sinoć neprestano pada.\nRalić nije mogao da kaže kada će vodosnabdevanje biti normalizovano.\nŽitelji severne Kosovske Mitrovice i Zvečana snabdevaju se vodom iz fabrike koja se nalazi u mestu Šipolje, u južnom delu opštine, i suočeni su sa čestim restrikcijama.\nOd 2013. godine obavljaju se radovi na izgradnji novog vodovoda za tri opštine na severu Kosova a rok za njegovu izgradnju od 18 meseci odavno je probijen.\nVrednost projekta za izgradnju vodovoda za sever Kosova iznosi 10,5 miliona evra, projektnu dokumentaciju za realizaciju radio je Saobraćajni institut CIP iz Beograda a kapacitet novog vodovoda je 300 litara vode u sekundi.\nBilo da smo na poslu ili kod kuće, desi se da zaboravimo da redovno uzimamo tečnost. Vrlo je lako uneti se u posao, knjigu ili film i ni ne primetiti da je prošlo već nekoliko sati od kada smo...\nPutnički automobil beogradskih registracija izgoreo je u požaru koji je izbio u noći između nedelje i ponedeljka u severnom delu Kosovske Mitrovice.


Teretna vozila na graničnom prelazu Šid čekaju 4 sata - Ozon Media\nNa graničnom prelazu Šid teretna vozila čekaju četiri sata, dok na Gradini i Batrovcima čekaju dva sata, podaci su Uprave granične policije.\nNa ostalim graničnim prelazima nema dužeg zadržavanja za sve kategorije vozila, a Putevi Srbije upozoravaju vozače na radove na pojedinim deonicama zbog kojih je izmenjen režim saobraćaja.\nTako se na autoputu E-70, u delu između petlje Pećinci i petlje Šimanovci, u smeru ka Beogradu, do 25. novembra odvijaju radovi na elastičnoj ogradi u srednjem pojasu, a saobraćaj se odvija voznom trakom.\nNa deonici Slovac-Lajkovac do 10. decembra traju radovi na pojačanom održavanju uz naizmenično propuštanje vozila.\nNa autoputu E-75, u delu između petlje Jagodina i petlje Pojate do 20. novembra od 9 do 16.30 časova traju istražni radovi za potrebe rehabilitacije puta-merenje defleksija, a saobracjaj se zbog radova odvija u preticajnoj/voznoj saobraćajnoj traci, u zavisnosti od toga u kojoj traci će se odvijati radovi.\nNa deonici Golubinci-Stara Pazova, u delu ulice Ćirila i Metodija u Staroj Pazovi do 1. marta 2022. obustavlja se saobraćaj zbog izgradnje nadvožnjaka. Alternativni putni pravac je put Stara Pazova – Inđija i Inđija – Putinci.\nNa autoputu E-75, na deonici od graničnog prelaza Horgoš do petlje Horgoš, u smeru od graničnog prelaza Horgoš ka Novom Sadu, do 20. novembra traju radovi na rehabilitaciji kolovozne konstrukcije. U zoni radova saobraćaj je preusmeren iz zaustavne i vozne u preticajnu traku.


Instrumentarijum za poboljšanje efikasnosti rada Evropskog suda za ljudska prava, sa osvrtom na protokol broj 16 | Glosarijum\nInstrumentarijum za poboljšanje efikasnosti rada Evropskog suda za ljudska prava, sa osvrtom na protokol broj 16\nMilica Zlatković, sudija Apelacionog suda u Nišu.\nRezime: Nakon što je 1950. godine usvojena, Konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, je radi usklađivanja sa razvojem savremenog društva nekoliko puta bila podvrgnuta dopunama i izmenama i u tu svrhu doneto je ukupno 16 protokola, od kojih su do sada, protokoli broj 11 i 14 doneli značajnije promene u sastavu i načinu rada Evropskog suda za ljudska prava, a sve u cilju što efikasnijeg sistema pružanja pravne zaštite. Takođe, u cilju postizanja dugoročnih rezultata, glavne smernice za reformu, pre svega Evropskog suda za ljudska prava, bile su predmet razmatranja međudržavnih konferencija, na osnovu kojih su usvojene Deklaracije iz Interlakena, Izmira, Brajtona, Brisela i Kopenhagena. Navedenim deklaracijama, pored ostalog, potvrđena je važnost „sistema supsidijarnosti“, koji je zvanično uveden sa Protokolom broj 15, iako je na neformalan način zapravo bio prisutan od samog nastanka Konvencije, a koji podrazumeva obavezu država članica da prava i slobode utvrđene Konvencijom budu u potpunosti osigurani na nacionalnom nivou, što se u praksi pojedinih država, među kojima Republika Srbija svakako ima vodeće mesto, pokazalo kao veoma težak proces. U cilju još većeg unapređenja pravne zaštite, a pre svega u cilju prevencije budućih slučajeva pred Evropskim sudom za ljudska prava, donet je Protokol broj 16, koji je stupio na snagu 1. avgusta 2018. godine, nakon što ga je deset država članica potpisalo i ratifikovalo i koji prema mišljenju autora, svakako zavređuje znatnu pažnju, jer možda i više od ostalih protokola utiče na poboljšanje sudskog dijaloga između Evropskog suda za ljudska prava i domaćih sudova. Ovim protokolom se zapravo vrši prevencija budućih slučajeva pred Evropskim sudom kroz mogućnost traženja „savetodavnog mišljenja“, koje uistinu iako neobavezujuće, državi zapravo daje mogućnost da prihvatanjem istog, sama, u svom pravnom sistemu, spreči potencijalno kršenje ljudskih prava i osnovnih sloboda, a samim tim i unapredi nivo pravne zaštite i vladavine prava. Međutim, Republika Srbija do danas nije ratifikovala ovaj protokol, iz za sada stručnoj javnosti nepoznatih zvaničnih razloga. No, nezavisno od toga, svrha ovog rada je da ukaže na učinkovitost koju ovaj protokol pruža, a sve u cilju unapređenja standarda ljudskih prava na nacionalnom nivou i sprečavanja nastanka novih sudskih sporova, što je prema mišljenju autora, bila i svrha njegovog donošenja.\nKljučne reči: ljudska prava, Evropska konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, savetodavna mišljenja, načelo supsidijarnosti, Protokol broj 16 uz Konvenciju.\nin\t11 , 2020 , Ljudska prava , Manjinska prava i slobode , Milica Zlatković , Tema broja\nEvropska konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda ljudska prava načelo supsidijarnosti Protokol broj 16 uz Konvenciju savetodavna mišljenja


Chen Bo u poseti Republici Srpskoj\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i kineski ambasador u BiH Čen Bo konstatovali su da današnjem sastanku u Banjaluci da je veoma uspješno privedena kraju izgradnja "Termoelektrane" Stanari\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i kineski ambasador u BiH Čen Bo konstatovali su da današnjem sastanku u Banjaluci da je veoma uspješno privedena kraju izgradnja "Termoelektrane" Stanari, što je prvi veliki projekat Kine u Srpskoj, ali i u regionu. Izgradnja TE Stanari, kako je konstatovano tokom sastanka, doprinijeće razvoju Republike Srpske, ali i daljem unapređenju ekonomskih odnosa sa Kinom.\nDodik i Bo ocijenili su vrlo dobrim odnose Republike Srpske i Kine i založili se za dalje unapređenje odnosa na ekonomskom, kulturnom i svakom drugom planu.\nPredsjednik Republike Srpske i kineski ambasador založili su se, između ostalog, i za unapređenje uslova života kineske dijaspore u Republici Srpskoj, koje uključuje i mogućnost obrazovanja druge generacije Kineza na maternjem jeziku.\nDodik i Bo razmijenili su mišljenja i o ostalim aktuelnim pitanjima u Republici Srpskoj i BiH, saopšteno je iz kabineta predsjednika Srpske.\nNovoimenovani ambasador Kine u BiH Čen Bo podržala je danas u Banjaluci projekat izgradnje autoputa Banjaluka – Mliništa u dužini od 62 kilometra, saopšteno je iz Ministarstva saobraćaja i veza Republike Srpske.\nČen Bo je u razgovoru sa ministrom saobraćaja i veza Srpske Neđom Trninićem i direktorom preduzeća “Autoputevi Republike Srpske” Dušanom Topićem istakla da kineske kompanije posjeduju bogato iskustvo u projektovanju i izgradnji putne infrastrukture, ali u saobraćajnoj logistici.\nTrninić i Topić informisali su ambasadora Kine o aktuelnim infrastrukturnim projektima u Republici Srpskoj.\nVlada Republike Srpske je ranije sa kineskom kompanijom “Sinohidro” /Synohidro corporation ltd/ potpisala preliminarni sporazum o projektovanju i izgradnji dionice autoputa Glamočani – put AVNOJ-a.\nSledeća ⇨ Partnerstvo sa Kinom veliki potencijal privrede Beograda\nPrethodna ⇦ Poziv privrednicima za učešće na ekonomsko-trgovinskom forumu u sklopu IV Samita premijera 16 Zemalja Centralne i Istočne Evrope i NR Kine


PREDSJEDNIK PRIMIO VRHOVNOG KOMADANTA NATO SNAGA U EVROPI\nPodnaslov: PREDSJEDNIK PRIMIO VRHOVNOG KOMADANTA NATO SNAGA U EVROPI\nTizer: Poruka NATO-u i Evropskoj uniji je da nam je nasušno potrebno veće združeno prisustvo jer je ovaj region primarna odgovornost EU i NATO, saopštio je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović tokom razgovora sa vrhovnim komandantom NATO snaga u Evropi Todom Voltersom, koji boravi u oproštajnoj posjeti Crnoj Gori.\n25.05.2022 - 16:55 | .\nRazgovoru je prisustvovao ministar odbrane Raško Konjević.\n“Đukanović je uz dobrodošlicu vrhovnom komandantu Voltersu zahvalio što i u ovoj prilici pokazuje opredijeljenost za saradnju sa Crnom Gorom i time doprinosi našem dobrom osjećaju nakon petogodišnjeg članstva u NATO. Đukanović je ocijenio da je Crna Gora odgovornim odnosom prema preuzetim obavezama opravdala podršku saveznika njenom članstvu”, saopšteno je iz Kabineta Đukanovića.\nNavodi se da je u kontekstu pogoršane bezbjednosne situacije u Evropi uzrokovane agresijom na Ukrajinu, Đukanović odao priznanje aktivnostima NATO kojima je zaustavljena dalja agresija i realizovana strategija odvraćanja i odbrane.\nPosebno je naglasio posvećenost Crne Gore ispunjavanju svog paketa obaveza nakon izbora nove Vlade kroz usvajanje odluka koje se očekuju od nas kao odgovorne članice i pomoći koja je upućena Ukrajini, uz odlučnost da tako bude i ubuduće.\nUz ponovljeno opredjeljenje Crne Gore za evropske i euroatlanske integracije, istakao je da Crnu Goru sa tog puta nijesu mogli skrenuti ni unutrašnje ni spoljašnje maligne strane. Uz ocjenu da ostajemo tvrdi zagovornici euroatlantizma ponovio je uvjerenje o ključnoj važnosti zdravog partnerstva Evrope i SAD koje počiva na identičnim vrijednostima i ne traži preispitivanje već sistemsku nadgradnju kako bi sačuvali superiornu poziciju. Na toj liniji ukazao je na važnost kontinuiranog prisustva NATO i EU na Balkanu, imajući u vidu reputaciju nestabilnog regiona koji je u kontinuitetu pod malignim uticajem trećih strana.\nVolters je istakao visoku saglasnost sa stavovima Đuaknovića ocjenjujući da Zapadni Balkan mora ostati u centru pažnje NATO i EU, ističući da svjesni malignog uticaja na Zapadni Balkan ostaju fokusirani na njega kao što su fokusirani na Ukrajinu.\n“Uz podsjećanje da je bio svjedok prijema Crne Gore u Alijansu istakao je da proteklih pet godina Crnoj Gori mogu služiti na ponos i da su dostignuća i doprinosi izuzetni. Visoko je ocijenio ostvarene rezultate naših vojnika u misijama u Avganistanu, Kosovu, Letoniji i Iraku ističući da je prisustvo crnogorskih snaga naročito u Letoniji i podsjetnik liderima NATO da se zadrži pažnja na Zapadnom Balkanu”, ističe se u saopštenju.\nTagovi: Milo Đukanović, Crna Gora, NATO, Tod Volters


Vujanović: Ulazak u NATO ubrzaće pregovore i članstvo u EU | EUME\nNaslovnica Info Press info Vujanović: Ulazak u NATO ubrzaće pregovore i članstvo u EU\nVujanović: Ulazak u NATO ubrzaće pregovore i članstvo u EU\n12 Jula, 2016\nCrnogorski predsjednik Filip Vujanović rekao je da je siguran da će ulazak Crne Gore u NATO-u ubrzati pregovore i članstvo u Evropskoj uniji i ocijenio da su standardi tih integracija kompatibilni.\nVujanović je u intervjuu agenciji MINA, povodom 13. jula Dan državnosti, rekao da postoje svi uslovi da u prvoj polovini naredne godine Crna Gora bude članica NATO-a.\nOn je kazao da su među 28 članica EU 22 članice NATO-a da od deset stanovnika Unije devet živi u članicama Alijanse.\n“Zar iko politički ozbiljan članstvo u NATO-u ne vidi kao najsnažniju preporuku članstva u EU? Ako sa članicama EU, koje su države NATO-a, imate partnerstvo u NATO-u zar vas to snažno i jasno ne preporučuje za članstvo u EU. Zato naše članstvo u NATO-u doživljavam posebno vrijednim za evropske integracije”, rekao je Vujanović.\nOn je kazao da je za ocjenu crnogorskih integracionih procesa jedino važna politička i ekspertska ocjena koju daju u EU I NATO-u i da je ona jedinstvena u visokom vrednovanju dostignuća.\nVujanović je podsjetio da je za punopravno članstvo u NATO ostaje samo proces ratifikacije koji je već završen u parlamentima sedam država članica, da je američki predsjednik Barak Obama predložio ratifikaciju u Senatu a da se taj proces u ostalim članicama NATO-a nalazi u odmakloj ili završnoj fazi.\n“Dakle, izvjesno, postoje svi uslovi da u prvoj polovini naredne godine Crna Gora bude članica NATO-a. To doživljavam izuzetno vrijednim uspjehom i dokazom odgovornog odnosa u evroatlanskim integracijama”, rekao je Vujanović.\nOn je istakao da je Crna Gora u pregovorima sa EU otvorila 24 poglavlja, da je privremeno zatvorila dva i da je prema ocjeni partnera iz Enije lider evropskih integracija.\n“ Naravno da je teško prognozirati i danamiku pristupanja i članstvo u EU ali mi treba da budemo maksimalno posvećeni pregovorima i da u njima prepoznajemo model intenziviranja naših reformi, boljeg regionalnog povezivanja i korišćenja regionalnih resursa”, rekao je Vujanović.\nUpitan kako će se odluka Velike Britanije da izađe iz EU odraziti na budućnost EU, a posebno na proces pristupanja Crne Gore, Vujanović je odgovorio da je uvjeren da će članice Unije sa maksimalnom posvećenošću čuvati vrijednosti EU.\n“Crna Gora, kao kandidat za članstvo sa izvanrednom dinamikom pregovora, treba sa punom odgovornošću da nastavi svoje pristupne pregovore pokazujući da je ozbiljan partner pregovaračkog procesa. Ubijeđen sam da nema niti jednog razloga da se pristupni pregovori usporavaju niti da politika proširenja izgubi na značaju”, ocijenio je Vujanović.\nNa pitanje na šta će Crna Gora morati posebno da obrati pažnju u daljem procesu i u kojim oblastim bi trebalo da intezivira posao, Vujanović je kazao da je u pitanjima iz poglavlja 23 i 24, najnačelnije konstatovano da su vladavina prava i ljudska i manjinska prava, od posebnog značaja.\n“Naša fokusiranost treba da bude upravo na ova poglavlja. Naravno, to nije samo interes pristupnog procesa već prije svega obezbjeđivanja kvaliteta života u Crnoj Gori. Naša obaveza je da unapredimo kvalitet života primarno zbog interesa naših građana, a jasno i zbog i kvaliteta i dinamike pristupnog procesa”, ocijenio je Vujanović.\nOn smatra da će odluku o ulasku Crne Gore u NATO donijeti novi saziv Skupštine nakon što članice Alijanse ratifikuju Pristupni protokol.\n“Ubijeđen sam da će novi saziv Skupštine tu odluku donijeti uz maksimalnu odgovornost cijeneći sve što je neophodno da se opredijeli da li će odluku donijeti građani na referendumu ili poslanici koje su građani birali da bi u njihovo ime odlučivali. Dakle, sačekajmo da se stvore uslovi za odlučivanje i dajmo povjerenje novom sazivu Skupštine za donošenje te važne odluke”, kazao je Vujanović.\nNa pitanje kako vidi poziciju Rusije tim povodom Vujanović je podsjetio da je ranije ocijenio da stav Ruske Federacije nije posledica bilateralnih odnosa povodom crnogorskog članstva u NATO-u već odnosa Moskve i Alijanse i aktuelnog geopolitičkog konteksta.\n“Taj će se kontekst svakako mijenjati prema neophodnoj saradnji Rusije i NATO-a. Zar se globalni problemi mogu efikasno rješavati bez te saradnje? Zato mislim da mi treba da budemo strpljivi jasno naglašavajući potrebu očuvanja tradicionalnih odnosa sa Rusijom koji traju već više od tri vijeka”, kazao je Vujanović.\nOn je rekao da je datum izbora za Skupštinu Crne Gore dogovoren sporazumom parlamentarnih stranaka za 16. oktobar. “Ja sam ih za tada zakazao”.\nNa pitanje kako je doživio nekoliko incidenata u Skupštini Crne Gore, Vujanović je rekao da ih je doživio sa žaljenjem.\n“Naša Skupština bila je primjer demokratskog dijaloga koji se u njoj odvijao. Bila je za ugled što nam je uvijek i svuda posebno vrednovano i, nadam se i želim da se taj ugled, što prije vrati i da ove neprijatne epizode postanu podsjetnik onoga što naša Skupština ne treba da bude”, kazao je Vujanović.\nOn je rekao da je siguran da naši građani žele demokratski dijalog uz korektnu i argumentovanu razmjenu mišljenja. “Takva ugled smo stekli i treba ga vratiti u interesu dobrog demokratskog imidža naše Skupštine”, naveo je Vujanović.\nOn je kazao da je siguran da će novi saziv Skupštine na ozbiljan i odgovoran način voditi računa o sopstvenom ugledu.\n“Decenijama je poštovan visok nivo demokratičnosti naše Skupštine, a incidenti koji su se desili pokazuju šta je rizik njihovog narušavanja”, poručio je Vujanović.\nOn je naglasio da se ne slaže sa ocjenama da je nakon referenduma Crna Gora u najvećoj političkoj krizi.\nCrna Gora je, kaže on, bez međunarodnog posredovanja, sopstvenim i demokratskim kapacitetom, kroz krajnje atipičan model našla način da uključi opoziciju u vršenju vlasti, dala je mogućnost opoziciji da kontroliše izborni proces ali istovremeno i da učestvuje u ostvarenju svih obaveza izvršne vlasti.\n“To doživljavam primjerom poštovanja demokratije i vrijednim uslovom obezbjeđivanja kredibilnosti izbora i vlade koja će se nakon njih formirati”, kazao je Vujanović.


Савановић: Битка на Сутјесци – прекретница у Другом свјетском рату | Јадовно 1941.\nU organizaciji Odbora Vlade Republike Srpske za njegovanje tradicija oslobodilačkih ratova, u nedjelju, 10. juna, na Tjentištu će biti obilježeno 75 godina od Bitke na Sutjesci, prekretnice u Drugom svjetskom ratu na području bivše Jugoslavije, izjavio je danas predsjednik ovog odbora Milenko Savanović.\n“Po svom obimu i značaju Bitka na Sutjesci, koja se u istoriografiji naziva i Peta neprijateljska ofanziva je najkrvavija i bitka sa najviše žrtava, koja je vođena u najtežim okolnostima”, rekao je Savanović, koji je i ministar rada i boračko-invalidske zaštite Srpske.\nOn je na konferenciji za novinare u Banjaluci naglasio da je osnovni cilj nacističke Njemačke bio da ovlada jadranskim zaleđem, s obzirom da su saveznici bili u Sredozemnom moru, i u okviru toga plan je bio uništenje aktivnih i potencijalnih otpora, od kojih je jedan od značajnih bio onaj Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije /NOVJ/.\nSavanović je dodao da su neprijateljske snage angažovale 120.000 vojnika podržanih sa 300 aviona, dok je sa druge strane bila 21.000 partizanskih snaga, od kojih 3.000 ranjenika.\nOn je istakao da su u borbama protiv fašizma na području bivše jugoslavije do kraja 1943. godine većinu pripadnika partizanskih jedinica činili Srbi i da je sada neshvatljivo kakav stav i pogled imaju oni sa kojima se srpski narod tada borio na istoj strani.\nPomoćnik ministra za boračko-invalidsku zaštitu Duško Milunović naveo je da će 75 godina od Bitke na Sutjesci biti obilježeno u okviu Nacionalnog parka “Sutjeska” sa početkom u 11.00 časova polaganjem vijenaca na Spomen-kosturnici i Centralnom spomeniku.\nOn je dodao da je u 11.20 časova predviđeno obraćanje zvaničnika, u 11.45 časova prigodan kulturno-umjetnički program, a u 12.30 časova ručak za sve učesnike.\nBorbe u okviru Pete neprijateljske ofanzive, operacije koju su nacisti nazvali kodnim imenom “Švarc” /Crno/, su počele 15. maja, koncentričnim nastupanjem snaga sila Osovine i kvislišnških snaga NDH protiv glavnine snaga Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije /NOVJ/ na prostoru Sandžaka i sjeverne Crne Gore.\nU ovim borbama poginulo je više od 7.000 boraca Narodnooslobodilačkog pokreta iz svih krajeva Jugoslavije.\nObezbijeđen besplatan prevoz iz Banjaluke do Tjentišta


Po njoj, treća godina predsedničkog mandata obično je najunosnija za povraćaj uloženog novca na tržištu akcija. Sledeća po redu je četvrta godina, dok druga i prva donose ispotprosečne prinose. Tržišta „mrze“ neizvesnost i to je razlog što po prinosima poslednja godina uglavnom zaostaje za trećom godinom nečijeg predsedničkog mandata.\nLogika ovakvih zaključaka je da nova vlast obično koristi prve dve godine mandata za sprovođenje uglavnom teških i nepopularnih mera, da bi u poslednje dve godine fokus preusmerili na aktivnosti koje bi im omogućile lakši reizbor. Zato se, u nastojanju da osiguraju novi četvorogodišnji mandat, može očekivati da lakše posegnu za stimulativnim merama fiskalne i monetarne politike, što se, po pravilu, povoljno odražava na veće prinose akcija.\nOva teorija, međutim, u poslednje vreme i ne drži vodu, jer nijedan od prethodna tri predsednika SAD, zemlje koja predstavlja suvereni centar finansijskih tržišta sveta, nije potvrdio ovakve ishode. Neke novije studije su pokazale da je u čak 19 od poslednje 23 izborne godine – od 1928. do 2016. – ostvaren prosečan pozitivan prinos na berzi od oko 7,1 odsto. Osim 2000. i 2008, koje su bile recesione godine, sva tri glavna indeksa američke berze – Nasdak, Standard end Pur i Dau Džons, dočekala su kraj prethodnih sedam izbornih godina u zelenom. Investitori bi, međutim, trebalo da budu oprezni, jer poslednje izborne godine nisu sledile ovaj obrazac.\nU sve polarizovanijem svetu ostaje da se vidi da li će čak i većina tvrdokornih pristalica aktuelnog predsednika, oprostiti i zaboraviti nonšalantni pristup Donalda Trampa pandemiji kovida-19. Pad na berzama na početku pandemije svima u finansijskoj industriji oduzimao je dah – za samo mesec dana izbrisana je trećina vrednosti akcija na tržištu! Ali, šta tek onda reći za brz i dinamičan povratak, jer je mesec dana pre predsedničkih izbora u SAD tehnološki indeks Nasdak bio za trećinu, a Standard end Pur za devet odsto veći nego početkom godine?\nZbog nerazvijenog tržišta kapitala u Srbiji, pojedincima ostaje samo da novac ulažu u nekretnine ili da ga drže u bankama, što još dugo neće biti isplativo zbog rekordno niskih kamatnih stopa\nJoš jednom je dokazano da izreka „ne borite se protiv FED-a“ predstavlja zlatni standard investiranja. Do sada neviđeni novčani podsticaji, zajedno sa fiskalnom pomoći u obliku vladinih dotacija svim zaposlenima, i najavama povećanih infrastrukturnih izdvajanja, brzo su ubacili berze u turbo mod.\nZa ljude van finansijske sfere često je problem da usklade dihotomiju berzi i trenutnog stanja u realnoj ekonomiji. S obzirom na to da berze predstavljaju mehanizam koji gleda u budućnost od šest do 12 meseci, nikad ne treba mešati njegove signale sa trenutnom situacijom, ili još gore sa bombastičnim narativima medija. Tržišta, a ne akademici ili novinari predstavljaju najpouzdanijeg ekonomskog prognozera.\nŠire implikacije na celokupnu ekonomiju i živote samih ljudi koje donose brze tehnološke promene i kompanije koje predvode novi talas tek treba da se u potpunosti manifestuju. Uvid u nove trendove najbolje pokazuju berze, u uvom slučaju tehnološki indeks Nasdak, koji je daleko nadmašio sve druge indekse koji obuhvataju akcije kompanija iz „realne“ ekonomije.\nNeke indicije o tome šta bi se moglo dogoditi u narednom periodu mogu se naći u izbornoj 1980. godini, kada je republikanski kandidat Ronald Regan pobedio vladajućeg demokratskog predsednika Džimija Kartera. Stopa privrednog rasta bila je nešto veća nekoliko godina pre izbora 1980, nego što je sada; glavna strana pretnja tada se zvala Sovjetski Savez, a danas je to Kina; neočekivane naftne šokove zamenila je jednako neočekivana korona…\nJedino se inflacioni scenario značajno razlikuje, jer je tek merama Pola Vokera, tadašnjeg predsednika Federalnih rezervi inflacija sa skoro 15 odsto u 1980. agresivnom politikom podizanja kamatnih stopa smanjena na tri odsto u 1983. S obzirom na to da rast kamatnih stopa ima negativan uticaj na poslovanje kompanija i da umanjuje relativnu privlačnost akcija u odnosu na manje rizične državne obveznice, neposredni efekat je bio pad finansijskih tržišta tokom skoro dve godine.\nIpak, vodeći berzanski indeksi tada i sada imali su skoro identičnu putanju - Standard end Pur je 1980. završio sa porastom od 25 odsto, dok je Nasdak na početku poslednjeg, inače poslovično najturbulentnijeg kvartala ove godine, 16. oktobra bio za 28 odsto veći nego prvog radnog dana ove godine. Uz to, sredinom marta Nasdak je pao ispod 6.800 poena i od tada je porastao za više od 70 procenata.\nZa razliku od kretanja na tržištu kapitala, pad privredne aktivnosti je tokom 2020. daleko ozbiljniji nego 1980. i po posledicama se može porediti samo sa Velikom depresijom s početka 1930-ih. Reakcija vlasti je, takođe, bila slična - masovno štampanje novca i snižavanje kamatnih stopa na nulti nivo.\nPrve dve godine mandata vlast obično koristi da sprovede teške i nepopularne mere, da bi u poslednje dve godine fokus preusmerili na aktivnosti koje bi im omogućile lakši reizbor. Zato u SAD u trećoj i četvrtoj godini predsedničkog mandata cene akcija po pravilu rastu brže nego u prve dve godine. Zašto u Srbiji o tome niko i ne misli\nNisu samo ekonomski uslovi tada i sada slični. Rastuća nejednakost, socijalne podele, nacionalizam i protekcionizam su takođe odlike tadašnjeg i današnjeg vremena. Zbog nepredvidivosti tržišta, niko ne zna šta će biti do kraja godine. Naravno, ako se brzo pronađe vakcina za kovid-19, rastu šanse da 2021. obeleži ubrzani privredni rast, posle velike recesije u mnogim zemljama sveta.\nZa SAD bitno je i kako će se završiti izbori 3. novembra. Ako Džo Bajden pobedi i ispuni obećanja da će van snage staviti neke od Trampovih odluka, u koje spada i deregulacija finansijskog sektora (mnogi se žale da od toga korist ima samo uzak krug ljudi nauštrb cele planete) i ako poveća porez na dobit, koji je Tramp smanjio, tržišta bi mogla naići na još jednu veliku prepreku u narednom periodu.\nA šta je sa Srbijom? Da li se i zašto ne može ovakva analiza primeniti i na srpsko tržište kapitala? Kao i u mnogim drugim oblastima, Srbija je propustila početkom ovog veka da na pravi način iskoristi prednosti koje razvijeno tržište kapitala pruža ne samo u raznovrsnijem načinu prikupljanja sredstava za kompanije, već i u efektu razvoja inovativnog preduzetništva, i povećane korporativne odgovornosti i efikasnosti koju nameću spoljni investitori.\nKonačno, to tržište trebalo je da omogući pojedincima da svoju ušteđevinu mogu da ulažu u vlasničke hartije od vrednosti, a ovako im ostaje samo da novac ulažu u nekretnine ili da ga drže u bankama, što poslednjih godina, a verovatno i narednu deceniju neće baš biti isplativo s obzirom na rekordno niske kamatne stope.\nZbog niskog nivoa razvijenosti, obima trgovanja ali i broja učesnika, signali koji dolaze sa Beogradske berze apsolutno ne odslikavaju reakcije i obrasce koji karakterišu globalna tržišta. Na primer, ni 12. marta 2003, kada je ubijen premijer Zoran Đinđić, i neposredno posle atentata, na berzi nije bilo nikakvih velikih reakcija.\nS druge strane, korekcija iz maja 2007, kada su cene mnogih akcija značajno potonule, mogao bi da se tumači kao pokazatelj sofisticiranijeg reagovanja na političke događaje, karakteristično za razvijene berze. Taj berzanski udar može se pripisati zabrinutosti investitora zbog izbora Tomislava Nikolića, tada zamenika predsednika SRS, za predsednika Skupštine Srbije. Nikolić je na čelu parlamenta bio samo pet dana, ali se Beogradska berza nikada nije oporavila, jer su stranci ubrzo počeli da se povlače sa srpskog tržišta kapitala, predosećajući nadolazeću krizu, koja je 2008. zapljusnula skoro ceo svet.\n(Piše: Ilija Rajaković, doktorand ekonomije trenutno radi u Rusiji)\nŠTA ĆE BITI SA SRBIJOM AKO TRAMP IZGUBI IZBORE Da li će ulaganje DFC-a biti uslovljeno američkim izvođačima i kome će taj put najviše koristiti, Srbima ili Albancima, ili NATO-u?\nKako to ovde obično i biva, milijarde dolara koje bi trebalo da uloži američka Međunarodna razvojna finansijska korporacija (DFC) u Srbiju već se raspoređuju, iako kancelarija još uvek nije ni otvorena, a milijarde niko konkretno nije pominjao. Za razliku od datuma njenog otvaranja, koji je najavljen u skorijem roku, pa će prema tviter-svedočenju direktora DFC-a Adama Bolera, visoka delegacija te institucije već sledeće nedelje boraviti u Beogradu upravo zbog otvaranja prve regionalne kancelarije, šta će tačno ova institucija finansirati i na koji način će finansijski učestvovati u regionu za sada je gotovo nepoznato.


Suša prepolovila rod krompira na novovaroškim njivama – Agropress\nNova Varoš – Krtola koji se uzgaja na novovaroškim njivama važi za najkvalitetniju u čitavoj Srbiji, pored dobrog semena krompira i plodne zemlje, važni su i rad i upornos, čak i u onim godinama kada je cena najniža.\nPorodica Gujaničić podno Zlatara godinama se bavi proizvodnjom krompira, a u tome učestvuju sve generacije. Pored posla u gradu, braća Gujaničić nisu dozvolila da im imanje zaraste u korov.\n„Naša porodica bavi se proizvodnjom krompira više od dve decenije i ima neku perspektivu, braća i ja smo odlučili da uložimo sav trud i energiju da pokrenemo nešto i da ostanemo na svojoj dedovini”, rekao je Uroš Gujaničić iz Nove Varoši.\nUroš Gujaničić Foto: Agropress\nOva godina bila je prilično teška za sve one koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom, suša je učinila svoje, možda je prepolovila prinos, ali nije umanjila kvalitet.\n„Krompir gajimo na nekih 20 hektara, oko njega ima dosta rada, prinos je inače jako dobar, ali ove godine zbog suše je prepolovljen. Cene su sve veće, nafta, đubrivo, hemija će tek da ode na gore, videćemo šta će biti na kraju sezone. Prošla godina je bila izuzetno loša, nismo uspeli ni troškove da pokrijemo, ali se nadamo da će ova biti bolja i da ćemo moći da se spremimo za sledeću sezonu, kaže Radoš Gujaničić.\nRadoš Gujaničić Foto: Agropress\nIako je Novovaroška opština sve praznija, i sve je češća pojava da mladi napuštaju seoska područja, ova porodica svake sezone nađe dovoljan broj radnika koji im je potreban kada treba da se pokupi krompir.\n„Proizvodnja krompira traži neko iskustvo, za našu porodicu to je već rutuna i gotovo sve sami radimo do vađenja krompira, tada su nam potrebni radnici, to su ljudi sa kojima radimo već nekoliko godina i zadovoljni smo”, rekao je Uroš Gujaničić.\nOvi vredni ljudi kažu da zabrana pesticida na njihovu proizvodnju neće uticati, jer oni ni do sada nisu koristili hemiju kako bi sačuvali proizvod, koji je kod njih opstajao čak i do leta.\n„Koliko godina već sejemo krompir, nikada nismo prskali protiv klijanja, imamo dobro skladište i uspevamo da sačuvamo krompir i do prvog juna”, rekao je Radoš.