Izvor: B92, 05.Jan.2014, 10:26 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nLjubljana -- Studija slovenačkog ekonomiste Tineta Kračuna pokazuje da zemlje zapadnog Balkana sve više zaostaju u odnosu na razvijene države srednje i zapadne Evrope.\nProdubljivanje zaostajanja u razvoju u odnosu na srednju i zapadnu Evropu, kao i nova geostrateška uloga Srbije, neke su od glavnih konstatacija iz studije "Analitička predviđanja u 2014 - zapadni Balkan" Tineta Kračuna iz ljubljanskog Instituta za strateška rešenja (ISR).\nKao prvi trend koji se navodi >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u toj studiji, jeste da je predviđeni rast BDP-a od 0,5 posto BDP-a (Hrvatska) do preko 4 posto (Kosovo) u regionu suviše nizak da bi se smanjilo zaostajanja u razvoju za zapadnom Evropom, koja će imati slične stope rasta.\nKao drugi trend u istoj studiji, koju prenose slovenački mediji, navodi se da Slovenija gubi svoju nekadašnju ulogu u regionu i ekonomski uticaj.\n"Hrvatska je ulaskom u EU u očima stranih investitora osigurala nov položaj na zapadnom Balkanu. Strane firme će u bliskoj budućnosti davati prednost Zagrebu pred Ljubljanom, kao centru za upravljanje regionalnih investicija. Uprkos tome, zapadni Balkan za Sloveniju i dalje ostaje najvažniji deo sveta", navodi studija.\nKao treći trend, Kračun ukazuje i na "novi geostrateški položaj Srbije", zbog njenih partnerskih odnosa sa Rusijom i Kinom, kako i zbog odredivanja datuma za početak pregovora sa EU o članstvu.\nOn ukazuje da je Srbiji 2013. imala privredni rast od 1,7 odsto, a da se za iduću godinu predviđa 1,5 odsto, zatim da je javni dug dostigao 68,8 odsto BDP, a nezaposlenost je i dalje visoka.\nDok je u Srbiji prošle godine zabeležila privredni rast, Hrvatska je već petu godinu u krizi, pošto je 2013. zaključila sa padom BDP-a od 0,7 odsto.\nHrvatska je u četiri godine krize izgubila čak 10 godina razvoja, a nivo razvijenosti iz pretkrizne 2008. će postići tek 2020. godine, navodi Kračun u studiji.\nUlazak Hrvatske u Evropsku uniju najbolje se odrazio na turizam, a najnegativnije na poljoprivredu, dok je državni javni dug povećan na 64,7 odsto BDP-a.\n"BiH je godinu završila s javnim dugom od 42,1 odsto BDP-a i ove će ga godine smanjiti na ispod 40 posto, ali ima visoku 27-procentnu nezaposlenost. Stopa nezaposlenosti u BiH ove će ove godine pasti na 25,5 posto, a lanjski rast BDP-a od 0,5 posto povećaće se na dva odsto", navodi se u studiji.\nZa privredu Crne Gore predviđa se rast od 2,3 odsto u 2014. godini, a nezaposlenost je i tamo problem, pošto se predviđa samo mali pad sa 19,8 na 19,5 odsto. Javni dug će, međutim, i tamo porasti sa 58,6 na 59,6 odsto BDP.\nMakedonija će, kako se predviđa, imati privredni rast od 2,5 odsto, što je više od prošlogodišnjih 2,1 odsto. Javni dug je relativno nizak i predviđa se njegov rast sa 36,1 na 37,9 odsto BDP. Nezaposlenost je visoka, i očekuje se da se sa lanjskih 30 odsto tek malo smanji na 29,9 odsto.\nIzvor: Akter, 05.Jan.2014\nStudija slovenačkog ekonomiste Tineta Kračuna pokazuje da zemlje zapadnog Balkana sve više zaostaju u odnosu na razvijene države srednje i zapadne Evrope


U Podgorici održana poslednja sednica Saveta Pokreta za nezavisnu Crnu Goru\nU Podgorici je danas održana posljednja sjednica Savjeta Pokreta za nezavisnu Crnu Goru, na kojoj je donijet zaključak da Pokret prestane sa radom. Zaključeno je da je Pokret uspješno ostavario svoju misiju, a upućene su i poruke crnogorskoj vlasti\nKordinator Pokreta Rade Bojović poručio je aktuelnoj vlasti da nezavisna Crna Gora ne smije biti država neukih, mrzitelja i oholih. On je pozvao opoziciju da prevaziđu i iza sebe ostave podjele i vrate se svojoj jedinoj domovini Crnoj Gori.\nKordinator Pokrta Branko Lukovac je istakao da su sticanjem nezavisnosti na fer i demokratskom referendumu „demokratskim putem ispravljene neke istorijske nepravde“. Time je, kazao je on, učinjen doprinos gradnji mira, stabilnosti i povjerenja u Regionu.\n»Stvoreni su preduslovi zdravih, stabilnijih i boljih odnosa sa Srbijom, za dobro svih naših ljudi i naših država, kao i za interes mira i stabilnosti u Regionu. Crna Gora je trasirala put uključivanja u međunarodnu zajednicu“, rekao je Lukovac\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić rekao je da je nakon izglasavanje nezavisnosti pred svima zadatak koji se zove evropska Crna Gora.\nOn je rekao da je Pokret obavio svoju misiju uspješno jer je dobijena nezavisna i suverena država voljom građana.\n„Prošli smo crvenu fazu, a sada je na pojedincima u Pokretu ostala „plava to je faza koja se zove i evropska Crna Gora. To nije manje zahtjevan zadatak i tu će biti manje posla za pjesnike, istoričare, ali će biti dobra za sve naše građane“, rekao je Krivokapić.\n„Spremni smo za Evropu. Spremni smo za demokratsku pomoć našoj najbližoj Srbiji i svim ostalim bivšim jugoslovenskim republikama“, rekao je on.


Politika privatnosti – LPG – Endermološki centar Beograd\nLPG – Endermološki centar Beograd obavezuje se da će čuvati privatnost korisnika https://www.celulit.rs sajta.\nKolačići (cookies) su male datoteke koje se čuvaju u Vašem internet pretraživaču prilikom posete naše Internet stranice. To omogućava našoj web stranici da prepozna Vaš računar kada nas sledeći put posetite, kako bismo Vam u skladu sa tim ponudili personalizovano iskustvo. Kolačići nisu usmereni na špijuniranje korisnika i ne slede sve što korisnik radi te nisu zlonamerni kod ili virus. Takođe, kolačići nisu povezani sa neželjenim porukama ili spamom, ne mogu sačuvati lozinku i nisu namenjeni isključivo za reklame ili oglašavanje. Informacije poput Vašeg imena ili e-mail adrese neće biti sačuvane – web stranice ne mogu pristupiti Vašim lični informacijama i fajlovima na Vašem računaru ili telefonu.\nSve informacije se čuvaju na serverima koji su obezbedjeni i u skladu sa internom polisom o bezbednosti


Predsednica Saveza sindikata Republike Srpske predočila je prošlog meseca platnu listu jednog radnika iz Doboja kojem je poslodavac za 25 sati noćnog rada isplatio 12 evra (24 KM), po koeficijentu 0,00. Ukupna plata je nešto manja od 225 evra (450 KM), zagarantovanog minimalca.\n– Ne znam da li se iza ovoga krije isplata dela plate u koverti – poručila je Ranka Mišić.\nJedan radnik, koji je zaposlen u drvnoj industriji, zvao je Sindikat da se informiše da li je zakonito to što poslodavcu od plate od 450 KM mora svaki mesec da vraća 50 maraka. Ovo je, naravno, nelegalno, ali ovaj radnik nije hteo da se reaguje kod inspekcije, jer se plaši da će ostati bez posla i minimalnih primanja.\nOvo, kako nam je rečeno u Savezu sindikata, nije usamljen slučaj da radnici vraćaju deo ličnog dohotka poslodavcima. Sindikat je po prijavama slao inspekciju u te firme, ali radnici na licu mesta sve negiraju iz straha za svoju egzistenciju.\nO sivoj zoni govori i predsednik Privredne komore RS Borko Đurić.\n– Siva zona je u dobroj meri zastupljena u građevinarstvu. To potkrepljujem sledećom činjenicom: u mojoj firmi prosečna je plata iznad 1.000 KM i na to su plaćeni svi porezi i doprinosi. Imamo non-stop otvorene konkurse za radnike za gotovo sve profile osnovnih građevinskih zanimanja, ali nema zainteresovanih. To znači da radnici negde drugde rade, da imaju najmanje platu koliko ja nudim ili i veću. Međutim, njihova legalna plata je mnogo manja, jer se dobar deo plata isplaćuje u kešu. Zato statistika prikazuje prosečne plate u građevinarstvu od oko 630 KM. To je jedan od problema koji je dugo godina prisutan i ne rešava se – tvrdi Đurić.\n– Veći je problem u onim branšama u kojima se vrte ogromni milioni maraka, a među njima je i građevinarstvo. Niko ne postavlja pitanje ko je napravio objekat koji košta nekoliko miliona i kako to da baš kod njega baš svi rade za 500 KM, a na drugom mestu neće. U tome moraju i neki drugi učestvovati, nije dovoljno da to samo radi Inspektorat – poručuje Đurić.\nVršilac dužnosti direktora Inspektorata RS Dragutin Škrebić kaže da je isplata plata na nelegalan način više posao za Poresku upravu RS. Inspektorat ima samo mogućnost da proveri kod poslodavaca da li isplaćuje plate kako je definisala firma. Međutim, od naredne godine planirane su zajedničke kontrole Inspektorata RS i Poreske uprave, ali i sa policijom.\nU Poreskoj upravi RS su nam rekli da ne raspolažu podacima o procenama koliko je budžet RS eventualno oštećen zbog postojanja slučajeva u kojima poslodavci svojim radnicima isplaćuju deo plate na ruke, odnosno u koverti.\n– Poreska uprava Republike Srpske je početkom septembra ove godine započela pojačane kontrole u cilju otkrivanja poreskih obveznika koji isplaćuju deo plate u gotovom novcu, odnosno u koverti. Poseban akcenat u ovim kontrolama je stavljen na one poreske obveznike koji prijavljuju radnike na minimalan iznos plate, te se analizira odnos dobiti određenog poreskog obveznika i broja prijavljenih radnika na minimalnu platu. Takođe, prilikom ovih kontrola u obzir se uzima i vrsta delatnosti poreskog obveznika, te stepen stručnosti i drugo. U značajnoj meri nam koriste i prijave radnika s validnom dokumentacijom, koja ukazuje da su plate isplaćene delom u gotovom novcu, a koje nisu prikazane u poslovnim knjigama, te za iste nije obračunat porez ni doprinosi. Međutim, problem predstavlja činjenica da radnici, iz straha da ne ostanu bez posla, ne sarađuju s inspektorima – navode u Poreskoj upravi RS, piše Srpkskainfo.\n– Sve to poslodavci koriste kako bi omogućili skrivene isplate u gotovom novcu. Dakle, poreklo gotovog novca potiče upravo iz neevidentiranih prihoda kroz neizdavanje fiskalnih računa, te prikazivanjem troškova koji nisu stvarno nastali, neprikazivanjem naplate potraživanja i slično – ističu u Poreskoj upravi.\nNavode da su u 10 meseci ove godine obavili 132 kontrole poreskih obveznika koji su isplaćivali minimalna ili ujednačena lična primanja, te su kod njih 76 utvrđene nepravilnosti kod obračuna poreza i doprinosa na lična primanja, zbog čega je naloženo plaćanje obaveza po osnovu doprinosa u iznosu od 1,5 miliona КM, a po osnovu poreza 387.151 КM.\nInspektori Poreske uprave RS, kada u ovim kontrolama utvrde nepravilnosti, rešenjem nalažu plaćanje novoutvrđene obaveze.


Hypo se ipak ne povlači iz bivše Jugoslavije - Bizlife.rs\nHypo se ipak ne povlači iz bivše Jugoslavije\n11:17 Beč, 19/12/2011\nHypo Alpe-Adria-Bank AD Beograd zvanično potvrđuje da su tvrdnje u vezi sa povlačenjem poslovanja sa srpskog tržišta u potpunosti netačne.\nOve informacije su se u medijima pojavile zbog pogrešne interpretacije izjave predsednika izvršnog odbora Hypo Alpe-Adria-Bank International AG, gospodina Gotvalda Kranebitera (Gottwald Kranebitter) o budućem poslovanju Hypo grupe u regionu bivše Jugoslavije.\nIstinita informacija je da postoji strateški plan Hypo grupe da se, najkasnije, do kraja 2014. godine pronađe novi vlasnik, kako bi se država Austrija kao trenutni vlasnik, povukla sa ove pozicije. Region jugoistočne Evrope predstavlja veoma važan deo poslovanja Hypo grupe, zbog čega apsolutno ne postoje razlozi sa povlačenje sa ove teritorije.\nHypo Alpe Adria Bank AD Beograd je već prolazila kroz proces promene vlasnika, što ni na koji način nije negativno uticalo na uspešno poslovanje na domaćem tržištu, navodi se u saopštenju. U 2012. godini je planiran nastavak širenja mreže filijala, pri čemu će biti otvoreno još osam novih. Takođe, uspehom na nedavno završenim tenderima, Hypo Alpe Adria banka će finansirati projekte nekoliko javnih institucija tokom nastupajućeg perioda nastaviti da ulaže u projekte korporativne društvene odgovornosti. Svi poslovni planovi Banke su usmereni na dalji razvoj i ostvarivanje, kao i do sada, uspešnih poslovnih rezultata.\nInternet sajtovi SEEbiz i T-portal danas su preneli izjavu predsednika Uprave austrijske Hypo Group Alpe Adrije Gotvalda Kranebitera da će se ta banka povući iz zemalja bivše Jugoslavije. Kranebiter je kako se navelo, rekao da će podružnice u zemljama bivše Jugoslavije – Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj, Sloveniji i Srbiji – početi prodavati sredinom iduće godine, a za njih će tražiti 1,5 milijardi evra.\nKranebiter je prodaju opravdao izjavivši da „stanje ne dozvoljava da se robuje dogmama“, a da je Hypo odlazak sa zapadnog Balkana prioritet dokazuje i Bloombergov proračun prema kojem iznos od 1,5 milijardi evra jedva pokriva knjigovodstvenu vrednost Hypovih banaka u bivšoj Jugoslaviji.


Vitalni nacionalni interes i mogućnost njegove zloupotrebe\nPotezanje pitanja vitalnog nacionalnog ili vitalnog interesa entiteta praksa je kojoj političari često pribjegavaju. U prilog onima koji koriste instrument ide i Ustav Bosne i Hercegovine koji ne definiše jasne uslove kada se ovo pitanje može pokrenuti.\nMonitoring izbornog procesa, izborni zakon, zakon o prebivalištu, ali i izgradnja Pelješkog mosta, samo su neka od pitanja oko kojih su se lomila koplja u Bosni i Hercegovini, a za koje su pokrenuti procesti zaštite vitalnog nacionalnog interesa ili vitalnog interesa eniteta. Ipak, Ustav Bosne i Hercegovine ne definira jasno kada i u kojim slučajevima se vitalni nacionalni interes može pokrenuti, tako da Ustavni sud BiH ovaj pojam tumači od slučaja do slučaja.\nNURKO POBRIĆ, profesor ustavnog prava Univerziteta “Džemal Bijedić” u Mostaru\n“On je u Ustavu definiran na način što je samo kazano da postoji vitalni nacionalni interes, s tim da nije određena njegova sadržina, za razliku od ustava entitita gdje je određeno ustavnim amandmanima šta se podrazumijeva pod vitalnim interesima.”\nZa razliku od vitalnog nacionalnog interesa, vitalni entitetski interes osiguran je sistemom odlučivanja u institucijama, pojašnjava profesor ustavnog prava u Banjaluci.\nMILE DMIČIĆ, profesor ustavnog prava Univerziteta u Banjaluci\n“Zaštita vitalnog interesa entiteta ostvaruje se putem odlučivanja kada je Ustav obavezao članove Predsjedništva da svoje odluke donose konsenzusom ali prema Ustavom utvrđenim pitanjima koja se odnose prvenstveno na, ja ću samo reći najbitnije, spoljnu politiku ove zemlje i međunarodne ugovore i njihovu ratifikaciju.”\nMeđutim, ovaj institut se sve više koristi kao način za blokiranje odluka koje se političarima ne sviđaju iz sasvim drugih razloga, vrlo često političkih interesa, tvrdi advokat Nedim Ademović.\nNEDIM ADEMOVIĆ, advokat\n“Trenutačna praksa je takva da se pokretanje procedure i u jednom i u drugom slučaju ne može preispitivati pred bilo kojim drugim tijelom, uključujući i sam Ustavni sud Bosne i Hercegovine, zbog čega se ovaj institut sve više zloupotrebljava jer su argumenti koji se iznose za njegovo pokretanje čisto političke ili politikanske prirode, a ne pravne i argumentovano kako bi to trebalo da bude.”\nUstavom Bosne i Hercegovine je definirano da član Predsjedništva odluku donesenu bez konsenzusa može proglastiti štetnom po entitet iz kojeg dolazi, ali to odluku dvotrećinskom većinom mora podržati entitetski parlament. Za pitanja vitalnog nacionalnog interesa koja pokrenu zastupnici ili delegati u Parlamentarnoj skupštini BiH kao krajnja instanca nadležan je Ustavni sud Bosne i Hercegovine.\nTags\t#vitalni nacionalni interes\nDnevnik 3 [07.09.2020.]\nNova školska godina - novi troškovi za roditelje


Otkrivene plate fudbalera Partizana, Lazoviću 200.000 evra godišnje!\nFudbalski klub dužan je 13 miliona evra, a godišnje za plate svih prvotimaca izdvaja dva miliona i 254.000. Najveća primanja ima Danko Lazović, a najmanja Stefan Aškovski, podaci su do kojih je došao portal Mozzartsport.\nNajplaćeniji u crno-belom je napadač Danko Lazović koji je na godišnjem nivou bogatiji za 200.000 evra, dok je na drugom mestu po visini primanja kapiten Saša Ilić sa 20 hiljada manje, prenosi Mozzartsport.\nNajbolji strelac Superlige Petar Škuletić postigao je 21 gol u svim takmičenjima od početka sezone, a plaćen je kao omladinac - dobija 96.000 godišnje, što je 8.000 mesečno, koliko imaju i Danilo Pantić i Andrija Živković, a ispred njih su Miroslav Vulićević, Branko Ilić, Nikola Drinčić i Vladimir Volkov.\nTakođe, Partizan izdvaja i 179.000 evra za igrače na pozajmicama, odnosno za Eliomara Silvu, Filipa Kneževića, Branka Pauljevića, Stefana Savića, Sašu Ivkovića i Dejana Babića, koje zapravo po ugovoru plaća da igraju u drugim klubovima, jer na njih trener Marko Nikolić trenutno ne računa.


1. jula političarima dajemo otkaz i uskraćujemo im novac i moć - Kozarac.ba\nBliži se 30. juni, rok do kojeg su građani Bosne i Hercegovine političarima u svojoj zemlji dali rok da usvoje zakon o jedinstvenom matičnom broju. O reakcijama i aktivnostima koje planiraju u slučaju da zahtijevano ne bude ispunjeno, Klix.ba razgovarao je sa aktivistom NVO Akcija građana Šemsudinom Maljevcem.\nZa Klix.ba Maljevac je otkrio da, iako pred sobom imaju kratak vremenski period, građani spontano okupljeni uslijed nezadovoljstva neradom političara, aktivno provode kampanju kojom animiraju ljude u zemlji i inostranstvu.\n"Prvog jula mi u suštini dajemo otkaz i parlamentarcima i onima na drugim nivoima vlasti. Naravno, prvenstveno parlamentarcima. Oni su nas iznevjerili, iznevjerili su našu djecu. Dok smo mi govorili o JMB-u, oni su o izborima i političkim poenima, dok smo mi govorili o djeci, oni su mislili o novcu", poručuje Maljevac i dodaje: "U tome je naša moć, mi imamo poluge moći u svojim rukama jer je to naš novac i naši izbori. Ljude na to treba podsjetiti".\nOvaj aktivista je uvjeren da će se ljudi odlučiti na građanski neposluh i da će im ovaj primjer biti prilika koju neće ispustiti.\n"Priča se nastavlja. Moć imamo i iskoristit ćemo je. Porukama koje nam šalju i domaći političari i međunarodna zajednica očigledno je da smo napravili svojevrstan potres i ovo buđenje pojedinca sada treba nastaviti".\nNa pitanje da li očekuju da će do 30. juna zahtjevi građana zaista biti ispunjeni, odgovorio je: "Vođeni iskustvom, mi idemo na najgoru varijantu".


Oksfordska istorija islama - Džon L. Espozito | Knjiga.ba knjižara\nPisac: Džon L. Espozito\nEnciklopedije, Religija, Islam, Stručne knjige, Društvene nauke, Istorija\nOvo je sveobuhvatna istorija islama i islamskih država od šestog vijeka do današnjeg dana. Pisana je od strane najvećih stručnjaka za to istorijski područje i svako poglavlje knjige je napisao naučni radnik kome je to specijalnost. Iako je Autor englez, većinu poglavlja su napisali stručnjaci koji vode porijeklo iz blisko istočnih zemalja. Knjiga je naučna i obuhvata naredna poglavlja:\nMuhamed i halifat, Plod drveta saznanja, Zakon i društvo, Nauka, medicina, Umjetnost i arhitektura, Folozofija i teologija, Islam i hrišćanstvo, Sultanati i barutna carstva, Širenje muslimanskog carstva na istok, Centralna Azija i Kina, Islam u Africi do 1800., Postavljanje temelja za obnovu i reformaciju, Evropski kolonijalizam i nastanak modernih muslimanskih država, Globalizacija islama, Islam danas.\nOriginalni naziv: The Oxford history of...\nPrevodilac: Đorđe Trajkovski\nEdicija: Oksfordska istorija\nOvo je sveobuhvatna istorija islama i islamskih država od šestog vijeka do današnjeg dana. Pisana je od strane najvećih stručnjaka za to istorijski područje i svako poglavlje knjige je napisao naučni radnik kome je to specijalnost. Iako je Autor englez, većinu poglavlja su napisali stručnjaci koji vode porijeklo iz blisko istočnih zemalja. Knjiga je naučna i obuhvata naredna poglavlja: Muhamed i halifat, Plod drveta saznanja, Zakon i društvo, Nauka, medicina, Umjetnost i arhitektura, Folozofija i teologija, Islam i hrišćanstvo, Sultanati i barutna carstva, Širenje muslimanskog carstva na istok, Centralna Azija i Kina, Islam u Africi do 1800., Postavljanje temelja za obnovu i reformaciju, Evropski kolonijalizam i nastanak modernih muslimanskih država, Globalizacija islama, Islam danas.\nMiroljub Radojković, Aleksandar...


NA JESEN EKSPLOZIJA KORONE! Dr Petrović zabrinut, od OVOGA nema odbrane, 150\t144\nRHMZ IZDAO NOVO UPOZORENJE Sutra se spremite za vremenske nepogode, stižu 133\nNevreme je ubilo dečaka, a ovo nije usamljen slučaj, Foto: Privatna Arhiva, Printscreen\nsuzana trajkovic\t 07.06.2021. 13:29h\nNevreme koje nas je zadesilo nije nesvakidašnje za ovo doba godine\n- Ovo vreme nas meteorologe nije iznenadilo, čak je i najavljivano. Nedelja je što se ovog perioda tiče bila najkritičnija jer je cela Srbija bila na udaru lokalnih pljuskova sa grmljavinom, što je i normalno za ovo doba godine - rekao je Đurić za Kurir i dodao da se jun inače odlikuje ovakvim vremenskim neprilikama, kao i da od udara groma strada oko 10 ljudi godišnje.\n- Maj i jun su najkritičniji, ali se ne smeju zanemariti ni jul i avgusta kada takođe može dolaziti do nepogoda - rekao je Đurić.\nGROM USMRTIO KONJA KOD IVANJICE: Nebo je za tren pocrnelo, spustilo se na zemlju, a onda je počelo da PUCA NA SVE STRANE\nPrema rečima našeg sagovornika, narednih dana očekuje nas dosta stabilnije vreme sa više sunčanih intervala. Lokalnih pljuskova sa grmljavinom može biti na jugu i istoku Srbije, a u ostatku zemlje biće pretežno sunčano i oblačno.\n- Za vikend će vreme biti promenljivo oblačno, lokalno sa pljuskovima i grmljavinom, nema zahlađenja ni toplotnih talasa. Narednih 10 dana nema duže stabilizacije na nivou cele Srbije.Ipak, ono što je bitno napomenuti je da temperature neće imati oscilacije kao u maju. U Beogradu će se temperatura narednih dana kretati oko 28 stepeni, a prosečno u Srbiji maksimalna temperatura ići će do 23 stepena - rekao je Đurić.\nKurir.rs /Suzana Trajković\nDečakPešterska visoravanStokaPljuskoviMeteorolog Đorđe ĐurićĐorđe Đurić\nNA JESEN EKSPLOZIJA KORONE! Dr Petrović zabrinut, od OVOGA nema odbrane, čak ni vakcinacijom 150\t144


UKC Republika Srpska – Osnovan Aktiv dobrovoljnih davalaca krvi UKC RS\nOsnovan Aktiv dobrovoljnih davalaca krvi UKC RS\nNa Trgu Krajine tradicionalno je obilježen Svjetski dan dobrovoljnih davalaca krvi, a akciji su se prvi put organizovano pridružili i radnici Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske koji su osnovali Aktiv dobrovoljnih davalaca krvi UKC RS.\nDevetnaest radnika naše ustanove je 4. juna darivalo krv u Zavodu za transfuzijsku medicinu Republike Srpske, a načelniku Službe za sterilizaciju UKC RS Negoslavu Preradoviću koji je 70. put darivao krv i našoj ustanovi uručena je zahvalnica Saveza društava dobrovoljnih davalaca krvi Republike Srpske.\nOvom događaju prisustvovali su pomoćnik generalnog direktora UKC RS i koordinator Aktiva dobrovoljnih davalaca krvi UKC RS dr Goran Topić, pomoćnik generalnog direktora UKC RS za zdravstvenu njegu i zamjenik koordinatora Aktiva Slađana Vranješ, kao i pomoćnik generalnog direktora UKC RS za medicinske poslove prof. dr Zvezdana Rajkovača.\nDogađaj je podržao i dr Alen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite u Vladi Republike Srpke koji je svim dobrovoljnim davaocima krvi čestitao ovaj dan. Ovom prilikom on je izjavio da je kao jedan od dobrovoljnih davaoca krvi i sam uključen u sve aktivnosti, te da će i on u narednom periodu darivati krv.


Šabić: Potpisi porodilja verovatno falisfikovani – Udruženje RODITELJ\nAktuelni projekti Beograd Događaji Izdvajamo Magazin Podrška dojenju\nby Roditelj 04/11/2016 09/11/2016 0296\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić uputio je Republičkom javnom tužilaštvu dopis kojim ga je obavestio da su rezultati nadzora nad sprovođenjem Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, povodom obrade ličnih podataka porodilja od strane preduzeća „Care Direct“, ukazali da su u određenom broju slučajeva potpisi porodilja “mogli biti neverodostojni odnosno falsifikovani”.\nKako se navodi u saopštenju poverenika, rezultati su dobijeni na osnovu nadzora ugovora o saradnji preduzeća „Care Direct“ sa 45 zdravstvenih ustanova u Srbiji, na osnovu kojih su ustanove delile obrasce u koje se upisuju podaci o ličnosti porodilja “uz njihov obavezan potpis”.\n“Primera radi, u Novom Sadu, uvidom u uzorak od 398 potpisanih formulara utvrđeno je da je čak 116 obrazaca potpisano inicijalima porodilja. Navedena činjenica, zajedno sa izjavama pojedinih porodilja koje su tvrdile da ništa nisu potpisale, ukazuje na postojanje indicija da bi u vezi sa obradom podataka porodilja moglo biti počinjeno više krivičnih dela”, navodi se u saopštenju.\nU dopisu, koji je Poverenik uputio Republičkom javnom tužilaštvu, izrazio je uverenje da će ta institucija preduzeti dalje mere iz svoje nadležnosti.\nDopis Poverenika Udruženju Roditelj\nKako je Udruženje Roditelj zvanično prijavilo kršenje Zakona, dobili smo i zvaničan dopis u kojem nas Povereništvo obaveštava da Medis farma nije zloupotrebila podatke porodilja (Poverenik ne ulazi u deo priče koji se tiče toga da je reklamiranje AD zabranjeno, jer to nije njihova nadležnost) i dodaje sledeće:\nCeo tekst dopisa Poverenik možete videti na ovom linku: odgovor-poverenika-sabica.\nfeaturedkrivične prijavelažirani potpisi mamapodaci porodiljaRodoljub Šabićzloupotreba podataka


Mogerini: Kosovo ostaje politički prioritet za EU - Vijesti.me\nŠALJU POSMATRAČKU MISIJU\nUži tim od devet izbornih stručnjaka EU stigao je u Prištinu 7. septembra i ostaće do kraja izbornog procesa Edit\n596 pregleda 0 komentar(a)\nMogerini (Foto: Beta-AP)\nAgencija BETA 13. septembar 2019, 19:02\nEvropska unija šalje svoju posmatračku misiju da prati prevremene parlamentarne izbore na Kosovu zakazane za 6. oktobar, saopštila je danas evropska spoljnopolitička služba.\nVisoka predstavnica EU Federika Mogerini je rekla da Kosovo "ostaje politički prioritet" za EU i da slanje misije na izbore potvrđuje produženo angažovanje i posvećenost EU u podršci demokratskim procesima Kosova, navodi se u saopštenju.\nVisoka predstavnica imenovala je Violu fon Kramon-Tobadel, članicu Evropskog parlamenta, za šeficu kosovske posmatračke misije i rekla da je uvjerena da će misija pod vođstvom Kramon-Tobadel "doprinijeti inkluzivnim, vjerodostojnim i transparentnim izborima".\nUži tim od devet izbornih stručnjaka EU stigao je u Prištinu 7. septembra i ostaće do kraja izbornog procesa. Kasnije u septembru će im se pridružiti 18 dugoročnih posmatrača koji će biti raspoređeni širom zemlje, a još kasnije za izbornu nedelju još dodatnih 36 kratkoročnih posmatraća, navodi se u saopštenju.\nŠefica posmatračke misije Kramon-Tobadel je izrazila uvjerenje da je važno da EU nastavi da prati izbore na Kosovu, što je počelo 2009. Ona je izrazila nadu da će posmatračka misija dati važan doprinos izobrima i naporima da se osnaži kosovski izborni proces u budućnosti.\nKako se navodi u saopštenju EU ima dugu istoriju praćenja izbornih procesa na Kosovu i slala je posmatračke misije i prethodnih prilika, posljednje dvije 2017. što odražava dugoročnu posvećenost EU i njeno partnerstvo sa Kosovom.


Ovo je najplaćeniji penzioner u Srbiji\nDržavni sekretar u Ministarstvu pravde i državne uprave Danilo Nikolić najskuplji je penzioner u Vladi Srbije. Sa ukupnim primanjima po nekoliko osnova, on mesečno zaradi 248.504 dinara, više i od najpoznatijeg vladinog penzionera potpredsednika Jovana Krkobabića, koji mesečno zaradi 173.000 dinara.\nNikolić kao državni sekretar mesečno zaradi 108.218 dinara, istovremeno prima i penziju od 73.894 dinara, a kao član UO Pravosudne akademije zarađuje 28.392 dinara. Nikolić prima i naknadu za odvojeni život, čiji iznos nije prijavio, ali pošto ta naknada iznosi 75 odsto prosečne mesečne zarade u privredi, znači da Nikolić po tom osnovu zaradi još oko 40.000 dinara.\nSve to stoji u imovinskom izveštaju koji je Nikolić predao Agenciji za borbu protiv korupcije 26. marta ove godine. On prima i platu i penziju po istom osnovu kao i potpredsednik Krkobabić.\nNa osnovu Zakona o radu i Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju koji propisuju da sva lica koje je postavila Vlada, a koja su ostvarila prava na penziju ostvaruju oba primanja.\nU Ministarstvu pravde objašnjavaju da je Nikolić član UO Pravosudne akademije po funkciji na kojoj se nalazi i da bi i svaki drugi državni sekretar bio na njegovom mestu.\nOni takođe dodaju da državni sekretari kao osobe koje postavlja Vlada imaju pravo da koriste službeni stan, što Nikolić i koristi pošto dolazi iz Niša, a to što prima i naknadu za odvojen život objašnjavaju mesečnim troškovima za stan.\nNikolić takođe o državnom trošku često vikendom putuje u Niš, gde mu živi porodica, prelazeći tako čak 880 kilometara službenim vozilom.


Prema prvim informacijama, telo je pronađeno oko ponoći, a auto-put je bio zatvoren do 5 sati ujutru.\nPosle dva sata od pronalaska tela mladića, pronađen i njegov automobil, koji je bio udaljen od mesta gde je pronađen mladić.\nKako je potvrđeno za "Blic" mladić je nastradao u saobraćajnoj nesreći.\nPrema nezvaničnim informacijama mladić je ispao iz automobila nakon udesa, a onda ga je pregazilo nekoliko vozila! Pojedini mediji prenose da je preko tela mladića prešlo najmanje četiri šlepera i da je policija na licu mesta zatekla stravičan prizor.\nTelo na autoputu\nProfesionalni vozač iz Kladova Slaviša B. (50), koji je svojom "lančiom" krenuo za nemački Nirnberg, gde je bio profesionalni vozač autobusa, poginuo je jutros, oko četiri časa, nedaleko od Kladova, kada je, iz nepoznatih razloga, izgubio kontrolu nad autom i sleteo u njivu kraj puta.\nDVE TEŠKE SAOBRAĆAJNE NESREĆE U Kladovu muškarac poginuo rano jutros, u Grockoj mladić SLETEO S PUTA U KANAL\nDve saobraćajne nesreće dogodile su se prošle noći na putevima Srbije.


Terzićeva i Hasanović najbolji na Belom krosu - Radio Sto Plus\nTerzićeva i Hasanović najbolji na Belom krosu\nNovopazarski atletičari Amela Terzić i Muamer Hasanović pobedili su danas na 47. Belom krosu u Beogradu, koji je održan u lošim vremenskim uslovima i na skraćenim deonicama. Terzićeva je Košutnjaku bila najbrža seniorka na 2.000 metara u vremenu od šest minuta i 34 sekunde,...\nNovopazarski atletičari Amela Terzić i Muamer Hasanović pobedili su danas na 47. Belom krosu u Beogradu, koji je održan u lošim vremenskim uslovima i na skraćenim deonicama.\nTerzićeva je Košutnjaku bila najbrža seniorka na 2.000 metara u vremenu od šest minuta i 34 sekunde, ispred Sonje Stolić iz zrenjaninskog Proletera sa 6:37 i Biljane Cvijanović iz Doboja sa 6:43 minuta.\nHasanović je kod seniora slavio na stazi dugoj pet kilometara rezultatom od 15 minuta i 34 sekunde, Darko Živanović iz kragujevačkog Radničkog bio je drugi sa 15:44 minuta, a treća pozicija pripala je Osmanu Junuzoviću iz kluba Doboj Istok sa 15:49 minuta.\nElvedina Zornić pobedila je u kategoriji mlađih juniorki, a Haris Ajdarević bio je drugoplasirani mlađi junior.\nAdem Ziljkić trijumfovao je kod pionira, gde je Elzan Bibić bio četvrti, dok su Hamza Hanić i Amel Džakovac, tim redosledom, zauzeli drugo i treće mesto u trci mlađih pionira.\nBeli kros ima status „permit“ takmičenja Evroske atletske asocijacije (EAA), a ove godine je po jakom vetru trčalo preko 800 takmičara iz Srbije i regiona.


VUČIĆ: Mlade koji odlaze iz Srbije će zameni migranti! (VIDEO) | Vesti Dana\nPredsednik Srbije i vođa Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić u obraćanju naciji izneo je plan o sprovođenju politike masovne migracije u našu zemlju. Vučić je rekao da će Srbija do 2030 imati više ljudi koji imigriraju u Srbiju nego što odlaze iz nje. Plan predsednika SNS je da se masovni odlazak mladih reši masovnom migracijom u našu zemlju mahom iz zemalja Afrike i Azija.\nVođa Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić (Foto: Screenshot)\nLider SNS je našao opravdanje za svoju politiku u smanjivanju stanovništva, rekavši da će Srbija 2060 godine imati između 3.9 i 5.5 miliona stanovnika, a većinu bi mogli da čine penzioneri.\nPremijer je zatim uzeo najmanju cifru po projekcijama od 3.9 miliona i rekao će na tih 3.9 miliona naša zemlja imati 1.7 miliona penzionera što će uništiti naše proizvodne potencijale.\n„Što se tiče migrantornih kretanja 2028 do 2030 ćemo imati nulti migracioni saldo, imaćemo jednak broj emigranta i imigranata u Srbiju. Posle 2030 imaćemo veći broj imigranata nego emigranata iz Srbije“ rekao je Vučić.\nUprkos velikoj stopi nezaposlenosti, Vučić tvrdi da će Srbija za dve ili tri godine morati da uvozi radnu snagu.\nPredsednik nije pominjao mogućnost demokratskog referenduma, u kome bi građani mogli da glasaju da li podržavaju njegovu politiku kojom bi u budućnosti Srbiju naselile desetine hiljada migranata koji bi trebali da nadomeste masovnu migraciju mladih iz naše zemlje koja je 2017. godina iznosila preko 30.000 ljudi.\nRusija obnavlja transportnu avijaciju, evo šta sve može Iljušin Il-76MD-M (VIDEO)


Savladavanjem osnovnih akademskih studija studenti stiču primenljiva znanja u oblasti agroekonomije, osposobljeni su za korišćenje literature i prenošenje znanja, kao i nastavak studija na diplomskim akademskim studijama. Pored toga, studenti stiču opšte i predmetno specifične sposobnosti u funkciji kvalitetnog obavljanja stručne djelatnosti u agroekonomiji.\nPredmetno-specifične sposobnosti se ogledaju u poznavanju: pojmova, kategorija, metoda i procedura u planiranju, sastavljanju i rješavanju računovodstveno-finansijskih aspekata agrara i ocjene investicionog i komercijalno-spoljnotrgovinskog poslovanja poslovnih sistema poljoprivrede i prehrambene industrije, uključujući i organizaciono-ekonomske aspekte ruralnog razvoja, zadrugarstva i tržišta, prometa i marketinga poljoprivrednih proizvoda. Ovde se takođe uključuju i sadržaji upravljanja, rukovođenja, planiranja, projektovanja i konsaltinga poslovnih sistema poljoprivrede i prehrambene industrije.\nZavršetkom studija student je osposobljen za: obavljanje poslova organizacije proizvodnje i prerade, marketinga i prevoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, sirovina, pomoćnog materijala i sredstava za proizvodnju namenjenih poljoprivrednim i poslovnim sistemima prehrambene industrije. Studenti su takođe osposobljeni i za obavljanje poslova u bankama, osiguravajućim društvima, predstavništvima, razvojnim, carinskim službama, u agencijama, vladinim agencijama, savjetodavnim poljoprivrednim službama i kao menadžeri u oblasti agrobiznisa.\nZavršetkom osnovnih akademskih studija student ovladava metodama timskog rada, koristi literaturne i druge informacione izvore, koristi metode prikupljanja podataka i informacija, rangira i odabira podatke, pokazuje samostalnost i odgovornost za sopstveno učenje i u stanju je da prenese agroekonomska znanja i zaključke stručnoj i široj javnosti.


Nastavak prijateljskih odnosa i dobre saradnje u oblasti zdravstva Crne Gore i Paletine\nNastavak prijateljskih odnosa i dobre saradnje u o...\nObjavljeno: 15.06.2022. • 19:23 Autor: PR Služba Ministarstva zdravlja\nMinistar zdravlja Dragoslav Šćekić primio je danas u zvaničnu posjetu ambasadora Palestine u Crnoj Gori Rabija Al Hantoulija i tom prilikom je iskazano obostarno zadovoljstvo prijateljskim odnosima dvije države.\nMinistar Šćekić je upoznao ambasadora Palestine sa prioritetnim projektima koje Ministarstvo zdravlja u narednom periodu planira da realizuje, kako bi se krenulo u rešavanje nagomilanih problema, koji su, prema njegovom riječima, u velikoj mjeri ugrozili funkcionisanje i oslabili zdravstveni sistem. Cilj je, kako je kazao ministar zdravlja, vraćanje povjerenja u zdravstveni sistem i sigurnosti kod građana, za šta je potrebno prije svega napraviti dobre temelje, kao osnovu za izgradnju stabilnog, finansijski održivog zdravstvenog sistema, u kojem svi mogu da dobiju kvalitetnu i efikasnu zdravstvenu zaštitu.\nAmbasador Al Hantouli je naglasio da je njegova država spremna da pomogne unapređenju zdravstvenog sistema, posebno u oblasti edukacije ljekara i srednjeg medicinskog kadra u određenim specijalističkim granama medicine, ali i u ostalim segmentima koji su potrebni za podizanje nivoa kvaliteta zdravstvenih usluga.\nTokom sastanka bilo je riječi o mogućim invseticijama palestinskih renomiranih kompanija u infrastruktrne projekte u Crnoj Gori, koji bi doprinijeli kako unapređenju uslova u zdravstvenim ustanovama, ali i razvoju zdravstvenog turizma, čemu naša zemlja teži. Sagovornici su ocijenili da će buduće jačanje saradnje u oblasti zdravstva donijeti benefite i biti od obostrane koristi i za Crnu Goru i za Plaestinu.


Unicef: Snaga Interneta | PC Press\nUnicef: Snaga Interneta\n12. novembar 2021. 12. novembar 2021. PC Press\nPandemija koja je pogodila ceo svet ogolila je neophodnost Internet pristupa svim porama društva, s posebnim naglaskom na obrazovanje. Digitalizacija obrazovanja u nekim delovima sveta omogućila je bezbolnu tranziciju na online edukaciju, dok je pred druge stavila ozbiljne izazove. UNICEF je jedna od organizacija koja je odigrala ključnu ulogu u premošćavanju digitalnog jaza koji je nastao u obrazovnom sistemu kako na globalnom, tako i lokalnom nivou, ovde u Srbiji.\nU trenucima kada je u većini zemalja proglašeno vanredno stanje kao posledica COVID-19 pandemije, i ljudi bili primorani da ne izlaze iz kuća, postalo je jasno koliko je pristup Internetu bitan za svakodnevno funkcionisanje svih nas. Poslovi i škole su bili prvi na udaru, s radnicima i učenicima koji su umesto u kancelarijama i učionicama morali da ostanu kod kuće. I dok su se firme dovijale svaka na svoj način kako bi najbezbolnije rešile novonastalu situaciju, obrazovanje je zahtevalo globalnu strategiju, i to juče.\nPrebacivanje učenika na online nastavu sa sobom je donelo izazove poput neophodne opreme za praćenje nastave, bilo da se radi o tabletu, računaru ili prostoj Internet konekciji, do škola koje još uvek nisu imale potrebnu infrastrukturu, ali ni dovoljno obučen kadar koji bi se u novonastalim situacijama uhvatio ukoštac sa izazovima.\nNejednakost kao osnova problema\nViše od godinu dana deca širom sveta koriste Internet da bi nastavila svoj proces obrazovanja, ali nisu svi imali potrebne uslove da to ostvare. U nekim regionima sveta Internet veza je bila veoma slaba ili nepostojeća, što je predstavljalo nepremostiv problem u doba pandemije. Istraživanje UNICEF-a je pokazalo da bez kvalitetnog programa edukacije na daljinu, učenici zaostaju u znanju i veštinama, što dovodi do kreiranja nejednakosti u društvu, posebno izraženog kod najugroženijih grupa stanovnika, poput romskih zajednica i dece sa smetnjama u razvoju.\nKada je Srbija u pitanju, prema podacima Zavoda za statistiku, u 2020. godini 74,3 odsto domaćinstava je povezano na Internet, 74,3 odsto poseduje računar i 94,1 odsto ima mobilni telefon, što je prilično visok stepen digitalne povezanosti i usvajanja novih tehnologija.\nSa aktivnom Internet konekcijom, digitalnim alatima i modernim tehnologijama učenici i profesori mogu da nastave obrazovanje u velikoj meri kao i u vreme regularnog pohađanja škole, sa sve socijalizacijom, iako nisu fizički pod istim krovom. Digitalne tehnologije omogućavaju bogatiju nastavu i interaktivno učenje, te pristup multimedijalnim sadržajima koji znatno mogu da unaprede nastavni plan. Pored nastavka školovanja, upotreba računara i modernih tehnologija u procesu obrazovanja omogućava bolje razumevanje i poznavanje informacionih i komunikacionih tehnologija, što kasnije može imati pozitivan uticaj na uključivanje u rastući digitalni svet.\nStrategija za razvoj obrazovanja u Srbiji\nU oktobru 2012. Vlada RS je usvojila Strategiju za razvoj obrazovanja u Srbiji koja je za cilj imala unapređenje postojećeg sistema, digitalno opismenjavanje učenika i spremanje za život u modernom svetu. Strategija je obuhvatila obogaćivanje procesa učenja i vannastavnih aktivnosti (naučne, tehničke i preduzetničke aktivnosti, kao i multimedijalna pismenost), te unapređenje kvaliteta usavršavanja nastavnog kadra. U strategiji se navodi potreba za opremanje škola računarima i Internet konekcijom kao preduslovom za dalji razvoj i napredak.\nGodine 2018. uveden je portal esdnevnik.rs, ključni korak za adaptaciju učenja na daljinu, sa evidencijom rada u školama i aktivnostima i uspesima učenika, dostupan profesorima, učenicima i roditeljima.\nU doba pandemije pokazalo se da je digitalna strategija dobro pokrila najveći deo aspekata modernizacije obrazovanja, ali da uprkos kombinovanom učenju na daljinu preko TV-a i online nastave, čak 17 odsto romske dece nije moglo da prati nastavu zbog nedostatka potrebnih uređaja ili Internet konekcije.\nPročitajte i: Interaktivna aplikacija Bebbo dostupna u 11 zemalja\nJedan od ključnih faktora kreiranja kvalitetnih TV lekcija za đake bio je angažovanje organizacije UNICEF, preko koje je Ministarstvo obrazovanja dobilo potreban softver za snimanje lekcija, opremu i servise obrade video-materijala.\nPodrška za ugrožene grupe\nSa fokusom na decu koja pripadaju ugroženim grupama, UNICEF je aktivno učestvovao u mapiranju geolokacija svih škola u Srbiji s Ministarstvom za telekomunikacije, zarad omogućavanja obrazovanja za svu decu, gde god se nalazila u Srbiji.\nU saradnji s Vladom Srbije, realizovan je projekat „Premošćavanje digitalnog jaza u Srbiji za najranjiviju decu” koji za cilj ima povećanje fleksibilnosti obrazovnog sistema i njegove sposobnosti da odgovori na vanredne situacije, posebno kada su u pitanju romska deca. Najugroženijoj deci biće omogućena direktna dodatna podrška u uslovima COVID-19 pandemije.\nProjekat se oslanja na prethodna dostignuća u razvoju kvalitetnog inkluzivnog obrazovanja i podrazumeva aktivnosti na daljem osnaživanju sistema na nacionalnom i na nivou škola. Planirane investicije obuhvatile su i tehničke kapacitete neophodne za platformu nastave na daljinu na nacionalnom nivou, uspostavljanje digitalne baze podataka i primenu obrazovnih sistema za učenje na nivou čitave države.\nNa nivou škola, projekat uključuje nabavku digitalne opreme za izabrane škole i uspostavljanje obrazovnih digitalnih biblioteka. Bitan faktor je i podizanje nivoa obučenosti nastavnika i pedagoških asistenata da bi najugroženijoj deci na najbolji način pružili dodatnu podršku, koja uključuje kvalitetnu digitalnu nastavu, psihosocijalnu podršku, kao i različite pomoćne modele učenja tokom pandemije.\nMobilna mreža za najudaljenije lokacije\nS druge strane, u saradnji s kompanijom Telenor, UNICEF je sklopio partnerstvo koje premošćava digitalni jaz i omogućava pristup učenju preko digitalnih platformi. Sa ukupno 2.200 SIM kartica i 310 modema Telenor i UNICEF koriste priliku globalne krize da unaprede obrazovanje, obezbeđujući Internet pristup u 30 osnovnih škola u Srbiji i podizanje kapaciteta pedagoških asistenata u još 144 škole.\nU saopštenju UNICEF-a se kaže da je cilj stvaranje jačih, otpornijih obrazovnih sistema, jer dostupnost i potencijal tehnologije znače da digitalno učenje treba da bude deo osnovnog paketa neophodnih usluga za svako dete i mladu osobu.\nInvesticije u digitalne tehnologije i dostupnost Interneta u obrazovnim institucijama ima dugoročne prednosti u pogledu ekonomskog i privrednog razvoja. Rano upoznavanje s digitalnim tehnologijama i korišćenje digitalnih alata u osnovnom obrazovanju ima kumulativni efekat na kasnije obrazovanje, što direktno utiče na porast BDP-a na nacionalnom nivou.\nKorisna adresa: www.unicef.org/serbia\nTagovi: Internet, Obrazovanje, pomoć deci, UNICEF\n← Ratovi browsera: Microsoft Edge se udaljava od starog rivala\nEnelPS: Rekonstruisati data centar ili graditi nov? →


Osmi broj EMC biltena - Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · March 30, 2013\nSaznajte gde radi malobrojna grupa visokoobrazovanih ljudi i kako funkcioniše EMC kancelarija.\nPročitajte kako je protekao promotivni skup „IZVEŠTAVANJE ZA ODRŽIVOST III“.\nU broju 8 EMC biltena informišite se šta se radilo na drugoj radionici za svih deset klijenata – partnera na EMC projektu u Hotelu „Izvor“ u Aranđelovcu od 25. do 29. novembra i od 3. do 5. decembra 2012. godine.\nPredstavljeni su i klijenti – partneri Centra: “ŽELEZNICE SRBIJE“ A.D. i RTB BOR GRUPA – TOPIONICA I RAFINACIJA BAKRA BOR.\nU ovom broju pročitajte i šta je radila Razvojna grupa EMC-a na prilagođavanju TEAMS SR sistema u skladu sa Nacionalnim registrom izvora zagađivanja.\nEMC bilten izdaje Agencija za životnu sredinu Republike Srbije u okviru projekta „Uspostavljanje Centra za upravljanje životnom sredinom u Srbiji“.\nTags: Agencija za zaštitu životne sredineBeogradbiltenCentar za unapređenje životne sredineekologijaEMCEMC biltenenergetska efikasnostOdrživi razvojProjekatRegionalni centar za životnu sredinu za Centralnu i Istočnu Evropu (REC)\nNext story Deveti broj EMC biltena\nPrevious story KG eko bilten broj 34


Detroit Electric predstavlja svoje nove planove - AUTOMOBILI\n24/11/2020 9:29:44 PM\nNASLOVNA / VESTI / Detroit Electric predstavlja svoje nove planove\nKompanija u polju stvaranja električnih automobila, Detroit Electric, predstaviće svoj prvi proizvodni plan namenjen skorijoj budućnosti.\nNjihovo vozilo biće zvanično svetu prikazano tokom sledećeg meseca na događaju Low Carbon Vehicles 2017.\nKao i mnogobrojni početnički biznisi u poslednje vreme, kompanija iz Detroita shvata gde leži budućnost auto-industrije. Između ovih planova nalazi se i lansiranje punog opsega potpuno električnih putničkih automobila tokom sledećih nekoliko godina, a ovo je omogućeno novčanom injekcijom od 1,8 milijardi dolara, koja je došla kao kapitalna investicija zajedničkog aranžmana.\n“Obezbedivši solidnu finansijsku potporu kako bi ostvarili svoj poslovni plan, mi sada nastojimo da izgradimo naš tim kako bi omogućili da na tržište isporučimo naš ambiciozni inžinjerski projekat kreiranja vozila”, objasnio je Riči Frost, glavni i odgovorni direktor kompanije Detroit Electric.\n“Ovo predstavlja priliku da naš mali kolektiv postane sastavni deo neverovatno uzbudjivog konglomerata koji se nalazi u uzlaznoj putanji, dok takođe postajemo sve zanimljiviji tržišni igrač i dizajner električnih modela u Velikoj Britaniji. Ja smatram da nas ovo razlikuje od ostalih poslodavaca. Naša kompanija gleda u budućnost i pruža nam šansu da se sastanemo sa nekim od najtalentovanijih inžinjera u ovom polju i spremi smo da podelimo ovaj uzbudjivi razvoj sa njima.”\nKako bi održali svoje obećanje, ljudi iz ove kompanije takođe investiraju značajne količine novca kako bi proširili inžinjerski i proizvodni centar u Vorvikširu, što će jedan deo poslovanja preneti na evropsko tlo. Jedan od ciljeva ovog brenda predstavlja kreiranje vrhunske ustanove za razvoj i stvaranje automobila, koja će raditi zajedno sa inžinjerskim sektorom u Kini.\nPosetioci LCV2017. događaja, moći će da vide novo delo kompanije Detroit Electric na štandu C3-600 u hali 3.\nTagoviC3-600 Detroit Electric LCV2017 poslovni plan\nPrethodno 2018 Nissan 370Z\nSledeće Novi Bentley Continental GT


Senta Promet – Domaći Trgovački Lanac – DTL\nPriča o kompaniji AD „Senta-Promet“ TP počinje još davne 1946. godine kada se kao malo gradsko trgovinsko preduzeće počelo pozicionirati na teritoriji Sente. Pregršt zadataka, srećnih i tužnih vremena, napravili su od kompanije ono što danas jeste, lider u trgovini na veliko i malo mešovitom robom.\nTokom svih ovih godina kompanija je pretpela niz promena. Najveća promena desila se 2002. godine kada je izvršena svojinska transformacija i kompanija je privatizovana. „Senta-Promet“ danas predstavlja značajnog aktera u poslovnom svetu bačkog i banatskog okruga.\nDanas, „Senta-Promet“ ponosno posluje i broji 50 maloprodajnih objekata, zapošljava 450 radnika i brine o zadovoljstvu na hiljade kupaca.\nPrepoznatljiv kvalitet usluge, širok asortiman i pristupačne cene osnovni su alati kompanije kojima svakodnevno pokušava da privuče nove i zadrži stare kupce. Po teritoriji na kojoj posluje „Senta-Promet“ je već odavno napustila lokalne granice, ali po usluzi i pristupu kupcima ona i dalje važi za pravog komšiju.\nSvoju ulogu najznačajnijeg trgovačkog lanca kompanija shvata ozbiljno, odgovorno i domaćinski. Najoštrijim kritičarima „Senta-Promet“ smatra upravo svoje komšije, prijatelje i poznanike. Zarad dobrobiti svojih kupaca „Senta-Promet“ posluje i pod okriljem asocijacije trgovaca DTL (Domaći Trgovački Lanac) kako bi po što boljim uslovima ponudili razne proizvode DOMAĆE proizvodnje svojim kupcima.\nOd 2013. godine komapnija na tržištu nastupa pod brendom „SP marketi“ što pomaže prilikom lakšeg prepoznavanja marketa na širem terenu. Želja je da svi kupci, gde god da se nađu na teritoriji na kojoj kompanija posluje, obavljaju kupovinu na način na koji su navikli kao i da imaju iste pogodnosti kao i „kod kuće“.\nKao članu lokalne zajednice kompaniji „Senta-Promet“ je čast da omogući svojim ugrađanima kulturne, sportske i druge manifestacije koje sponzoriše i podržava. Svakodnevnim učešćem u društvenom životu sugrađana kompanija pokušava da razvija zdravu svest kod mladih, da edukuje, da pomaže starije građane kao i da ulepšava svakidašnjicu.\nNa listi prioriteta kompanije su zadovoljstvo i osmeh na licu kupaca, koji se kotiraju visoko u odnosu na ostale.


Danas počinju prijemni za upis na fakultete – Nadlanu.com\nDanas počinju prijemni za upis na fakultete\nObjavljeno 7. jula 2014. / 10:47:03\nSudeći po prijavama, brucoši su najveće interesovanje pokazali za tehničke fakultete ali i za tradicionalno tražene studije medicine, stomatologije, arhitekture, kao i za društvene fakultete.\nPrijemni će u zavisnosti od fakulteta trajati četiri dana, do 10. jula i kandidati treba dobro da se informišu u studentskoj službi, na oglasnim tablama ili na sajtu fakulteta o datumu izlaska na ispit.\nNa beogradskom Elektro-tehničkom fakultetu skoro 1.200 kandidata bori se za 600 mesta, a dekan ETF-a Branko Kovačević rekao je da prijemni iz matematike počinje u 10 sati, dok je prijemni iz fizike zakazan za sutra.\n“Pripremili smo 20 zadataka i to je provera četrvorogodišnjeg srednjoškolskog gradiva”, rekao je za RTS Kovačević i naveo da mesta ima za 420 budžetskih i 180 samofinansirajućih studenata.\nOn je rekao da preliminarna lista izlazi 9. jula, a konačna 11. jula.\nNa Fakultetu organizacionih nauka za 500 slobodnih mesta prijavilo se oko 1.700 kandidata.\nDuplo više kandidata nego slobodnih mesta ima na beogradskom Fakultetu bezbednosti, Matematičkom fakultetu, medicini, stomatologiji, arhitekturi, geografiji, Fakultetu bezbednosti.\nInteresovanje ne jenjava ni na Pravnom fakultetu gde će prijemni polagati oko 1.600 kandidata, ekonomiji (prijavilo se oko 1.200), Filološkom (oko 1.600), Filozofskom (1.218), Fakultetu političkih nauka (više od 1.000).\nTakođe, za mlade su atraktivne i pojedine visoke škole strukovnih studija, pa će se tako za jedan indeks Visoke zdravstvene škole u Beogradu boriti četiri kandidata.\nRezultati prijemnog treba da budu objavljeni najkasnije do 12. jula, a primedbe na preliminarnu rang listu najkasnije do 13. jula.\nNa državnim univerzitetima upisuje se oko 18.500 bužetskih studenata.


Kosovski specijalci džipovima okupirali sela, hapse Srbe - Novagaszeta.rs\nKosovska policija upala jutros u dva srpska sela u kosovskom pomoravlju, kod Gnjilana. Uhapšen načelnik kosovsko-pomoravskog okruga i bivši pripadnik KBS.\nJutros su uhapšeni Radovan Stojković, načelnik kosovsko-pomoravskog okruga i Jovan Denić, direktora ogranka Nacionalne službe za zapošljavanje, koji je inače do skoro bio i pripadnik kosovskih bezbednosnih snaga, javlja „Blic“.\nPrema saznanjima „Blica“, oduzeti su i kompjuteri koji postoje u njihovim kancelarijama, a njihovo ispitivanje je u toku.\nKako javlja RTV Plus, Stojanović je uhapšen jer je, navodno, vršio pritisak na srpske pripadnike KSB da napuste tu službu. „Ovo je odmazda što su svi članovi KSB iz Gnjilana napustili ovu službu u proteklih desetak dana“, priča izvor „Blica“ sa KiM.\nČitava akcija kosovske policije počela je u ranim jutarnjim satima, a u njoj je učestvovalo desetak policijskih džipova i oko 30 maskiranih policajaca.\nPosao: Za Srbe specijalna viza, plata 2.500 EUR\nTagged hapšenje, Kosovo, specijalci, srbi


Kompanija Keprom učestvovala na konferenciji „Marketing u farmaciji“\nNa Farmaceutskom fakultetu u Beogradu, 31. marta 2012. održana je peta Konferencija „Marketing u farmaciji“, sa generalnom temom „Farmaceutska delatnost u krizi“. Među 20 izlagača, koliko ih je učestvovalo na konferenciji, našla se i kompanija Keprom jedna od vodećih distributerskih kompanija u Srbiji. Svojim učešćem, Keprom je direktno podržao stručno usavršavanje i unapređenje farmaceutske delatnosti koja je osnova za razvoj struke, ali i čitavog sistema zdravstva.\nZa kompaniju Keprom ova Konferencija bila je još jedna prilika da farmaceutima predstavi proizvode iz PiC Solution asortimana medicinskih sredstava. Sudeći prema utiscima Danice Paunović, brend menadžera za brend PiC u tome se i ovaj put uspelo. „Farmaceuti prepoznaju PiC prozvode kao visokokvalitetne i smatraju ih za jedne od vodećih u ovoj kategoriji medicinskih sredstava“, rekla je Paunović i već za kraj ove nedelje najavila učešće brenda PiC na još jednom stručnom skupu, XVI Farmaceutskim susretima „FASUS“.\nKonferencija je bila podeljena u tri tematske celine. Prva celina, Ekonomija i farmakoekonomija, pokušala je da pronađe odgovore na pitanja kako da apoteka kao zdravstvena ustanova, u uslovima krize i turbulentnih promena na svetskom tržištu, posluje u skladu sa tržištem i ekonomskim zakonima, i da svojom ponudom bude atraktivna i privuče što veći broj potrošača. U fokusu predavanja u panelu 2 bila je aktuelna situaciju u farmaceutskom sektoru Srbije i mogući pravci budućeg razvoja i rada apotekarske delatnosti, dok je panel 3 ukazao na probleme globalizovanog sveta i njihova moguća prevazilaženja na relaciji industrija – apoteka – pacijent/korisnik.\nVažnost konferencije prepoznali su Farmaceutska komora Srbije i Agencija za lekove i medicinska sredstva Srbije koji su podržali ovaj stručni skup.


srbija - Stranica 53 od 136 - Dnevni list Danas\nPočetna » srbija » Page 53\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj ocenio je da je Alijansa za budućnost Kosova na čijem je čelu sada u izuzetno povoljnoj situaciji i da nikada nije bila jača, ali i da održavanje vanrednih parlamentarnih izbora nije u interesu Kosova.\nIzvori u Briselu: Tramp hoće nagodbu oko Kosova, u EU malo saznanja kako\nHaradinaj: Nećemo raskinuti koaliciju sa Srpskom listom\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je danas da neće raskinuti koaliciju sa Srpskom listom ukoliko njeni poslanici ne bude podržali budžet za 2019. godinu, jer je usvajanje budžeta za ovu godinu, kako je rekao, u interesu svih poslanika i ministara.\nPredsednik Kosova Hašim Tači izjavio je danas da bi bilo neoprostivo da se mlađim generacijama ostavi u nasleđe, zbog populizma i nedostatka hrabrosti, nedovršena politička borba sa Srbijom.\nPredsednik skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun izjavio je danas da je napovratno pokrenut proces stvaranja „velike Albanije“, te da se sada praktično brišu unutrašnje granice tog zamišljenog koncepta, a da će u povoljnom međunarodnom trenutku biti proglašene spoljne granice te teritorije.\nSa 35 medalja na međunarodnim olimpijadama iz matematike, fizike i informatike i još tridesetak na regionalnim takmičenjima, učenici Matematičke gimnazije u Beogradu su apsolutni šampioni prema broju osvojenih nagrada tokom 2018. godine.\nPiše: Vesna Andrić 1. 1. 2019.\nGodina 2018, čini se, ne razlikuje se mnogo od prethodnih nekoliko u Srbiji, posmatrajući vesti koje su obeležile 12 meseci unzad. I ove godine su bili neki izbori, sloboda medija je na niskom, odnosno još nižem nivou, dijalog sa Prištinom je čas ovako, čas onako, a nerealna obećanja od strane vlasti skoro su svakodnevna.\nPiše: B. C. -Beta 31. 12. 2018.


RED FLAGS ANALIZA: TELEKOM SRBIJA, A.D BEOGRAD – Макроекономија\n26. августа 2011.\tJavna preduzeća i velike kompanije, z Draženko Lukač Ostavite komentar 719 Pregleda\nPrisustvo informacionih rizika i moguće posledice kreativnog finansijskog izveštavanja primoravaju finansijske analitičare da se ozbiljnije bave analizom kvaliteta finansijskih izveštaja. Kreativno finansijsko izveštavanje podrazumeva namerno, unapred smišljeno manipulisanje informacijama u finansijskim izveštajima u cilju stvaranja pogrešne predstave o finansijskom polažaju i uspehu preduzeća, sračunato na obmanjivanje pojedinih interesnih grupa, prvenstveno investitora. Kreativna računovodstvena praksa uvek podrzumeva neprofesionalnu i neetičku, a ne retko i protivzakonitu primenu računovodstvenih pravila koja udaljava prikazane performanse od realnih ostvarenja. Preduzeća koriste različita kreativna rešenja u finansijskim izveštajima da bi stabilizovali dobitke kada oni osciliraju ili da bi prikazali brži rast ostvarenja nego što on realno jeste. Preduzeća izbegavaju da prikažu značajniju volatilnost dobitka kao seriju uspona i padova, budući da ovakva kretanja ostavljaju nepovoljan utisak u investicionoj javnosti o sposobnosti manadžmenta da ostvarenja drži stabilnim.\nJedan integralni pristup analize kvaliteta finansijskih izveštaja nadilazi standardnu analizu informacija koje su iskazane u finansijskim izveštajima. Pri tome polazište u istraživanjima kvaliteta je prepoznavanje poslovnih situacija koje pogoduju manipulacijama, odnosno koje povećavaju rizik od njihovog nastanka. Na ovo se nadovezuje analiza kvaliteta sistema finansijskog izveštavanja koja će između ostalog odrediti obim istraživanja pojedinačnih finansijskih izveštaja. Konačno, analiza kvaliteta pojedinačnih finansijskih izveštaja ide korak dalje u odnosu na neku standardnu finansijsku analizu usmerenu na otkrivanje poslovno-finansijskih rizika i pored nje, ili bolje rečeno pre nje zahteva analizu nekih nestandardnih upozoravajućih signala koji bi bili u funkciji otkrivanja kako mogućeg postojanja kreativnog finansijskog izveštavanja, tako i u funkciji ranih nagoveštaja poslovno-finansijskih rizika.\nKreativno finansijsko izveštavanje ozbiljno derogira upotrebnu vrednost finansijskih izveštaja, bilo u smislu neposrednog korišćenja informacija koje se u njima nalaze (npr. o visini dobitka, vrednosti potraživanja, iznosu obaveza i sl.), bilo kao informacione osnove za jednu ozbiljnu analizu performansi preduzeća. Budući da ni najbolja analiza finansijskih izveštaja neće doneti mnogo koristi ako se zasniva na pogrešnim informacijama logično je prvo preispitati kvalitet izveštavanja. S tim u vezi, dobro je raspolagati sa setom upozoravajućih indikatora čije kretanje može signalizirati prisustvo kreativizma. U tabeli 1 sistematizovani su neki karakteristični upozoravajući događaji koji mogu upućivati na opasnost manipulacija u finansijskim izveštajima, način kvantitativnog izražavanja ovih događaja, kao i moguće implikacije ovih događaja po iskazana ostvarenja preduzeća.\nPrepoznavanje prisustva kreativizma u finansijskim izveštajima ima za cilj da zaštiti korisnike informacija od informacionih rizika, odnosno od toga da svoje odluke zasnivaju na pogrešnoj predstavi o dostignutim i perspektivnim performansama preduzeća. Međutim, to nije dovoljno za donošenje kvalitetnih odluka. Pretpostavimo da finansijski izveštaji predstavljaju istinit i fer prikaz finansijskog položaja i uspeha preduzeća ili da su i oni izveštaji opterećeni kreativizmom potpuno očišćeni od kreativnih primesa. Tada, još uvek nedostaju zaključci o kakvom se preduzeću radi, odnosno u kojoj meri je ono opterećeno poslovno-finansijskim rizicima i u kojoj meri je atraktivno za ulaganja. Procena atraktivnosti preduzeća za ostvarenje interesa različitih stejkholdera podrazumeva jednu produbljenu analizu finansijskih izveštaja od strane finnasijskih analitičara.\nU nastojanjima da identifikujemo jedan koristan set indikatora koji bi bio u funkciji upozoravajućih signala od povećanih poslovno – finansijskih rizika (tzv. crveni indikatori), ili obrnuto koji bi ukazivao na poslovno – finansijsku stabilnost i dobre perspektive (tada bismo ih posmatrali kao zelene indikatore), a opet bez namere da tu listu konačno zaključimo, opredelili smo se za pokazatelje koji se uglavnom ne zasnivaju samo na jednom finansijskom izveštaju i koji uglavnom nisu korišćeni, ili ne na taj način, u uobičajenoj standardnoj finansijskoj analizi. Namera je bila da se izaberu pokazatelji koji ozbiljno upozoravaju na poremećaje finansijske strukture, ugrožavanje likvidnosti, povećanje dugoročnih rizika (solventnosti), opadanje zarađivačke sposbnosti, rizik po osnovu postojanja skrivenih gubitaka i latentnih rezervi i sl. Pregled tih pokazatelja za preduzeće predmet naše analize je dat u tabeli 2.\nUvidom u prethodnu tabelu identifikujemo dva upozoravajuća indikatora: kvalitet dobitka i prinosnu sposobnost preduzeća. Dobro polazište u proceni kvaliteta dobitka predstavlja analiza kvaliteta prihoda kao jedne od dve njegove ključne komponente. Racio kvaliteta prihoda se računa stavljanjem u odnos novčanih priliva iz poslovanja i poslovnih prihoda. Kriterijum za izvođenje zaključaka o kvalitetu prihoda, a preko toga i kvalitetu profitabilnosti i sposobnosti servisiranja obaveza, je udaljenost ovog pokazatelja od jedinice. Ako se ovaj pokazatelj udaljava od jedinice (kreće ka nuli) onda to znači da je kvalitet prihoda nizak, rizik po osnovu nelikvidnosti povećan, a profitabilnost pogrešno predstavljena. Približavanje ovog pokazatelja jedinici upućuje na obrnute zaključke. U slučaju preduzeća predmeta naše analize ovaj pokazatelj je više nego zadovoljavajući. Što nas upućuje da na drugom mestu potražimo razloge za odstupanje poslovnog dobitka u odnosu na neto novčane tokove iz poslovnih aktivnosti što predstavlja meru kvaliteta dobitka. Uvidom u finansijske izveštaje preduzeća predmeta naše analize vidimo da je razlog većih neto novčanih tokova iz poslovanja u odnosu na poslovni dobitak usporavanje izmirivanja obaveza iz poslovanja što je našem preduzeću zbog tržišne pozicije svakako trenutno moguće ali ne i preporučljivo. Nakon ove detaljnije analize možemo otkoniti upozoravajući indikator po osnovu kvaliteta dobitka.\nUpozoravajući indikator na području prinosne sposobnosti je daleko ozbiljniji. Do veličina od 1.93 i 1.77 smo došli delenjem ROE sa ROA ali taj neznatni pad u 2010 je posledica smanjivanja zaduženosti proistekle finansiranjem preuzimanja Telekoma Republike Srpske. Zabrinjavajuće je to što preduzeće predmet naše analize u posmatranom periodu ima stope prinosa niže od troškova kapitala, doduše u 2010 dolazi do rasta ROE i ROA ali je to još uvek ispod troškova kapitala pa se opravdano pitamo da li se naše preduzeće nalazi u dobrim rukama kako to neki tvrdi. Našu argumentaciju možemo i dodatno potvrditi uvidom u odnose stopa prinosa i troškova kapitala nekih od preduzeća iz telekomunikacijskog sektora, npr. Hrvatskog Telekoma.\nTabela 1: Prepoznavanje indikatora kreativnog finansijskog izveštavanja\nTabela 2: Prepoznavanje indikatora poslovno finansijskih rizika – Telekom Srbija, a.d. Beograd u 000 RSD, koeficijentima, %\nPrethodna Saobraćaj: Bezbednost i zaposlenost\nSledeća Cash – Flow анализа: Металац, а,д, Горњи Милановац MTLC


U RS-u manje novca od poreza na dohodak, više od dobiti - Privredna štampa\nU RS-u manje novca od poreza na dohodak, više od dobiti\nNa račun javnih prihoda Republike Srpske je u protekla tri mjeseca ove godine uplaćeno 509,6 miliona KM te dodatnih 4,7 miliona KM po osnovu doprinosa za Fond solidarnosti.\nIz entitetske Poreske uprave pojašnjavaju da je u posmatranom periodu naplaćeni iznos po osnovu direktnih poreza veći za 10 posto nego za isti period prošle godine, odnosno prikupljeno je 124,9 miliona KM ili 11,3 miliona KM više poreza.\nPo osnovu poreza na dohodak naplata je u odnosu na isti period prošle godine manja za četiri posto i naplaćeno je 50,7 miliona KM.\nNa manju naplatu ovog poreza uticale su izmjene Zakona o porezu na dohodak u 2015. godini, u dijelu koji se odnosi na ukidanje oporezivanja dividende i udjela u dobiti pravnog subjekta, te manja naplata poreza od kapitalnih dobitaka.\nU porastu je naplata poreza na dobit i to za 27 posto, odnosno naplaćeno je 68,4 miliona KM.\nPo osnovu poreza na nepokretnost naplaćeno je 2,8 miliona KM što je za sedam posto manje u odnosu na isti period lani.\nTakođer, i kod poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara došlo je do manje naplate i to za 18 posto, na šta je uticala izmjena Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara.\nDoprinosi su za tri mjeseca tekuće godine naplaćeni u iznosu od 305,4 milion KM, što je u odnosu na naplatu iz istog perioda 2015. više za 3,8 miliona KM ili jedan posto.\nPoreska uprava RSPorez\nBanjalučka berza: Na jučerašnjem trgovanju ostvaren je promet od 127.127,00 KM, kroz 33 transakcija\nVrijednost BIRS indeksa se nije promjenila i iznosi 549,28 poena. Vrijednost FIRS indeksa se povećala za 0,28% i iznosi…\nKursna lista za dan 30.03.2016\n"Općina Stolac uspostavila je bolji regulatorni okvir, koji će gospodarstvenicima omogućiti lakše, brže i jeftinije pribavljanje općinskih dozvola i rješenja.…\nPanel diskusija “Izazovi izvoza” 30. augusta u Sarajevu\nPanel diskusija za vodeće izvoznike pod nazivom “Izazovi izvoza“ održat će se 30. avgusta u hotelu Novotel (Bristol), u Sarajevu.…


"Tenis" ulaže 300 miliona evra u mesnu industriju u Srbiji - Ekonomske Vesti\nBrnabić o koncesiji za hidroelektrane na Drini : Srbija je ozbiljna država\nHidroelektrana Buk Bijela: Srpska zelena istorija je počela\nZagreb: Za 15 dana zakazan obračun sa levicom – argumentima\nRegionalna hidro-energetska inicijativa Srbije\nAnja Šimpraga treća u trci za gradonačelnika Knina\n„Tenis“ ulaže 300 miliona evra u mesnu industriju u Srbiji\n23. feb. 2016 Andrija Matić 0 Comments Aleksandar Vučić, goveda, Klemens Tenis, Nemačka, poljoprivreda, svinje, Tenis\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da nemačka kompanija „Tenis“, koja je najveći proizvođač mesa i mesnih proizvoda u Evropi, želi da ulaže i radi u našoj zemlji, što će omogućiti i oporavak srpske poljoprivrede.\nVučić je na konferenciji za novinare, kojoj je prethodio sastanak sa vlasnikom te kompanije Klemensom Tenisom, naveo da ona godišnje uzgoji više od 17 miliona svinja i približno 400.000 goveda, pri čemu ima godišnji obrt veći od pet milijardi evra.\nOn je naglasio da se potpisivanje ugovora sa kompanijom „Tenis“ očekuje u junu, budući da Srbija treba da uradi još mnogo toga, posebno po pitanju obrazovanja i pronalaženja poljoprivrednika od kojih bi mogle da budu otkupljivane svinje.\nPrema njegovim rečima, potrebno je da se izgradi savremeno takozvano „vertikalno preduzeće“, koje će obuhvatiti proizvodnju žitarica za ishranu, proizvodnju i klanicu tovnih svinja.\nOn je objasnio da tim njegove kompanije već radi na projektovanju 10 farmi u Srbiji, i istakao da njegov dolazak ne znači gušenje domaće proizvodnje, već je, naprotiv, ideja da uposli one koji već proizvode na našem tržištu.\nSada je važno pronaći lokaciju gde postoje klanice u stečaju ili likvidaciji, a koje bi kompanija „Tenis“ kupila i preuredila za proizvodnju mesnih prerađevina, dodao je premijer.\nKompanija „Tenis“ bi u prvih godinu dana otkupljivala svinje od srpskih seljaka, naglasio je Vučić, uz ocenu da je dolazak te kompanije na srpsko tržište prilika da našu zemlju postavimo na evropsku mapu poljoprivredno razvijenih zemalja.\nOn je podvukao da će srpski poljoprivrednici moći da povećavaju svoju proizvodnju jer će imati kome da je prodaju, pri čemu će imati bezbednost za svoju hranu, sve higijenske uslove i naprednu tehnologiju.\nPremijer je izneo podatak da se u Srbiji danas klanično obradi 2,8 miliona svinja, a da je 2010. i 2011. godine u našoj zemlji stočni fond bio na nivou iz 1910. godine.\nTenis je potvrdio da namerava da organizuje proizvodnju mesa u Srbiji, kao i da je sa premijerom Vučićem dogovorio naredne korake za dolazak te kompanije, od kojih je najvažniji dobijanje dozvola za rad i obrazovanje kadrova iz naše zemlje.\nTenis je naveo da njegova kompanija želi da uđe na tržište Srbije i investira do 300 miliona evra u predstojećih pet godina, a da će lokacije biti izabrane tako da budu u sredini nekog regiona u kojem će se proizvoditi svinje.\nPrema njegovim rečima, u Nemačkoj kompanija „Tenis“ ima 17.000 poljoprivrednika dobavljača, koji su porodična preduzeća i dobro žive od tog posla.\nOn je najavio da će biti uspostavljena internet platforma preko koje će moći da se prijave zainteresovani poljoprivrednici, koji bi, kada budu izabrani, bili upućeni na obuku u Akademiju „Tenis“ u Nemačkoj kako bi se upoznali sa njihovom tehnologijom.\nTenis je uputio molbu srpskim poljoprivrednicima za podršku, ističući da dolazak u neku zemlju bez podrške nema smisla.\nMemorandum o razumevanju su, u aprilu prošle godine, potpisali ministar privrede u Vladi Republike Srbije Željko Sertić i predstavnik kompanije „Tenis“ Danijel Notbrok.\n← Demograf: Hrvatska jednostavno nestaje!\nCene porasle za 0,6% →\nVučić: Pisanja Gardijana su glupost\n15. jul. 2015 Andrija Matić 0\nVučić od Medvedeva dobio ruski smartfon\n28. okt. 2015 Andrija Matić 0\nAutoput Prnjavor–Doboj otvara mogućnost za nove investicije\n11. sep. 2016 Andrija Matić 0


Dizanje glasova - Izlaznost na referendumu - Nedeljnik Vreme\nDok je referendumska kampanja bila upućena svim građanima, partije koje su podržale Nacrt ustava u danima glasanja bavile su se motivacijom sopstvenog članstva\nTokom referendumskog vikenda odigrala se prava mala drama oko toga da li će birači izaći u broju dovoljnom za potvrđivanje Ustava. Nakon informacija o slabašnom odzivu i spekulacija o tome da li će referendum uspeti, u nedelju je sa svih strana i na razne načine krenulo intenzivno apelovanje na građane. U ranim popodnevnim satima, premijer Koštunica još jednom je pozvao sve kojima je u srcu Srbija da izađu i glasaju za novi ustav, uz poruku da bi posledice neizglasavanja bile nesagledive. Nešto kasnije, sličan poziv upućuje i predsednik Boris Tadić. U beogradskoj OŠ "Petar Petrović Prvi", svoje biračko pravo prvi put u životu iskoristio je i patrijarh Pavle. Na gotovo svim televizijskim kanalima, ministri i stranački prvaci apelovali su na građane da izađu na referendum. Televizija Pink emituje Boj na Kosovu Zdravka Šotre u terminu koji je bio predviđen za film Lov u mutnom. Konačno, u 19 sati postaje jasno da će referendum uspeti. Tvorci Ustava, Vlada Srbije, partije koje su učestvovale u referendumskoj kampanji i bezbrojni aktivisti konačno su mogli da odahnu – Ustav je "prošao".\nKOMANDNI LANAC: U dva referendumska dana, sudeći po informacijama do kojih je došlo "Vreme", stranački funkcioneri i aktivisti prošli su kroz pravi pakao. Ionako prilično agresivna tronedeljna kampanja, u subotu i nedelju bila je naročito intenzivirana. Ali, dok je kampanja bila upućena svim građanima, tokom vikenda, partije koje su podržale Nacrt ustava bavile su se motivacijom sopstvenog članstva. U tu svrhu pojedine stranke formirale su svojevrsni komandni lanac. Dragan Todorović iz Srpske radikalne stranke kaže za "Vreme" da je čitavog vikenda bio u stalnom kontaktu sa čelnicima regionalnih podružnica SRS-a, koji su kontaktirali predsednike opštinskih odbora ove stranke. Ovi su bili zaduženi za komunikaciju sa predsednicima mesnih odbora, čiji je zadatak bio da obilaze članove, simpatizere, i takozvane sigurne glasove, kako bi videli da li su već izašli na glasanje i dodatno ih motivisali u slučaju da još nisu podržali Ustav. I Zoran Anđelković iz Socijalističke partije Srbije slično je proveo vikend. "U dane referenduma dežurao sam u stranačkim prostorijama i zvao sve predsednike okružnih i opštinskih odbora i insistirao da dovode ljude", kaže Anđelković, napominjući da su ove aktivnosti u SPS-u naročito intenzivirane u nedelju posle 15 časova.\nSvoje članove i simpatizere telefonom je kontaktirala i Demokratska stranka. Za razliku od drugog kruga predsedničkih izbora, kada su iz beogradske centrale pozivani svi njeni članovi i "sigurni glasovi" i kada se od njih tražilo da odgovore na pitanje da li su na listiću zaokružili ime Borisa Tadića, telefoniranje je ovoga puta prepušteno opštinskim odborima. Oni su različito shvatili ovaj zadatak, pa su jedni zvali celokupno članstvo, a drugi samo one koji do nedelje popodne nisu glasali. Na pitanje kako su dolazili do podataka o tome ko nije izašao, u opštinskim odborima DS-a koji su primenili ovaj metod kažu da svaki njihov član biračkog odbora poznaje partijske kolege koji glasaju gde i on. Jednostavno, javljali su opštinskim centralama koga još nisu videli na biračkom mestu. Pored toga, članovima i simpatizerima DS-a poslati su i SMS-ovi sa pozivom za referendum, a na isti način svojim pristalicama se obratila i partija G17 plus.\nU političkom bloku koji je podržao Ustav postoji opšta saglasnost da je Demokratska stranka Srbije iznela najveći deo kampanje. To potvrđuje i član Glavnog odbora DSS-a i šef poslaničke grupe ove stranke Miloš Aligrudić, koji u izjavi za "Vreme" kaže da je gotovo celokupno članstvo ove stranke bilo angažovano u kampanji. Svaki aktivista DSS-a imao je zadatak da tokom kampanje razgovara o Ustavu sa bar deset ljudi iz svog okruženja. Išlo se i u kampanju "od vrata do vrata", a članovi podmlatka DSS-a slali su SMS-ove članovima i simpatizerima. Tokom vikenda, sve ove aktivnosti su intenzivirane. Prema tvrdnjama pojedinih članova biračkih odbora iz unutrašnjosti, Demokratska stranka Srbije imala je aktiviste koji su sa spiskom svojih članova obilazili glasačka mesta i u biračkom spisku proveravali da li su njihova imena već zaokružena, a zatim odlazili kod onih koji još nisu izašli na referendum. U DSS-u nisu mogli da potvrde ovu informaciju.\nRAZUM I OSEĆAJNOST: Govoreći o razlozima zbog kojih je izlaznost na referendum bila veća u nedelju popodne, svi sagovornici "Vremena" saglasni su u tome da je, i inače, uobičajeno da ona u tom periodu poraste. Po mišljenju Miloša Aligrudića, na izlaznost je uticalo i to što su preko medija emitovani apeli javnih ličnosti: "Moguće je da je taj medijski pritisak imao efekta, kao i to što je patrijarh glasao." Aligrudić smatra da je na birače mogao da utiče i izbor filmova koji su u nedelju prikazivale TV stanice, misleći konkretno na Boj na Kosovu, prikazan na TV Pinku. Odgovarajući na pitanje da li je emitovanje ovog filma jeftino "gađanje" na emocije birača, Aligrudić kaže da je svako sredstvo koje daje rezultate legitimno. S druge strane, predsednik Izvršnog odbora DS-a Marko Đurišić ne može da veruje da je ovaj film uticao na izlaznost: "Po mom mišljenju, puštanje tog filma je jako glup potez."\nIstorijski spektakli domaće produkcije nisu bili jedini udar na emocije građana. Posle izjave Aleksandra Vučića iz SRS-a, koji je u nedelju rekao da će se neizglasavanju Ustava obradovati Agim Čeku, Marti Ahtisari i "ostali neprijatelji Srba", jagodinska Televizija Palma plus satima je emitovala kajron sa sledećim obaveštenjem: "Kako saznaje Palma plus, premijer Kosova Agim Čeku večeras priprema slavlje uz vatromet u Prištini, jer očekuje da referendum u Srbiji neće uspeti. Pozivaju se svi građani Srbije da u što većem broju tokom dana izađu na referendum i na taj način odluče da je Kosovo i Metohija sastavni deo Srbije." Efekat nije izostao: u Jagodini, izlaznost je, prema nezvaničnim podacima opštinske referendumske komisije, bila 60 odsto. Upitan zašto su vest o pripremi slavlja na Kosovu i poziv građanima emitovani kao jedna informacija, glavni urednik televizije Palma plus Stevo Grkinić kaže da su celog dana puštani kajroni sa svim vestima vezanim za referendum. Na opasku da slavlje na Kosovu nije najavio Agim Čeku, već Aljbin Kurti iz pokreta Samoopredeljenje, koji ne uživa naročitu podršku kosovskih Albanaca, Grkinić je odgovorio da je on preko svojih izvora došao do drugačijih informacija.\nJedinstvo i sloga koji su vladali među najvećim partijama u Srbiji za vreme referendumske kampanje polako iščezavaju. Pored najsvežijih sporenja oko datuma izbora, odjednom je postalo važno i ko se više trudio u kampanji. Prema mišljenju Dragana Todorovića iz SRS-a, samo su radikali i DSS iskreno pozivali građane da podrže Ustav, dok je Demokratska stranka bila u tihom bojkotu. Odgovarajući na optužbe, Marko Đurišić kaže da ova tvrdnja nema veze sa istinom: "Naš stav je da je upravo učešće SRS-a u kampanji pokolebalo naše simpatizere." Sa Todorovićem se ne slaže ni Miloš Aligrudić, koji kaže da svaka stranka ima odbore koji rade i one koji ne rade dobro: "Imam informacije iz unutrašnjosti da su opštinski odbori DS-a i SRS-a zaista dali sve od sebe, tako da ne mogu da tvrdim da je neko propagirao bojkot."\nPošto je Ustav dobio dovoljan broj glasova, u moru faktora koji su uticali na izlaznost građana neki je sigurno bio presudan. Za političare je prava šteta što ne znaju koji, jer Srbiju uskoro čekaju novi izbori, a najbrojnija politička opcija ovde su poslednjih godina – apstinenti.


Nedimović: Odstrel divljih svinja da se spreči afrička kuga | Novosti.RS\n19. 02. 2019. u 18:15\nLov na divlje svinje, foto D.Dozet\nKako je naveo, lovni inspektori će zajedno sa ljudima iz Uprave za šume ići po terenu, naročito na prostoru Banata i ka severu\nDivlja svinja, foto D.Dozet\nNEDIMOVIĆ: PRI KRAJU IZRADA IZMENA ZAKONA O ZEMLjIŠTU\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da su izmene Zakona o poljoprivrednom zemljištu skoro gotove, te da je ideja da se poljopriredno zemljište u državnoj svojini izdaje na duži vremenski rok.\n“To je za ratare na četiri godine bar, a za stočare na osam godina, s tim što će država omogućiti preko svog posebnog fonda da se kupuje poljoprivredno zemljište za mlade po povlašćenim uslovima sa rokom otplate na 20 godina i pod povoljnom katnom stopom od jedna odsto na godišnjem nivou”, rekao je Nedimović novinarima.\nOn je, nakon obilaska gazdinstva Ignjata Stošića u Crvenoj Crkvi, naveo da država i na taj način želi da pomogne da ljudi ostaju i žive na selu.\nMinistar je rekao da selo Crvena Crkva ima problem sa malom količinom državnog poljoprivrednog zemljišta.\n“Ljudi žele da se bave poljoprivredom i da se šire. Moramo da prevaziđemo taj problem koji postoji na osnovu postojećeg zakona i da oni ne mogu da učestvuju u prvom krugu licitacije. Obavezao sam se da na tome radimo i da to ne bude situacija u godima koje su isped nas”, kaže Nedimović.\nPoljoprivrednici se, kako je rekao ministar, suočavaju i sa problemom cena poljoprivrednih porozvoda, te poručio da država može da pomogne oko goriva i repromaterijala, ali da se cena formira na tržištu kao i za sve druge vrste roba na pojoprivrednom zemljištu.\n“Kako ćemo pomoći da ovaj sistema nekako funkcioniše? U aprilu ćemo najverovatnije doneti zakona o regulisanju tržišta poljoprivrednih proizvoda koji podrazumeva ko može da bude otkupjivač, pa će on morati da položi neki novac”, kaže Nedimović.\nNaveo je i da će biti uspostavljen registar otkupljivača kako se, dodajr, više ne bi dešavalo da se pojavi bilo ko i samo kaže “ja hoću da kupim robu i ne pojavi se više nikad sa isplatom, a možda plati 20 ili 30 odsto robe.\n“Moramo to da prevaziđemo”, poručio je ministar koji je nakon Crvene Crkve posetio domaćinstvo Borka Petrovića u obližnjem selu Kusić.\nDa se spremi jedan kontigent lovaca i posalje u Afriku da na licu mesta lovi divlje svinje!


Kriza u EU počela pre tačno deset godina | EurActiv Srbija\nKriza u EU počela pre tačno deset godina\nObjavljeno : 09.08.2017.\t Tweet\nGlobalna finansijska kriza koja je počela pre deset godina uvela je Evropsku uniju u najtežu recesiju u njenoj šest decenija dugoj istoriji. Iako kriza nije počela u Evropi, institucije EU i članice morale su da deluju odlučno kako bi umanjile njene efekte i ispravile slabosti Ekonomske i monetarne unije. Sve to je dalo rezultate i danas ekonomija EU raste petu uzastopnu godinu, nezaposlenost je najmanja od 2008, banke su jače, investicije rastu a javne finansije država su u boljem stanju.\nEvropska komisija istakla je da, iako razvoj u poslednje vreme ohrabruje, još dosta toga treba uraditi da bi se prevazišle posledice godina krize, kao i da je poptpuno spremna da ispuni evropske planove oko radnih mesta, rada i socijalne pravde.\nPre tačno deset godina, 9. avgusta 2007, BNP Pariba (Paribas) je prva od vodećih banaka u Evropi priznala probleme zbog svoje izloženosti tržištu rizičnih hipotekarnih kredita u SAD, navela je u saopštenju od 9. avgusta Evropska komisija.\nU godinama koje su sledile ono što je na početku bila finansijska kriza pretvorilo se u banakarsku i dužničku krizu i nepovoljno je uticalo na realni sektor ekonomije. EU je ušla u najtežu krizu u svojoj istoriji koja je nanela velike štete građanima, kompanijama i ekonomijama članica.\nInstituticije EU i članice morale su u godinama koje slede da donose teške odluke kako bi zauzdali krizu, očuvali integritet evra i izbegli još teže posledice.\nEU je radila na regulaciji finansijskog sektora i unapređenju ekonomske uprave, uspostavljanju zaštite finansija u zoni evra, jačanju javnih finansija članica, podsticanju investicija i strukturnih reformi, povećanju mogućnosti finansijskih institucija za borbu protiv budućih kriza itd.\nZahvaljujući svim tim merama, EMU je znatno unapređena a stanje evropske ekonomije, posebno ekonomije zone evra, ponovo je dobro.\nOporavak evropske ekonomije je održiv a nezaposlenost pada, broj članica zone evra povećan je sa 12 na 19 i evro je danas druga po značaju valuta u svetu, navela je Komisija.\nKako se dodaje, od osam članica koje su dobile finansijsku pomoć, u programu je još samo Grčka i to do sredine 2018. Takođe su sada samo tri članice pod tzv. procedurom zbog prevelikog deficita prema 24 zemlje usred krize.\nPotpredsednik Komisije odgovoran za evro i socijalni dijalog Valdis Dombrovskis ocenio je da se zahvaljujući odlučnom političkom odgovoru na krizu ekonomija EU snažno oporavlja a EMU je jača nego ikada.\n"Moramo da nadogradimo taj napredak, kompletiramo finansijsku uniju, reformišemo naše ekonomije kako bi podstakli konvergenciju, inkluziju i otpornost, i očuvamo održive javne finansije", rekao je Dombrovskis.\nEvropski komesar zadužen za ekonomske poslove, takse i carine Pjer Moskovici istakao je da se deset godna od početka krize oporavak evropske ekonomije učvrstio i prošrio i da EU mora da iskoristi taj pozitivan trenutak da završi reformu EMU.\n: Novi propisi o hipotekarnim kreditima u EU\n: Teška borba za finansijsku stabilnost evro zone\n: Portugaliji i Španiji prete kazne zbog deficita\n: Tri trenda koja će i 2017. mučiti zonu evra


Projekat “Jadar” sve izvesniji – PodrinjeINFO\n1709 Views July 25, 2017 No Comments\tPodrinje PodrinjeINFO\nVlada Republike Srbije i kompanija Rio Tinto potpisali su Memorandum o razumevanju (Memorandum) u vezi implementacije Projekta “Jadar”. Memorandum će omogućiti formiranje zajedničkih radnih grupa između Vlade i kompanije kako bi se omogućio efikasniji razvoj Projekta “Jadar” kroz studijsku fazu i proces dobijanja dozvola, u skladu sa zakonom. Projekat “Jadar”, koji kompanija Rio Tinto razvija u Srbiji, odnosi se na razvoj ležišta litijuma i borata svetske klase. Ukoliko se realizuje, projekat će moći da zadovolji značajan deo svetske potražnje za litijumom i boratima. Litijum i borati su esencijalni sastavni delovi proizvoda neophodnih za moderan život i ključni su za ljudski napredak. Koriste se za proizvodnju vitalnih proizvoda kao što su baterije za električna vozila, staklo i keramiku, đubriva i mnoge druge proizvode. Projekat je trenutno u sred faze studijske razrade s početkom proizvodnje koja se očekuje 2023. godine, ukoliko studije opravdanosti projekta potvrde održivost i ukoliko se obezbede sve neophodne dozvole za njegovu implementaciju. Izvršni direktor Rio Tinto grupacije Energija i minerali, jedne od pet proizvodnih grupacija Rio Tinta, Bold Batar, koji je posetio Srbiju početkom ovog meseca, je izjavio:\nRio Tinto vidi Srbiju kao atraktivnu investicionu destinaciju. Projekat “Jadar je važan deo razvojnog portfolija Rio Tinta. Projekat ove veličine i tehničke složenosti zahteva vreme i ekspertizu od inicijalnog dizajna do pune realizacije. To možemo postići jedino uz podršku Vlade Srbije i lokalne zajednice.\nPotpisivanju Memoranduma prisustvovala je premijerka Ana Brnabić koja je tom prilikom izjavila:\nDa bi se domaća privreda ravnomerno razvijala, neophodno je pokretanje ekonomskog razvoja na lokalu, a projekat “Jadar” značajno će uticati na razvoj Loznice i celog regiona. Projekat angažuje domaće i svetske stručnjake koji pored socio-ekonomskih parametara posebnu pažnju posvećuju i zaštiti životne sredine, bez čega je svaki dalji napredak nezamisliv. Kompanija Rio Tinto do sada je uložila 90 miliona dolara u projekat Jadar, a pokretanje proizvodnje je planirano 2023. godine što potvrđuje dugoročnost i stabilnost projekta. Povećanjem investicija u Srbiji direktno se ubrzava ekonomski rast i to je preduslov za unapređenje kvaliteta života svakog građanina, što je najvažniji zadatak Vlade Srbije.\nSajmon Trot, izvršni direktor Rio Tinto So, uranijum i borati, koji je potpisao Memorandum u ime kompanije Rio Tinto, je rekao:\nVeoma smo zadovoljni napretkom u potpisivanju Memoranduma o razumevanju, kojem svedočimo danas u Beogradu. Memorandum polaže temelje za efikasniju razradu našeg projekta kroz sve projektne faze, čime dovodimo Srbiju i Rio Tinto korak bliže cilju da postanemo vodeći izvor ponude za litijumom i boratima na svetskom nivou.\nAleksandar Antić, ministar rudarstva i energetike, koji je potpisao Memorandum u ime Vlade Republike Srbije, je izjavio:\nU razvoj Projekta “Jadar”, kompanija Rio Tinto do sada je investirala oko 90 miliona američkih dolara. Verujem da će potpisivanje Memoranduma o razumevanju ubrzati sve aktivnosti u procesu otvaranja rudnika i početka eksploatacije litijuma, što će kapitalno uticati na razvoj Srbije. Razvoj projekta u zadatim vremenskim okvirima, i njegova implementacija učiniće Srbiju ključnim prerađivačem dva veoma važna elementa – litijuma i bora – koji su bitni za savremeni razvoj. Na taj način ćemo dati zamajac rastu srpske ekonomije.\n,istakao je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić. Projekat “Jadar” može doneti značajne dugoročne i održive koristi za Srbiju i lokalnu zajednicu tokom dugog perioda od više decenija za mnoge njene generacije. Projekat se implementira u skladu sa najvišim međunarodnim standardima bezbednosti i zaštite na radu, zaštite životne sredine i standarda saradnje s lokalnom zajednicom. Ukoliko projekat dobije sva odobrenja, kompanija planira da investira značajna kapitalna sredstva u njegov razvoj, izgradnju rudnika i novu, inovativnu tehnologiju za preradu jadarita. Rio Sava Exploration d.o.o. Page 2 of 2 O Projektu “Jadar” Projekat “Jadar” je projekat razvoja ležišta litijum-borata svetske klase otkriveno od strane kompanije Rio Tinto 2004. godine u blizini Loznice, 160 km od Beograda. Ležište sadrži mineral jadarit, novi jedinstveni mineral koji je pronađen jedino u Srbiji. Ležište sadrži 136 miliona deklarisanih resursa. Projekat je trenutno u fazi izrade Studije prethodne opravdanosti projekta. U cilju daljeg razvoja projekta, Rio Tinto će nastaviti blisko da sarađuje sa Vladom Republike Srbije na pitanjima koje su od fundamentalne važnosti za implementaciju projekta, kao što je dobijanje svih neophodnih dozvola u skladu sa zakonom, i na razvoju neohodne infrastrukture. Rio Tinto će takođe nastaviti da radi u partnerstvu sa lokalnom zajednicom, kako bi osigurali zajedničke koristi za sve zainteresovane strane uz puno poštovanje najviših međunarodnih standarda bezbednosti i zaštite na radu, zaštite životne sredine i standarda saradnje s lokalnom zajednicom. U skladu s projektnim planom, Rio Tinto bi trebalo da donese svoju finalnu investicionu odluku i da počne s izgradnjom tokom 2020. godine. Prva proizvodnja, bazirana na novoj tehnologiji prerade, koju je komanija razvila, očekuje se tokom 2023. godine, ukoliko studije opravdanosti projekta potvrde održivost i ukoliko se obezbede sve neophodne dozvole za njegovu implementaciju. Projekat “Jadar” je u stoprocentnom vlasništvu kompanije Rio Tinto. Kompanija je do sada investirala oko 90 miliona američkih dolara u razvoj ovog projekta. O kompaniji Rio Tinto Rio Tinto je vodeća globalna rudarsko-metalska grupa, koja se fokusira na pronalaženje, rudarenje, preradu i tržišno plasiranje svetskih mineralnih resursa. Strategija kompanije je da investira i upravlja dugoročnim, troškovno efikasnim operacijama s potencijalom dodatnog razvoja u najatraktivnijim sektorima industrije. Ova dugoročna posvećenost omogućava da se planiraju i realizuju dugoročne koristi za zajednice u kojima kompanija posluje, od onih koje se tiču unapređenja opštih životnih uslova i odgovornog odnosa prema životnoj sredini do ukupnog ekonomskog prosperiteta. Rio Tinto proizvodi aluminijum, bakar, dijamante, zlato, industrijske minerale (borate, titanijum dioksid i so), rudu gvožđa, termalni i metalurški ugalj i uranijum.\nPut prema Banji Koviljaci u prekidu


16/09/2019 Daliborka Tasković Vesti 0\n„Posebno me raduje činjenica da će Opera i Hor Srpskog narodnog pozorišta zajedno sa Irkutskom oblasnom filharmonijom, 24. marta sledeće godine, na Dan obeležavanja godišnjice NATO agresije na našu zemlju, zajedno izvesti jedno od najtežih dela Đuzepea Verdija „Rekvijum“, rekla je danas u Pokrajinskoj vladi, pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević izražavajući zadovoljstvo što je u prilici da pozdravi i primi direktorku Irkutske filharmonije Irinu Kasjanovu i umetničkog rukovodioca Gebernatorskog simfonijskog orkestra Ilmara Lapinjša.\nSekretar Dragana Milošević posebno je naglasila da je reč o jednom velikom i umetnički zahtevnom projektu, koji je ujedno i pokazatelj da zajedničkom saradnjom gradimo mostove kulture, kojima ujedno i šaljemo poruku Svetu, a to je poruka mira i povezivanja.\n„Veliko mi je zadovoljstvo što će Novi Sad biti domaćin jednom veličanstvenom, svojevrsnom prazniku klasične muzike“ rekla je Miloševićeva i istakla da i sam sekretarijat na čijem je čelu, kao i sve ustanove kulture rade na sve čvršćem povezivanju, kao i širenju ne samo u regionu, već i u Evropi. Zato, dodala je ona, ovo jeste primer dobre prakse, koliko saradnjom i zajedničkim projektima treba da podignemo kulturu na jedan viši nivo.\nUpravo je ovaj predstojeći umetnički događaj jedan od načina, kako naglašava sekretar Milošević, da se podsetimo i na događaje kakva je bila i NATO agresija i na simboličan način je obeležemo, nadajući se i daljim saradnjama sa Irkutskom oblasnom filharmonijom.\nDirektor Opere SNP-a Aleksandar Stankov ovom prilikom je rekao da je ovo jedan veliki korak u spajanju naša dva kulturna potencijala, koji će iznedriti jedan veliki muzičko-scenski spektakl, gde će se na bini tog dana naći mnogo izvođača.\nIrina Kasjanova i Ilmar Lapinjš su izrazili veliko zadovoljstvo budućom saradnjom i posebno istakli da je tokom NATO agresije na našu zemlju učinjena velika tragedija XX veka nad jednim narodom i zato sa nestrpljenjem očekuju veliki koncert.


Ministar Nenadić na sastanku s predstavnicima IFC-a - Privredna štampa\nProvođenje Projekta regulatorne reforme u svrhu poboljšavanja poslovnog okruženja i jačanja konkurentnosti Kantona Sarajevo u ovom smislu, te poduzete, ali i plan budućih aktivnosti, tema je o kojoj je danas ministar pravde i uprave Kantona Sarajevo Mario Nenadić razgovarao s predstavnicima Međunarodne finansijske korporacije (IFC), članice Svjetske ,Imeldinom Radaslićem i Enisom Jusufovićem.\n– Ministarstvo pravde i uprave Kantona Sarajevo će se u narednoj fazi ovog projekta, u skladu sa usvojenim Akcionim planom, aktivno uključiti u izradu neophodnih izmjena zakonskih i podzakonskih akata iz nadležnosti Kantona Sarajevo – najavio je Nenandić ovom prilikom.\nNa sastanku je još jednom naglašeno da je cilj provođenja ovog projekta povećanje konkurentnosti Kantona Sarajevo kroz pojednostavljenje izdavanja dozvola i smanjenja administrativnih troškova zainteresiranim ulagačima i budućim privrednicima.\nPredstavnici IFC-a su istakli kako je uloga ovog resornog ministarstva izuzetno važna, kao i da će od provedbe njegovih aktivnosti u velikoj mjeri ovisiti uspješno provođenje kompletnog projekta, saopćeno je iz Pres-službe KS.\nPredstavnici Vlade, sindikata i poslodavaca razgovarali su juče u Banja Luci o izradi Općeg kolektivnog ugovora u Republici Srpskoj. Članovi…


Demo Day – susreti IT kompanija i naših polaznika – HUBL\nDemo Day – susreti IT kompanija i naših polaznika\nKategorije QA, UI/UX\nDatum 6. Decembra 2018.\nKao što smo i najavljivali, na kraju prvog ciklusa edukacija kod HUBL-a organizujemo Demo Day! Zamisao je da na jednom mjestu okupimo, s jedne strane, naše partnerske IT kompanije iz Banja Luke te, s druge strane, polaznike našeg prvog ciklusa edukacija (Manual QA i Osnove UI/UX dizajna).\nPrva pripremna aktivnost u sklopu organizacije Demo Day-a je prikupljanje biografija polaznika naših edukacija, te davanje komentara na iste od strane ljudi koji su aktivno uključeni u proces regrutacije u svojim preduzećima. Sve ovo kako bi njihovi CV-jevi bili dorađeni i formirani u skladu sa realnim potrebama tržišta i onime šta potencijalni poslodavac želi da zna o tom kandidatu.\nNakon toga kreiraćemo tačan spisak poslodavaca (IT kompanija iz Banja Luke) i njihovih potencijalnih radnih kolega (naših polaznika koji su zainteresovani za susrete sa firmama i razgovore za posao) te ćemo organizovati proces intervjuisanja koji će se održati tokom samog Demo Day-a, gdje će jedan polaznik vjerovatno da bude intervjuisan od strane više kompanija, ako ne i svih.\nOvim mini susretima kompanija i (sada već) edukovanih stručnjaka želimo da damo svoj doprinos ostvarenju bolje komunikacije na IT tržištu rada u Banja Luci, šta se u našem slučaju ostvaruje njihovim direktnim susretom, što je win-win situacija za obje strane. Kompanije će direktno stupiti u kontakt sa kandidatima koji su već prošli proces obuke, već znaju, teoretski i praktično, šta ih očekuje na novom radnom mjestu, što kompaniji uveliko olakšava proces onboard-inga novog zaposlenog te samim tim pojeftinjuje regrutacijski proces. S druge strane kandidati za posao imaju jedinstvenu priliku da se susretnu sa, maltene, svime šta se nudi na potražnoj strani tržišta rada u Banja Luci kada je u pitanju IT sektor.\nBitno je napomenuti da je plan HUBL-a da ovakve susrete organizuje na kraju svakog ciklusa edukacija, gdje sljedeći počinje već od februara 2019. godine, te tako da utičemo u velikoj mjeri na povećanje broja zaposlenih u našem gradu, a i šire.\nPratite nas na našem sajtu i na FB stranici kako biste bili u toku najnovijih dešavanja!\n13 super zanimljivih činjenica o važnosti UI/UX dizajna\nPrvi put u BL, Kotlin edukacija!


BBC: Kosovo želi članstvo u Savetu Evrope, šta to znači - Kosovo Online\nBBC: Kosovo želi članstvo u Savetu Evrope, šta to znači\n6. Maj 2022. • 07:43\nU senci razgovora o evropskom putu i uvođenju sankcija Rusiji, tokom sastanaka balkanskih i nemačkih zvaničnika u Berlinu, pojavila se i najava Kosova da bi Priština mogla da aplicira za članstvo u Savetu Evrope. Na tom putu, Kosovo računa na podršku Nemačke, rekao je premijer Aljbin Kurti nakon sastanka sa nemačkim kancelarom Olafom Šolcom, prenosi BBC.\nTežnja Kosova da postane član međunarodnih organizacija ne bi trebalo nikoga da iznenadi, jer je to davna želja Prištine, kaže za BBC na srpskom slovački analitičar Milan Nič.\n"To ne mora da znači priznanje Kosova za Srbiju, a za Kosovo ima praktični značaj jer se odnosi na poštovanje ljudskih prava, društvenih i kulturnih pitanja. Do sada bi to blokirala Rusija, a sada je logično da to dođe na sto", ističe viši istraživač Nemačkog društva za spoljne poslove.\nSavet Evrope često nazivaju "predvorjem Evropske unije", s obzirom na to da je članstvo u ovom telu neophodan preduslov za članstvo u EU.\n"Ako se Srbija postavi suviše dogmatski i isključivo, to nije dobro, očekuje se konstruktivan pristup.\n„Savet Evrope se snažno bavi pitanjima manjinskih zajednica, a u interesu Srbije je da Kosovo bude u tom pogledu pod okriljem Saveta Evrope", kaže Nič.\n„Nadam se da se to odnosi i na Briselski sporazum. A ako neko ne želi da poštuje Vašingtonski sporazum, onda će i naše ruke biti odrešene, postupaćemo u skladu sa našim državnim interesima", kazao je Vučić.\n"Jedino ako bi Kosovo ušlo u Savet Evrope, to bi konačno srušilo ovaj sporazum", ističe Krstić za Danas.\nAleksandar Vučić Olaf Šolc Aljbin Kurti Savet Evrope Interpol\nVučić: Sa kancelarom Šolcom pričao sam i o energetskoj diversifikaciji\nPredsednik Srbije Aleksandra Vučić kazao je da je sa kancelarom Olafom Šolcom pričao o energetskoj diversifikaciji, i da tek za dve godine mi možemo da završimo infrastrukturu kako bi obezbedili druge izvore gasa, prenosi Pink.\nVučić: Ne možemo mi da promenimo stavove Nemačke, ni o Kosovu\nGarić: Kurti u Berlinu relativno pristojan, tamo nije igrao superheroja iz crtanih filmova


Članovi KPA „Bela Crkva“ na pobedničkom postolju na otvorenom prvenstvu u Bijeljini - eVršac\nProteklog vikenda u Banji Dvorovi kod Bijeljine održano je otvoreno prvenstvo Republike Srpske u podvodnim veštinama gde su izuzetan uspeh ostvarili takmičari Kluba za podvodne aktivnosti „Bela Crkva“.\nU ženskoj konkurenciji Aleksandra Vuk i Ana Sekulović zauzeli su prvo mesto, dok je muški par Pejčić Aleksandar – Perašević Dragan stigao do druge pozicije, gde su sekunde odlučivale o pobedniku.\nEkipno smo proglašeni za najbolji sportski klub, ispred domaćina „Pantera“ i trećeplasiranih Somboraca. Značajno nam je i učešče najmlađeg para na takmičenju – četrnaestogodišnjaci Marko Obradović i Dino Isić su bez greške prošli stazu i pokazali svoje ronilačke sposobnosti, te na taj način naznačili da će biti pravi naslednici starijih klupskih kolega. Da sve bude u redu tokom prvenstva pobrinuo se vođa puta i logističar Igor Obradović, rekao je predsednik KPA „Bela Crkva“ Dragan Perašević.\nČestitke takmičarima КPA „Bela Crkva“ na postignutim rezultatima i predstavljanju sportske Bele Crkve u najboljem svetlu.


No, no, Maskerano!\nFaris****** taj Uto Mar 25, 2008 12:39 am\nVezni fudbaler Liverpula Havijer Maskerano mogao bi da dobije dužu kaznu neigranja zbog isključenja na prvenstvenom okršaju sa Mančester Junajtedom, rekao je u ponedeljak zvaničnik engleske fudbalske asocijacije Endrin Kuper.\nMaskerano je drugi žuti karton dobio zbog konstantnog prigovoranja sudiji Stivu Benetu, i to u 44. minutu meča koji je Liverpul izgubio rezultatom 3:0.\nKada mu je Benet pokazao put u svlačionicu, reprezentativac Argentine je na opšte iznenađenje besno nastavio da protestuje, ali su ga saigrači i redari sklonili sa terena dok ga je smirivao menadžer ekipe Rafa Benitez.\nIsključenje podrazumeva automatsku suspenziju od jednog meča, ali FA može da sankcioniše njegovo odbijanje da napusti teren nakon što je isključen.\n"Kada igrač odbije da napusti teren na vreme, mi imamo mehanizme za dalje kažnjavanje. Možemo da reagujemo na sve što sudija nije video ili nije u njegovoj nadležnosti", rekao je zvaničnik FA.\n"Sudija Benet je sve uradio po pravilima igre i van njegove nadležnosti je da sankcioniše situaciju posle isključenja Maskerana. Dalje akcije su moguće, ali više o tome će se znati tek od utorka", rečeno je u savezu.\nMaskerano nije mogao da izabere goru nedelju za sukob sa sudijama, a posebno sa Benetom, dok FA žustro pokušava da suzbije takve situacije.\nRanije prošle nedelje, levi bek Čelsija Ešli Kol dobio je žuti karton na utakmici protiv Totenhema i umalo bio isključen jer je sudiji Majku Rajliju iz protesta okrenuo leđa kada je ovaj želeo da ga upiše.\nBenet je na toj utakmici bio četvrti sudija i zajedno sa Rajlijem bio kritikovan od strane medija jer nije bio strožiji prema Kolu.