Đukanović podržava ideju „Velike Albanije“ – DNP\nDozvolivši Tahiru Veliju dolazak u Crnu Goru, premijer je nanio nacionalnu sramotu i ugrozio integritet i suverenitet države, ali i na sebe preuzeo odgovornost za sve što se u budućnosti bude dešavalo u Crnoj Gori, a tiče se teritorijalnih aspiracija velikoalbanskih ideja.\nIdeolog „Velike Albanije“ Tahir Veliju, lider Pokreta za ujedinjenje Albanaca, dolazi u Crnu Goru da u Tuzima predstavi svoju knjigu o „Velikoj Albaniji“, iako je u Grčkoj i Srbiji proglašen „personom non grata“. Ta odluka crnogorske vlasti podigla je veliku prašinu u Crnoj Gori, posebno u dijelu opozicije koji tvrdi da je na taj način Đukanović faktički podržao ideju o stvaranju „Velike Albanije“ i ugrozio suverenitet Crne Gore.\nMilan Knežević, lider Demokratske narodne partije Crne Gore i dio opozicione koalicije Demokratski front, za Sputnjik kaže da je to samo dokaz da se sve što se u Crnoj Gori dešava, radi direktno po diktatu američke ambasadorke u Podgorici.\nOn napominje da je dolazak Velijua u Crnu Goru pozdravljen od strane kosovskih i albanskih političara, što je po njemu još jedan znak da Đukanović pokušava da na ovim izborima igra na „staru kartu“ — glasove Albanca uz pomoć kojih je i uspio da dobije referendum za otcepljenje od Srbije.\n„Ako je Đukanović mislio da će na izborima igrajući na tu kartu obezbijediti još jednu pobjedu, želim da ga obavijestim da će ga čekati ’vruća jesen‘ i da će najmanje misliti o izborima, a mnogo više o buntu građana Crne Gore koji neće dozvoliti još jednu izbornu krađu“, napominje naš sagovornik.\nSlična mišljenja je crnogorskim medijima iznio i predsjednik političkog savjeta Nove srpske demokratije i funkcioner DF-a Budimir Aleksić, koji je dolazak propagatora ideje „Velike Albanije“ nazvao „nastavkom antisrpske politike koju je režim DPS-a odavno utvrdio“.\nInače, birački spisak u Crnoj Gori jedan je od ključnih segmenata sporenja opozicije i vlasti. Ono čega se u opoziciji pribojavaju je da će na ovim izborima, kao i na referendumu na kojem su glasovi Albanaca bili presudni, sada ponovo odlučivati 1.263 lica koja su nezakonito upisana u birački spisak, a riječ je uglavnom o ljudima albanske nacionalnosti.\nKnežević kaže da se u biračkom spisku nalaze pripadnici albanskih i drugih manjina koji žive van Crne Gore duže do 30 godina, a koje je Đukanović, dajući im besplatne avionske karte, svojevremeno organizovao i omogućio dolazak u Crnu Goru samo za potrebe izlaska na referendum.\n„Bili su samo na dan glasanja i nikad se više nisu vraćali. To je vrlo moćna manipulacija Mila Đukanovića bila tada, a vjerujem da će time da se posluži i sada. Sa druge strane, uvjeren sam da će aktivnosti DF ipak uspjeti da ga pobijede“, vjeruje Knežević, uz napomenu da odobravanje dolaska propagatora ’Velike Albanije‘ još više navodi na sumnju da izbori neće biti fer.\nAlbanske stranke u Crnoj Gori, po važećem izbornom sistemu, imaju zagarantovane mandate u Parlamentu. To Đukanoviću omogućuje da veliki dio albanske populacije glasa za njegovu stranku, pa mu je dobrodošla saradnja sa Albancima u Crnoj Gori.\n„Ako je nekome sa takvim idejama dozvoljeno da gostuje u Tuzima, koji su dio Podgorice, a Podgorica opet dio Crne gore, onda je na mapi ’Velike Albanije‘ i Podgorica uključena kao sastavni dio Albanije“, sumira Knežević.\nInače, Tahir Veliju je sestrić poznatog kosovskog političara koji je do sada djelovao „u ilegali“ kao koordinator za region Balkana iz Švajcarske.\nOve godine održao je javni skup u Makedoniji, propagirajući ideju „Velike Albanije“, a Makedonija mu inače, nije strana, jer je i prošle godine u vrijeme protesta makedonske opozicije bio na sastanku sa liderima albanskih makedonskih partija.\nAko tome dodamo da je nedavno u Tirani napravljena studija po kojoj Albanci u Crnoj Gori nisu dobili tražene opštine i kulturnu autonomiju sa mogućnosti prekograničnog povezivanja sa albanskim etničkim manjinama iz okolnih država, kako im je obećano, pitanje je da li je Đukanoviću sada „stigao račun“ koji će Albancima morati, ovoga puta, da plati.


Loznica u pilot projektu SKGO za izradu plana lokalnog ekonomskog razvoja | RTV Podrinje\nLoznica u pilot projektu SKGO za izradu plana lokalnog ekonomskog razvoja\nsreda, 8 septembra 2021, 17:34\nOvoga puta potpisali smo memorandum o saradnji na realizaciji pilot projekta koji se pre svega odnosi na izradu programa lokalnog ekonomskog razvoja u naredne četiri godine. Raduje me činjenica da grad Loznica već nekoliko godina zaredom beleži intezivan privredni rast što je upravo rezultat svih aktivnosti u prethodnim godinama koje smo istovremeno radili u različitim oblastima kako bismo podigli sistem lokalne administracije i ostvarili još bolju saradnju sa našim privrednicima jer je privreda okosnica razvoja svake lokalne zajedice – istakao je on.\nSuština je da dobijemo dobar program koji će omogućiti da Loznica nastavi ekspanzivan razvoj i bude bolje mesto za život iz dana u dan. Predstoji ozbiljan posao koji će se realizovati u narednih godinu dana. U našem gradu je u ekspanziji proizvodno-prerađivačka delatnost i građevinarstvo tako da se društveni ambijent iz dana u dan unapređuje i popravlja – zaključio je gradonačelnik Petrović.\nEkspanzija u Loznici podrazumeva i promenu aktuelne situacije na bolje i podizanje nivoa novih usluga građanima. Kroz ovaj program ćemo posebno voditi računa kako da se Grad odnosi prema domaćim privrednicima. Sve to treba osmisliti da bude dovoljno aktuelno, privlačno i da daje rezultat u budućnosti. Program je oročen na godinu dana, a mi imamo plan da to zavšrimo za šest meseci i da kasnije utvrdimo šta još treba doraditi – ukazao je Staničić.\nPrethodni tekstLoznica ušla u crvenu kovid zonu!!!\nSledeći tekstDa li kućni ljubimci mogu oboleti od korone?


EU OČEKUJE: Do sredine jula dovoljno vakcina za 70 odsto stanovnika | Novosti.RS\nEVROPSKA unija će do sredine jula dobiti 470 miliona doza vakcina protiv korona virusa i tako dostići svoj cilj vakcinacije, očekuje evropski komesar za zajedničko tržište Tijer Breton.\n- Do sredine jula imaćemo dovoljno doza da možemo u potpunosti imunizovati 70 odsto stanovništva EU - rekao je Breton bečkom dnevniku "Prese".\nTo bi, kako ističe, značilo ubrzanje planiranog tempa vakcinacije.\nInače, cilj predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen bio je do sada uvek da se cilj od 70 odsto vakcinisanih u svim zemljama članice dostigne do kraja leta.\nPRAVIĆE 60 MILIONA DOZA SINOVAKA GODIŠNJE: Sporazum Egipta i Kine o proizvodnji vakcine\n08. 04. 2021. u 20:21\nBreton, koji je bivši francuski ministar privrede i finansija, ukazao je da su 53 farmaceutske fabrike uključene u proizvodnji korona vakcine, odnosno njeno pakovanje.\nOcenio je da su ugovorom dogovorene isporuke od 360 miliona doza od aprila do juna "solidne".\n- Nemam povoda za pretpostavku da neće ispručiti. Uvereniji sam nego ranije što se tiče naših proizvodnih kapaciteta - kaže on.\nUz oko 108 miliona doza, koje su u prvom kvartalu isporučene, to će biti ukupno 470 miliona doza, dovoljno da se postigne cilj vakcinisanje 70 odsto punoletnih Evropljana, odnosno oko 55 odsto svih 450 miliona stanovnika EU, kaže Breton.\nPrema njegovim rečima, međutim, to zahteva da članice preduzmu sve mere kako bi očekujuće velike količine doza mogle što brže upotrebiti.\n- Moj zadatak je da obezebdim da preduzeća na vreme isporučuju što su obećale. Ne mogu reći kada će drzave članice vakcinisati, to je u potpunosti u njihovoj nadležnosti - naglasio je Breton.\nOn je, takođe, izrazio sumnju da bi ruska vakcina "Sputnjik V", mogla još ove godine biti proizvedena po evropskim standardima.\n- Nakon odobrenja Evropske agencije za lekove, biće potrebno možda 10 meseci pre nego što krene proizvodnja - objasnio je Breton.\nOn je ukazao da je dobrodošla svaka nova vakcina, ali da je neophodno da ona bude raspoloživa u narednih tri do četiri meseca.\n- Uz veliko poštovanje prema ruskim i kineskim naučnicima moram podvući da je potrebno više meseci, ako ne i godina, da se pripremi ceo proces proizvodnje - kaže Breton.\nEU Evropska unija vakcinacija vakcine Tijer Breton\n12. 05. 2021. u 15:27 >> 00:12


Trogodišnji dečak T.T., koji je teško povređen 21. avgusta, kada je sa majkom pao sa šestog sprata zgrade u Lazarevcu, prilikom čega je njegova majka Aleksandra E. (29) nastradala, i dalje se nalazi u teškom stanju na Univerzitetskoj dečjoj klinici "Tiršova".\n- On je i dalje u nepromenjenom teškom stanju, na odeljenju intenzivne nege - rekli su za "Blic" iz Tiršove.\nKako još ranije rečeno, dečak je primljen sa teškim povredama glave i abdomena i unutrašnjih organa koje su inicijalno zbrinute u Urgentnom centru. Od tog trenutka borba lekara za dečakov život ne prestaje.\nZgrada u kojoj je živela pokojna majka, teško povređeni dečak i njegov otac\nPodsećanja radi, dete je zadobilo ove povrede, prilikom pada sa šestog sprata u Karađorđevoj ulici, ali pod još nerazjašnjenim okolnostima, nakon čega je operisan.\nPrema jednoj verziji priče, njegova majka Aleksandra, skočila je sa terase u nameri da izvrši samoubistvo. Međutim na licu mesta porodica je odmah demantovala ovu priču, rekavši da ga ona sigurno nikada ne bi povredila. Prema njihovim rečima, najverovatnije je dečak pas sa balkona spletom nesrećnih okolnosti, a ona je stradala pokušavajući da ga spasi.\n"ISTRČALA JE IZ KADE DA UHVATI DETE I PALA S NJIM" Rođaci poginule mlade majke tvrdi da nije namerno skočila s 6. sprata, već da je sve bila JEZIVA TRAGEDIJA\nLEKARI SE BORE ZA DEČAKOV ŽIVOT Mališan koji je pao s 6. sprata s majkom ima teške povrede glave i abdomena\n"NE VERUJEMO DA JE SKOČILA, MORA DA JE KRENULA ZA DETETOM..." Porodica žene i dečaka iz Lazarevca u šoku: "Bili su jako pobožni, ona je želela to dete..."\n- Njeno telo je bilo mokro kada je pala. Verujemo da je Nikola došao sa posla i zaspao, a da je Aleksandra ušla u kupatilo i počela da se tušira. Moguće je da je sin istrčao iz svoje sobe, koje je pored kupatila i da ga je ona videla, jer je verovatno ostavila otvorena vrata da bi mogla da osmatra dete. Sinčić je utrčao u dnevnu sobu, odatle na terasu, počeo da se penje na stočić koji je tu bio. Ona je potrčala za njim. Da li je uspela da ga uhvati možemo da nagađamo, ali su oboje pali - rekla je ranije Aleksandrina rođaka.


Sastanak predsednika – Kik boks savez Srbije\nKik boks savez Srbije > Vesti > 2021 > Sastanak predsednika\n11. juna 2021.\t2021\nPredsednik Kik boks saveza Srbije Miodrag Jotić se sastao sa predsednikom svetske WAKO organizacije Rojem Bejkerom i vd. predsednikom WAKO Evrope Ištvanom Kiralijem. Sastanku su prisustvovali i član Upravnog odbora KBSS Mihalj Halas i generalni sekretar Petar Petrović.\nNa sastanku je razgovarano o trenutnom statusu kik boksa u svetskom sportu, sa posebnim osvrtom na zvanični prijem kik boksa u olimpijsku porodicu sportova. Razgovarano je o procesu i aktivnostima na putu priznanja kao i daljim obavezama i planovima u svetskoj organizaciji.\nMiodrag Jotić je upoznao predsednika Bejkera i predsednika Kiralija o situaciji u srpskoj kik boks organizaciji, aktivnostima u prethodnom periodu sa posebnim naglaskom na organizaciju prvenstava, koja se za razliku od mnogih zemalja Evrope, gde su sportske aktivnosti zbog pandemije još uvek zabranjene, u Srbiji nesmetano i uspešno odvijaju pod posebnim epidemiološkim protokolima. Upoznao ga je i sa stručnim seminarima koji su do sada održani i koji su u planu, a posebno se osvrnuo na osnivanje komisije Žene u kik boksu Kik boks saveza Srbije, važnost njenog rada i projekte koji su u planu.\nTakođe, razgovarano je o radu Trenerske komisije WAKO gde je Jotić aktivan član.\nMiodrag Jotić je iskoristio susret i poklonio im primerak svoje knjige o kik boksu.


Biznis u Americi | Započni posao u Americi | Investiraj u SAD\nSjedinjene Američke Države imaju veoma povoljnu klimu za pokretanje sopstvenog biznisa. Uz podršku regulatornog okruženja koje je posebno pogodno za poslovanje, američka poslovna kultura ohrabruje slobodno preduzetništvo i konkurenciju na tržištu.\nKao stabilna demokratija sa transparentnim i predvidivim pravnim sistemom, SAD u skladu sa zakonom jednako tretira strane i domaće firme. Pritom, sa populacijom od preko 320 miliona, kao i sa BDP-om od 20 triliona dolara, SAD predstavlja najveće potrošačko tržište na svetu. Sporazumi o slobodnoj trgovini sa 20 drugih zemalja otvaraju vrata američkim firmama za dobro poslovanje. Uspeh na američkom tržištu je ujedno uspeh i na globalnom nivou.\nSAD je država sa najvećim brojem direktnih stranih investicija u svetu. Širok spektar izvora finansiranja i pristup kapitalu su glavni razlozi zbog kojih kompanije odlučuju da investiraju na američko tržište. Uz ovakvu poslovnu politiku, mogućnosti koje se nude, raznovrsnost, inovacije i produktivnu radnu snagu, svako preduzeće – od startup-a do multinacionalne kompanije – pronaći će ideje i resurse za uspeh na tržištu.\nInvestitorska viza za Ameriku omogućava da pokrenete biznis, da kupite postojeći ili napravite investiciju u Americi.


NSRS: Govor direktora Komore, Pere Ćorića, povodom Programa ekonomskih reformi RS za 2020 – 2022. godinu | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nNSRS: Govor direktora Komore, Pere Ćorića, povodom Programa ekonomskih reformi RS za 2020 – 2022. godinu\nBy Vladimir Blagojevic 16. децембра 2019. Novosti iz Komore, slide No Comments\nPrivredna komora Republike Srpske, kao i prethodnih godina, i ovaj put dala je puni doprinos kreiranju Programa ekonomskih reformi Republike Srpske za period 2020 – 2022. godina, a svoje prijedloge dostavila je Vladi Republike Srpske sredinom septembra.\nNegativni trendovi koje bilježi privreda Republike Srpske u ovoj godini, a koji se ogledaju prvenstveno u padu industrijske proizvodnje i padu izvoza, smatramo da zahtijevaju konkretna rješenja. U cilju zaustavljanja negativnih trendova u poslovanju, te stvaranju uslova za privredni rast i ravoj, Komora je svoje prioritetne mjere, između ostalih, definisala kroz jačanje konkurentnosti privrede, stvaljanje javnih preduzeća u funkciju razvoja privrede i društva u cjelini, reformu i modernizaciju javne uprave.\nRaduje nas činjenica da je Vlada Republike Srpske prepoznala važnost naših zahtijeva i da je povećanje konkurentnosti i produktivnosti privrede Republike Srpske sa ciljem povećanja plata i ovaj put stavila na prvo mjesto prioriteta u ovom dokumentu, ali i neke druge zahtjeve, kao što su efikasnost javnog sektora, prilagođavanje obrazovnog sistema i tržišta rada potrebama privrede, podrška istraživanju, razvoju, inovacijama i digitalnoj ekonomiji.\nSvjesni smo da je za realizaciju svih navedenih zadataka potrebno mnogo truda i rada i da nije moguće očekivati da se nagomilani problemi riješe preko noći. Ali, istovremeno, sigurni smo da samo uz jasno definisane ciljeve i nadležnosti, viši stepen međusobne koordinacije, dobro osmišljene politike, sa tačno navedenim rokovima izvršenja, korektivnim mjerama i predanim radom, uz najviši stepen odgovornosti svakog izvršioca u svim segmentima djelovanja, možemo doći do očekivanih rezultata.\nMoramo biti svjesni da, ukoliko želimo ostvariti zacrtane ciljeve ovog programa, potrebno je značajno ojačati privredu. A da bismo našu privredu učinili jakom, još jednom moram istaći da je od ključne važnost jačanje konkurentnosti, koju smo definisali kroz nekoliko mjera, od kojih se jedna odnosi na institucionalnu podršku, odnosno jačanje institucija sistema.\nTakođe, potrebne su nam mjere za poreska i neporeska rasterećenja, prvenstveno, kroz smanjenje ukupne stope poreza i doprinosa na 52 odsto, kao što smo imali do 2008. godine.\nKada su u pitanju neporeska davanja, na čijem smanjenju i ukidanju insistiramo godinama unazad, pozdravljamo formiranje Radne grupe za analizu poreskih i neporeskih davanja u kojoj učestvuju i predstavnici Komore. Od ove radne grupe očekujemo da definišu ključna opterećenja koja je potrebno detaljno analizirati, polazeći od toga, ko ih je predložio, s kojim ciljem su uvedeni, kojim aktom su propisani i koje efekte su ostvarili. Na osnovu ove analize potrebno je napraviti akcioni plan njihovog ukidanja, smanjenja ili, pak, zadržavanja ukoliko su ostvareni ciljevi zbog kojih su uvedeni.\nKako bismo našu privredu učinili konkurentnijom, neophodno je u budžetu obezbijediti dodatna sredstva podrške, kreirati sistemske mjere u cilju zaustavljanja odliva radne snage i rješavanja problema nedostatka radnika sa odgovarajućim znanjima i vještinama.\nBitan element u ovom procesu je reforma sistema obrazovanja i to kroz prilagođavanje zahtjevima i potrebama privrede, a 2020. godinu u potpunosti treba iskoristiti za završetak započete revizije zanimanja i izrade standarda zanimanja, kako bi u narednu školsku godinu ušli sa inoviranim nastavnim planovima i programima.\nUkoliko želimo uhvatiti korak sa razvijenim ekonomijama, naša privreda mora ući u proces digitalizacije, a pretpostavke za to su donošenje strateških dokumenata i akcionih planova kojima će se definisati pravci razvoja ekonomije Republike Srpske. Za početak, potrebno je da implementiramo već usvojena zakonska rješenja, kao što su Zakon o elektronskom potpisu, Zakon o elektronskom dokumentu i Zakon o elektronskom poslovanju. Kroz takav sistem umrežićemo i sve relevantne institucije, što će omogućiti efikasniji rad, dostupnost podataka i razmjenu informacija za potrebe analiza prilikom donošenja strateških dokumenata i planova.\nU dokumentu koji je pred nama dobro su definisane ključne prepreke za konkurentnost i inkluzivan rast. Otklanjanjem ovih prepreka, ne samo da ćemo pojačati konkurentnost naše privrede, nego ćemo stvoriti i uslove za povećanje plata. Svjesni smo da se naš razvoj ne može i ne smije zasnivati na niskim platama, što su privrednici već pokazali tako što su u prethodnom periodu povećali plate zaposlenim. To potvrđuje i zvaničan podatak da je prosječna plata u Republici Srpskoj u 2018. godini iznosila 857 KM, a u oktobru ove godine bila je 910 KM.\nUkoliko želimo stvoriti realne preduslove za dodatno značajnije povećanje plata, osim smanjenja zbirne stope poreza i doprinosa, kao jednog od naših dobro poznatih zahtijeva, moramo se uhvatiti u koštac sa suzbijanjem sive ekonomije, rada na crno i nelojalne konkurencije. Neophodno je i da se poveća efikasnost rada javnog sektora, sa posebnim naglaskom na strateška javna preduzeća, koja moraju biti u službi razvoja ostatka privrede i društva u cjelini.\nPosebnu pažnju moramo posvetiti tehnološkom napretku proizvodnih procesa, kroz nabavku savremene opreme i uvođenju modernih tehnologija.\nRaduje nas činjenica da je Vlada Republike Srpske prepoznala ovaj naš zahtjev i najavila da će preraspodjelom sredstava namijenjenih privredi obezbijediti grant sredstva za tehnološki razvoj u 2020. godini, a nadamo se da će ova sredstva u narednim godinama realizacije Programa ekonomskih reformi biti u još značajnijem iznosu, ukoliko se postignu pozitivni efekti.\nOvaj dokument sadrži široko postavljene mjere, koje smo razumjeli, prije svega, kao težnju za sveobuhvatnim sagledavanjem trenutnog stanja, a redoslijed, dinamika i stepen izvršenja predviđenih mjera, treba da budu definisani akcionim planom, kako bismo mogli upravljati realizacijom mjera i pratiti njihovo izvršenje. Naravno, očekujemo da nam se pruži prilika da, kao vodeća institucija u zastupanju interesa privrede, učestvujemo u kreiranju operativnih planova i ovim putem nudimo punu podršku i angažman predstavnika Komore na tom poslu.\nSve što smo uradili u prethodnom periodu imalo je jasan cilj, a to je da doprinesemo stvaranju povoljnijih uslova za rad i razvoj privrede. Molim vas da i ovaj put, sve što smo naveli, shvatite na dobronamjeran način, da kao partneri ukažemo na probleme sa kojima se privreda svakodnevno suočava, kako bismo te probleme riješili i, na kraju, ostvarili ciljeve definisane ovim programom.\nOvim putem želimo poslati poruku da podržavamo predloženi dokument, vjerujući da ćemo do realizacije zacrtanih ciljeva stići jasno definisanim akcionim planom i programom Vlade Republike Srpske za narednu godinu. A u tom procesu očekujemo i od svih drugih nosilaca preuzetih obaveza da na odgovoran način doprinesu u realizaciji definisanih mjera Programa ekonomskih reformi.


6 stvari koje vam muškarci govore samo kad to stvarno misle - WANNABE MAGAZINE\n6 stvari koje vam muškarci govore samo kad to stvarno misle\nVeć ste čule kako muškarci obećavaju ono što posle nikada ne ispune, kako govore ono što želite da čujete, zato što će tako dobiti ono što oni žele, već se ispostavilo da vas je slagao zarad sopstvenih interesa. Loša iskustva su vas naučila da budete nepoverljive i da ne verujete svom osećaju čak i kad ste sigurne da je iskren. To je ono najgore kod nepoverenja u muškarca – narušava vam poverenje u same sebe. Ali kad izgovaraju ove stvari, muškarci su obično potpuno iskreni, pa možete verovati sebi kad osećate da treba da im verujete.\nKad kaže da želi ozbiljnu vezu\nViđate se neko vreme neobavezno, bez mnogo posvećivanja i poveravanja, a onda vam on kaže da mu to više ne odgovara, jer hoće ozbiljnu vezu sa vama, ako i vi želite to isto. Kad reši da ovako istupi, muškarac će možda dodati i ultimatum – reći će vam da ne želi više da vas viđa, ako ne želite da se obavežete. Obično je situacija obrnuta – vi želite ozbiljnu vezu, a on kaže da nije spreman, tako da, kad je spreman, muškarac želi da bude siguran u vas.\nŽeli da upoznate njegovu porodicu\nBiće to poziv na porodično okupljanje povodom nekog praznika i imaćete tremu. On želi da vas njegova porodica upozna i zavoli, a vi ste sigurne da se nećete dopasti njegovoj mami, jer ni jedna nije dovoljno dobra za njenog sina, toliko ste do sada shvatile o muškarcima i njihovim majkama. Ali on vam je pričao i o svojoj šašavoj tetki i omiljenim sestrama, kao i o onim uobreženim, koje misle da su bolje od svih, o baki koja će želeti da vas nahrani i ugoji na licu mesta, o ocu, braći… Vi već znate te ljude i sada samo treba da se pojavite. I jasno vam je da to vašu vezu ozvaničava više nego išta drugo.


Novogodišnji i Božićni praznici izazivaju ushićenje kod ljudi, željnih predaha od svakodnevnih radnih aktivnosti i potrebe da se okupimo u okviru užih i širih porodica.\nNaravno pozvaćemo ili dozvati prijatelje, komšije i druge drage ljude koji čine naše živote lepšim i radosnijim. Preduslov za sve ove događaje i aktivnosti je naš svakodnevni život koji ne određujemo mi sami, već to u naše ime čine politički predstavnici koje sve češće biramo, ali biramo iste one pojedince i grupe koje malo toga rade za nas a više za svoje istomišljenike i sebe same.\nIndustrijski sindikat Srbije godinama ukazuje da građani i radnici sve teže žive, ako ne računamo sliku života koja nam se plasira kroz medije i bombastične izjave visokih državnih zvaničnika. Izgleda da je mnogima i to dovoljno jer nada umire poslednja. Mi smo smo se trudili da nadanje ne bude naše uporište već trud i predan rad na svim pitanjima i problemima sa kojima se naši članovi svakodnevno susreću. Puno smo uradili da olakšamo živoz našim članovima ali ima problema koji prevazilaze naše težnje.\nU fabrikama gde industrijski sindikat Srbije ima svoje sindikate, radnici praznike dočekuju sa novogodišnjim svečanostima i paketićima za svoje mališane. Ali nije svuda tako.\nZnajući to Industrijski sindikat Srbije je zahvaljujući solidarnosti svojih članova obezbedio novogodišnje paketiće za svu decu naših članova koji nisu u mogućnosti da obraduju svoje mališane. To su naša deca i Deda Mraz će ih posetiti i podsetiti da nisu sami i da uvek mogu da računaju na podršku svojih vršnjaka širom Srbije.\nTim mališanima, našim članovima, građanima Srbije Industrijski sindikat Srbije želi uspešnu i zdravu 2018. godinu i Božićne praznike!


Prednosti joge kod astme - Centar zdravlja\nRedovna fizička aktivnost značajno doprinosi očuvanju zdravalja, posebno kada je reč o hroničnim oboljenjima. Američko udruženje joge je predstavilo dosadašnja istraživanja prednosti praktikovanja joge kod respiratornih oboljenja, posebna pažnja je posvećena uticaju na tegobe kod astme.\nAstma je poznato respiratorno oboljenje sa poteškoćama u disanju. Često se manifestuje u astmatičnim napadima koje može biti izazvano elementima iz okruženja ili unutrašnjim fizičkim ili psihološkim događajima. Opravdanost praktikovanja joge u tretiranju astme je u, možda i glavnoj vrsti tradicionalne joge, takozanoj pranajama jogi koja predstavlja vežbe disanja. Upravo zato ima i smisla praktikovati ovu vrsti vežbe u tretiranju respiratornih problema radi unapređenja disanja. Manje je poznato da u regulisanju procesa disanja učestvuje veliki broj mišića jer je u pitanju jedan od procesa koji se obavlja instiktivno i često se zanemaruje da u ovom procesu učestvuje ceo torzo a ne samo pluća i disajni putevi. Joga je praksa koja je poznata po popravljanju držanja tela, kontroli, fleksibilnost i jačanju mišića, a tako i mišića koji su uključeni u ovom procesu.\nJogom do kontrole stresa i redukcije astmatičnih napada\nKod ovog oboljenja se zanemaruje uloga psiholoških stanja na pogoršanje manifestovanja bolesti, posebno uticaj hroničnog stresa, kao i veoma stresnih situacija. Praktikovanje joge ima veoma veliki uticaj na razvoj sposobnosti da se upravlja stresom i da njegov negativni uticaj značajno umanji. Važna je meditativna komponenta joge koja povećava svesnost o povezanosti tela i uma što omogućava osobama obolelim od astme da upravljalju sa situacijama koje mogu dovesti do napada, kao i da upravljaju svojim telom kako bi se smanjila učestalost astmatičnih napada.\nTehnike disanja u jogi su prilagođenje funkcionisanju disanja što uključuje protok vazduha kroz disajne puteve kroz udisaj i izdisaj. Vežbe potstiču širenje pluća što ima veliki značaj u povećavanju kapaciteta omogućavajući da se udahne više vazduha. Sve tehnike disanja unapređuju značajno upravo sam proces disanja. Mnoge studije su pokazale uticaj pranajama tehnika na zdravim osobama ukazujući da dolazi do dramatičnog povećanja kvaliteta disajnih puteva i samog disanja. Jedna od osnovnih i najčešćih obrazaca u jogi je dugo-sporo-duboko disanje, a poznato je da ova tehnika smiruje nervni sistem i ublažava stres. Sveobuhvatno delovanje doprinosu smanjenju zavsinosti od upotrebe lekova, ublažava simtome astme i omogućava bolju kontrolu bolesti.\nSve popularnija je mogućnost online praktikovanja vežbanja joge preko online časova što ima značajne prednosti kada je reč o hroničnim oboljenjima. Izbegavanje vežbanja u grupi u jednoj prostoriji značajno smanjuje mogućnost drugih respiratornih infekcija. U pitanju je tip vežbanja koji ne zahteva mnogobrojne specijalizovane rekvizite zbog čega je veoma zgodno da se obavlja kod kuće. Mnogobrojne škole nude svojim polaznicima ovu opciju tako da ni podrška instruktora ne izostaje, posebno kada je reč o početnicima. Najzastupljenije je princip vežbanja gde se pružaju gotovi snimci koji se prate ali su sve popularniji online časovi sa direktnom vezom sa instruktorom što može posebno biti značajno za one polaznike koji nisu veoma iskusni ili tek počinju sa vežbanjem. S obzirom da je neophodna samo adekvatna podloga i prijatna atmosfera, a imajući u vidu značajne benefiti od praktikovanja ovih vežbi, nije iznenađujuće što je sve češće online joga prvi izbor mnogim polaznicima kojima je cilj joga za početnike.


On je, gostujući na TV Pink, rekao da očekuje da će, do kraja ove nedelje, biti nastavljen dijalog sa predstavnicima opozicije, te dodao da je o tome razgovarao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n- Ne sumnjam da ćemo postići određene dogovore koji su u cilju unapređenja izbornih uslova - istakao je Dačić.\nOn je podsetio da su svi predstavnici opozicije koji učestvuju u međustranačkom dijalogu bili u nekoj vlasti, osim lidera Dveri Boška Obradovića, i istakao da izborne zakone niko nije dirao još od 2000. godine.\nOPOZICIJA HOĆE SPORAZUM Međustranački dijalog traje, a već se iskristalisao JEDAN ZAHTEV za koji postoji i rok\n- Ništa se tu nije primenilo, pa da kažete da je Aleksandar Vučić promenio neki zakon, pa da moramo ponovo da razgovaramo o tome - rekao je Dačić.\nNaveo je da je predstavnicima opozicije rekao da ovi sastanci nisu mesto gde će neko od njih pobediti ili ne, već da se to radi na izborima.\n- Izbori su mesto gde se odlučuje ko će koliko vladati, koliko će imati poslanika - rekao je Dačić.


Početna > Edukativni odsek > Aktivnosti i projekti > Klikni ka Evropi > Studijske posete\nStudijska poseta Rumuniji\nStudijska poseta Španiji\nMeđunarodna mreža pomoći (IAN), unutar projekta "Klikni ka Evropi", u saradnji sa rumunskom organizacijom EOS organizovala je ovu dvodnevnu studijsku posetu (od 16. do 18. decembra 2010. godine) i okupila osam predstavnika domaćih nevladinih organizacija i Vlade Republike Srbije.\nTim je posetio četiri telecentra u Temišvaru i okolnim mestima. Timu su poželele dobrodošlicu direktorka EOS Rumunija Gabi Barna, menadžer projekta "eCentre networks" (mreže e-Centra) Cornelia Popescu i Alina Zamfir iz Biblionet-a. One su prikazale globalnu situaciju u Rumuniji, kao i vladine i regionalne aktivnosti koje su vezane za promociju digitalne pismenosti kroz projekat ekonomije znanja i programa globalne biblioteke ("Knowledge Economy Project" i "Global Libraries Program").\nNakon toga, tim iz Srbije posetio je Sannicolau Mare gde su obišli "ATPD eCentre" i imali priliku da popričaju sa direktorkom ATPD centra Laurom Rusu, kao i sa drugim akterima u okviru ovog centra.\nUčesnici su saznali kako lokalne uprave u Rumuniji podržavaju pokret telecentara, kao i koji su mogući načini saradnje između organizacija, zajednica i lokalnih uprava.\nDomaćin ove posete bio je EOS\nTokom drugog dana tim je posetio e-centar u mestu Rekaš. Pričali smo sa rukovodiocem i razmenili iskustva o saradnji između lokalne samouprave i e-centara u Rumuniji i Srbiji. Na kraju, tim je posetio Javno mesto za pristup internetu (PAPI) u mestu Fârliug, koji je smešten u prostorijama lokalne škole sa kojom deli pojedine resurse.\neCenar (elektronski centar) u mestu Rekaš\neCentar u prostorijama lokalne škole u mestu Fârliug\nOva studijska poseta bila je dobra prilika za razmenu iskustava, izazova sa kojima se susreću i najboljih praksi između rumunskih i srpskih telecentara. Učesnici i predstavnici iz Rumunskih organizacija sa kojima smo stupili u kontakt, složili su se da postoje mnoge mogućnosti za dalju saradnju, da će nastaviti komunikaciju i početi da razvijaju ideje o budućim projektima, kao i da će konkurisati za sredstva u okviru okolnih IPA programa.\nDruga studijska poseta u sklopu projekta "Klikni ka Evropi", uključila je našu posetu Španiji u periodu između 28. i 30. Marta 2011. godine. Šest predstavnika CSO-a i javnog sektora angažovanih u promociji elektronske edukacije, imali su priliku da se upoznaju sa različitim pristupima i akcijama koje se u Španiji sprovode u cilju unapređenja e-inkluzije građana.\nOvo studijsko putovanje zajedno su organizovale dve organizacije, naime IAN i Esplai, i obuhvatalo je posete i sastanke sa predstavnicima šest različitih organizacija i institucija, u i oko, Barselone.\nPrvi domaćin učesnicima, bila je Esplai Catalonian Foundation, matična fondacija koja obuhvata nekoliko organizacija koje rade na različitim temama od značaja za podršku obrazovanja i za društveni razvoj zajednice. Takodje su predstavljeni i prodiskutovani različiti lokalni i međunarodni programi koji su vezani za digitalno uključivanje, kao i za IKT pismenost ljudi.\nPrezentacija Esplai aktivnosti\nDruga ustanova koju su učesnici posetili bila je Tehnološki centar u zajednici (Community Technological Centre - CTC) Maskiefa u blizini Barselone. Predsednik opštine Maskiefa pozdravio je učesnike i predstavio CTC kao resorni opštinski centar koji obezbeđuje informacije, tehnologiju i komunikaciju, raznim preduzećima, organizacijama, kao i građanima Maskiefe, obezbeđujući gradu autonomni i jak društveni i ekonomski razvoj. Kompletna ponuda CTC-a je dostupna osobama sa invaliditetom, a računarske učionice opremljene su sa pomoć nim sredstvima. Različite usluge koje se pružaju su: obuke, besplatno korišćenje IKT-a i kurseva, podrška i saveti za preduzeća i preduzetnike, smernice i saveti vezani za traženje posla .\nTehnološki centar u zajednici, Maskiefa\nAsistivne tehnologije u CTCu -\nLokalne vlasti podržavaju rad CTC-a sa ciljem da se bore protiv digitalnog jaza i svima, bez izuzetaka, omoguće pristup novoj tehnologiji, kao i informacionom društvu i komunikacijama. Učesnici su bili impresionirani sa pojedinim, najnovijim, pomoć nim tehnologijama ko je postoje u CTC centru.\nGrupa iz Srbije takođe je imala sastanak sa predstavnicima Javne katalonske biblioteke gde su upoznati sa konceptom o načinu rada biblioteke i kako one mogu da služe i kao punktovi za otvoreni (javni) pristup internetu od strane zajednice.\nJedan od najvažnijih sastanaka, na najvišem nivou, bila je poseta Ministarstvu za telekomunikacije i informaciono društvo Katalonije. Šef odseka Rikard Faura i Homedes predstavio je aktivnosti Ministarstva koje se odnose na promovisanje upotrebe informacionih i komunikacionih tehnologija (IKT) u svim sferama društva, ne bi li se postigli evropski standardi, što je jedan od ključnih ciljeva identifikovanih u planu vlade.\nRikard Faura i Homedes predstavio je IKT "Network Point" (punkt umrežavanja) telekomunikacionu mrežu, koja obezbeđuje pristup obrazovanom društvu širom zemlje, i ne samo da obezbeđuje infrastrukturu nego i mesta gde ljudi imaju pristup računaru, internetu, kao I profesionalnu podršku, neophodni podsticaj koji će im omogućiti da naprave prve korake u novo obrazovanom društvu. Mreža sadrži preko 600 punktova ili telecentara širom provincije Katalonije. Faura je takođe predstavio AcTIC akreditaciju za veštine iz informacione tehnologije i komunikacije ("Accreditation in Information Technologies and Communications skills").\nMinistarstvo za telekomunikacije i informaciono društvo, Katalonija\nAcTIC predstavlja sertifikovani dokaz digitalnih veština / kompetentnog menadžmenta i smatra se kao kombinacija znanja, veština i stavova u oblasti IKT-a. Sertifikat je ustanovljen od strane Vlade Katalonije i dokaz je određenog nivoa kompetencije (osnovni / srednji / napredni) priznatog od strane Vlade Katalonije i potreban je za bilo koji vid zapošljavanja u javnom sektoru.\nSledeća regionalna državna ustanova koju je grupa posetila bila je Katalonski generalni direktorat za organizovanje građana i zajednice ("Citizen and Community Action Catalan General Directorate"), gde je predstavljen projekat za umrežavanje pod nazivom "OMNIA Network". Cilj ovog projekta je da pruži pristup IKT-u kao sredstvo za unapređenje i promociju lične nezavisnosti i kao participirajući deo u podsticanju društvene kohezije.\nSastanak u Ministarstvu za zajednicu i društvena pitanja Katalonije\nNa kraju, srpska delegacija posetila je i neprofitabilno udruženje "Diversitat Lúdica" (Rekreativna različitost), koja deci i mladima pruža neformalno obrazovanje, i razvija društveni i obrazovni rad. U prostorijama ove organizacije gostima je pružena šansa da se upoznaju i razgovaraju i sa ženama iz ranjivih grupa u zajednici, koje su prisustvovale na IKT kursevima, kao i sa osobama koje učestvuju u radu ovog telecentra.


Press Online :: Biznis :: Kako suzbiti sivu ekonomiju? / print=true\nNOVI SAD - Učešće sive ekonomije u bruto domaćem proizvodu smanjeno je sa 21,2 odsto na 15,4 odsto. To je rezultat analize NALED-a, a taj ohrabrujući podatak relativizuje činjenica da je reč o smanjenju u registrovanim firmama, kao i da je 17% preduzeća i preduzetnika ostalo van domašaja statistike i NALED-ove analize. Pojašnjenje daje savetnik za odnose sa javnošću u NALED-u Ivan Radak.\n"Analiza 'Siva ekonomija u Srbiji 2017. godine' izrađena je uz podršku nemačke razvojne saradnje i ona pokazuje da smo u privredi koja je registrovana uspeli da smanjimo obim sive ekonomije a ono što ostaje nepoznanica jeste koliki je taj promet među neregistrovanim firmama", kaže Radak.\nOn dodaje da je 17 odsto neregistrovanih firmi u odnosu na ukupan broj privrednih subjekata, te da će analiza poslužiti da se kroz nacionalni program unaprede mere za otkrivanje tih firmi.\n"Ono što je primećeno kod registrovanih firmi je da od zarađenih 100 dinara čak je 62 odsto od toga što radnika ne prijave ('plata na ruke'), dok je 38 odsto od neevidentiranja prometa robe i usluga (profita)", ističe Radak i dodaje da su najrizičniji sektori ugostiteljstvo, građevinarstvo i poljoprivreda.\n"Takođe smo primetili da su saobraćajne firme sklone ulasku u sivu zonu, tako da su to oblasti na koje treba obratiti pažnju u narednom periodu", smatra Radak.\nOn kaže da je sistem pojednostavljenog prijavljivanja sezonskih radnika u poljoprivredi jedna od najvažnijih mera nacionalnog programa.\n"Nacrt zakona je pripremljen, ali se nažalost odlaže rok za njegovo donošenje, pa apelujemo na resorno ministarstvo i Vladu Srbije da taj propis bude što pre donesen jer je u sektoru agrara najveći broj neprijavljenih radnika, tj. to je najdominantniji oblik rada u sivoj zoni", kaže Radak.\nOn dodaje da je neophodno unapređivanje uslova poslovanja u kojima privreda može da zaradi jer je analiza pokazala da je daleko manja verovatnoća da će u sivu zonu ući firma koja ostvaruje profit.\n"Makro ambijent za poslovanje veoma je bitan, tako da je potrebno da se smanje administrativne prepreke koje guraju privredu u sivu zonu ali i poresko i neporesko opterećenje, kao i reforma parafiskala, što je jedan od glavnih ciljeva nacionalnog programa", kaže Radak.\nOn dodaje da je potrebno ojačati sistem otkrivanja firmi koje posluju u sivoj zoni, kao i da posle otkrivanja usledi adekvatna sankcija.\n"Potrebno je medijskim kampanjama jačati poresku kulturu, kako bi se građanima i privredi predstavilo šta znači odgovorno ponašanje, kao i kako se to odražava na javne usluge", kaže Radak.\nOn smatra da je neophodna predvidiva poreska politika jer je najčešći razlog izbegavanja plaćanja poreza rasprostranjeno mišljenje o lošem raspolaganju novcem koji je prikupljen porezom.


21. Olivera Skoko predstavila svoju novu knjigu u Novom Bečeju ...\nU sredu, 27. novembra, Olivera Skoko, istoričarka umetnosti i spisateljica iz Zrenjanina, predstavila je svoju treću knjigu, roman „Magareće uši“, u galeriji Narodne biblioteke u Novom Bečeju. Ovo je njeno ...\nKreirano 28 novembar 2019\n22. I u Novom Bečeju kampanja „16 dana aktivizma“ ...\nU ponedeljak, 25. novembra, na Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, akcijom podele flajera, Udruženje Roma Novi Bečej u saradnji sa Ženskom romskom mrežom Banata započelo je kampanju „16 dana ...\nKreirano 25 novembar 2019\n23. Privredna komora Budimpešte otvorila kancelariju u Novom Bečeju ...\nU ponedeljak, 18. novembra, svečano je otvorena Informativna kancelarija Privredne komore Budimpešte u Novom Bečeju u zgradi nekadašnje vranjevačke opštine u ulici Rajka Rakočevića. Ova kancelarija ...\n24. Novi tamburaški sastav debitovao u Novom Bečeju ...\nU sredu, 13. novembra, koncertom u Klubu za dnevni boravak penzionera, novobečejskoj publici predstavio se novoformirani tamburaški sastav. Za sada nemaju „zvanično“ ime, a pred slušaoce su izašli kao ...\nKreirano 14 novembar 2019\n25. Predstava "Boje šteka" 15. novembra u Domu kulture u Novom Bečeju ...\n"Boje šteka", u režiji Slavenka Saletovića, nasmejaće vas i ulepšati vam petak veče! Predstava će biti izvedena u Domu kulture opštine Novi Bečej, u petak 15. novembra u 20 sati. U predstavi igraju ...\nKreirano 13 novembar 2019\n26. Predstavljena nova knjiga Milana Mađareva u Novom Bečeju ...\nU sredu, 6. novembra, u Domu kulture opštine Novi Bečej, predstavljena je knjiga dr Milana Mađareva, teatrologa, pod nazivom „Paralelna istorija teatra – alternativni teatar 1980-2000“. O knjizi, ali ...\nKreirano 07 novembar 2019\n27. Počinje foto safari u Novom Bečeju ...\nU četvrtak, 24. oktobra, skupom fotografa i foto entuzijasta u Novom Bečeju, počeo je foto safari koji se realizuje u okviru IPA projekta prekogranične saradnje „Rehab NatCult Heritage“, a koji zajednički ...\nKreirano 24 oktobar 2019\n28. U Novom Bečeju neguje se sećanje na značaj porodice Pivnički ...\nU sredu, 23. oktobra, Novi Bečej posetila je Milica Mila Pivnički Malruni, potomak porodice Pivnički koja je u istoriji Novog Bečeja ostavila neizbrisiv trag. Ona je prisustvovala otvaranju izložbe u galeriji ...\n29. Francuski košarkaši na pripremama u Novom Bečeju ...\n... ovih dana u okviru svojevrsnog „elitnog“ izdanja ovog kampa, na pripremama u Novom Bečeju nalaze mladi košarkaši iz Francuske. To nam je potvrdio i Zlatko Jovanović, idejni tvorac i organizator „Basket ...\n30. Bolji pristup novomiloševačkoj industrijskoj zoni ...\nKao što su građani mogli da primete u poslednjih nekoliko nedelja, u toku su građevinski radovi na saobraćajnici kojom se dolazi do industrijske zone u Novom Miloševu. Govoreći o tekućim radovima, Saša ...\n31. Predstava „Ku ku kuvarice“ odigrana u Novom Bečeju ...\nU subotu, 19. oktobra, u Domu kulture opštine Novi Bečej, odigrana je predstava za decu „Ku ku kuvarice“ u izvođenju „Radionice snova“ iz Novog Bečeja. Ovo je prvo igranje ove predstave na velikoj ...\n32. Zonska smotra slikara amatera održana u Novom Bečeju ...\nU petak, 18.oktobra, u galeriji „Selo“ novobečejskog Doma kulture, otvorena je izložba radova koji su prispeli na zonsku smotru slikara i primenjenih umetnika amatera. Na zonsku smotru pristiglo je ...\n33. Evropska povelja o rodnoj ravnopravnosti potpisana i u Novom Bečeju ...\nU petak, 18.oktobra, u svečanoj sali opštine Novi Bečej, potpisana je Evropska povelja o rodnoj ravnopravnosti i održana pod nazivom „Put do uspeha žene u Novom Bečeju“. Povod ovih aktivnosti Međunarodni ...\nKreirano 18 oktobar 2019\n34. Počelo renoviranje Omladinskog doma u Novom Miloševu ...\nKako je krajem jula i najavljivano, posle rekonstrukcije pešačke zone i platoa ispred Omladinskog doma u Novom Miloševu, ovih dana su počeli radovi na renoviranju i samog Omladinskog doma. Komentarišući ...\n35. Nova knjiga Zorana Kneževa predstavljena u Novom Bečeju ...\nU četvrtak, 10.oktobra, u Domu kulture u Novom Bečeju, predstavljena je nova knjiga Zorana Kneževa, novosadskog hroničara i publiciste, pod nazivom: „Vojvodina: hronike i legende“. Govoreći o knjizi, ...\n36. Defile kostima, smeha i radosti u Novom Bečeju ...\nDečija nedelja u punom je jeku, a među mnogobrojnim aktivnostima koje se tokom nje organizuju, i ove godine je najveću pažnju građana Novog Bečeja privukla šetnja mališana iz predškolske ustanove „Pava ...\nKreirano 09 oktobar 2019\n37. Finale Kupa Vojvodine u rukometu igraće se u Novom Bečeju ...\nFinale rukometnog Kupa Vojvodine koje bi trebalo da se igra 18. decembra biće organizovano u Novom Bečeju dogovoreno je na sastanku čelnih ljudi Rukometnog saveza Vojvodine sa predsednikom opštine Novi ...\n38. U Novom Bečeju predstavljena zbirka ruske andergraund poezije ...\nNarodna biblioteka Novi Bečej priredila je u petak, 4. oktobra, svim ljubiteljima ruske poezije pravu literarnu poslasticu kada je u galeriji ove ustanove kulture predstavljena zbirka ruske andergraund ...\n39. Novom Bečeju 9 zlatnih priznanja na 52. LORIST-u ...\nOpština Novi Bečej i Turistička organizacija opštine Novi Bečej predstavile su se na nedavno održanim sajmovima LORIST u Novom Sadu odakle su donele i veći broj različitih priznanja. Tako je ove godine ...\n40. U subotu održan treći Medeni sokak u Novom Bečeju ...\nU subotu, 28. septembra, na platou ispred Srednje škole u Novom Bečeju, održana je pčelarska manifestacija „Medeni sokak“ koja već treću godinu za redom okuplja na jednom mestu pčelare iz Novog Bečeja ...\nKreirano 29 septembar 2019


Blog – ČIP Sistemi\nKomentari isključeni za Prijavite se na intenzivnu obuku za rad i projektiranje na fiber optičkim mrežama\nSARAJEVO – Kompanija Čip Sistemi d.o.o. Sarajevo u saradnji sa Amned d.o.o. Tuzla organizuje intenzivnu obuku za osposobljavanje za rad na fiber optičkim instalacijama i projektovanje istih. Predavanja i obuka sa teoretskim i praktičnim dijelom, omogućava polaznicima praktično razumijevanje i vještine za kvalitetan dizajn, instalacije i održavanje fiber optičkih mreža. Obuka će polaznicima osigurati znanje […]\nKomentari isključeni za ČIP SISTEMI OBILJEŽILI KRAJ JOŠ JEDNE POSLOVNE GODINE\n“Kraj godine nije ni kraj, ni početak, već nastavak – sa svom mudršću iskustva u nama”, kazao je Hal Borland i smatrajući odluku i focus, kao najvažnijim elementima uspjeha – naš tim, tim Čip Sistemi već 23 godine slavi, sa svojim zaposlenicima, nastavke – završetke projekata, početke novih i godišnje obilježavanje ostvarenih rezultata. Tako je […]\nKomentari isključeni za ČIP SISTEMI – KOMPANIJA ZA SADAŠNJE I ZA BUDUĆE VRIJEME\nNa tržištu Bosne i Hercegovine, u posljednjih 24 godine, (od početka 1996.), osnovan je veliki broj privrednih društava, od strane pojedinaca ili grupa entuzijasta, koji su vjerovali da se samo radom i trudom, odnosno razvojem privrede kroz vlastitu ponudu proizvoda i usluga na bh tržištu, može ići naprijed. Nažalost, veliki broj tih privatnih kompanija, na […]\nSarajevo, 22.12.2019. godine – Proteklog vikenda je u organizaciji tuzlanske kompanije Amned i kompanije Čip Sistemi iz Sarajeva na Ilidži održana dvodnevna obuka za rad i projektovanje na fiber optičkim mrežama s ciljem praktičnog razumijevanja i razvijanja vještine za kvalitetan dizajn, instalacije i održavanje fiber optičkih mreža. Na edukaciji je prisustvovalo trinaest tehničara koji su […]


Nacionalne festivalske nagrade za film dodeljene Kulturnom centru i mladim filmofilima iz Milanovca\nponedeljak, 26 jun 2017 08:25\nFilm "Medini snovi" koji potpisuju polaznici dečje radionice animiranog filma Kulturnog centra, predvođeni mentorom Marijom Vulić osvojio je drugu nagradu za film, kao i nagradu za najbolji ton na 46. reviji filmskog stvaralaštva dece i omladine Srbije.\nFestival je organizovan od 21. do 25 juna u Beogradu u Jugoslovenskoj kunoteci.\nFilm je rađen u produkciji Kulturnog centra Gornji Milanovac, a realizovan je prošle godine u okviru 5. filmske kolonije.\nVredno priznanje mladim milanovačkim filmadžijama dodelili su: Miodrag Novaković, dramaturg, Snežana Trstenjak, magistar digitalnih umetnosti i reditelj animiranih filmova, doktor, Marko Stojanović, etnolog - antropolog, muzejski savetnik Etnografskog muzeja, Gradimir Stojković, književnik i filmski pedagog, Zoran Stefanović, scenarista i producent i Strahinja Savić, student doktorskih studija teorije dramskih umetnosti FDU.\nPosle nagrade za najuspešniju produkciju koju je Kulturni centar na ovom festivalu dobio 2014. godine, nagrada za najbolji film i ton potvrda su da Ustanova za kultutru umetnost i vanškolsko obrazovanje iz Gornjeg Milanovca kontinuiranim radom omogućuje mladim polaznicima svojih filmskih radionica stručna, kvalitetna i potpuna saznanja u oblasti filmske umetnosti.\n- Očekujemo da će filmovi iz naše produkcije uskoro zablistati i na međunarodnim festivalima, a da će polaznici filmskih radionica u dogledno vreme, ukoliko se opredele za filmski poziv, postati poznati filmski stvaraoci, ističu u Kulturnom centru.\nU čast vrednog priznanja koje je dodeljeno autorima filma i i Kulturnom centru, film "Medini snovi" biće prikazivan pre početka projekcija animiranog filma " Grozan ja 3" koji je na redovnom bioskopskom repertoaru od 29. juna.


Kosovo: Najteže nasilje od proglašenja neovisnosti\nPolicija Ujedinjenih naroda i pripadnici mirovnih snaga NATO saveza su danas su u Kosovskoj Mitrovici bili prisiljeni koristili suzavac protiv srpskih demonstranata. Protesti su uslijedili nakon što su rano u zoru pripadnici NATO snaga i policije UN-a krenuli da preuzmu zgradu suda koju su Srbi zauzeli u petak. Gomila mladih Srba napala je pripadnike međunarodnih snaga. Čula se i pucnjava. Demonstranti su napali i konvoj UN-a uzimajući kao taoce oko 50 ljudi, od kojih su neki uskoro oslobođeni.\nZvaničnici UN-a su nakon toga naredili povlačenje međunarodnih policijskih snaga, ostavljajući sjeverni dio Kosovske Mitrovice koji drže Srbi pripadnicima mirovnih snaga NATO saveza.\nU tom nasilju, najgorem nakon proglašavanja neovisnosti Kosova, povrijeđeno je više od 100 ljudi.\nReagirajući u Beogradu na vijesti iz Kosovske Miterovice, predsjednik Srbije Boris Tadić zatražio od Srba na Kosovu da se suzdrže od daljeg nasilja, a međunarodne snage pozvao da izbjegavaju predimenzionirane akcije.\nRusija je nasilje ocijenila kao direktni rezultat proglašavanja neovisnosti Kosova. U pismenoj izjavi ruskog ministarstva vanjskih poslova srbijanski i kosovski lidera pozivaju se na obnavljanje dijaloga.


Uskoro nastavak radova na zadužbini Bogdana Dunđerskog u centru Bečeja - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nUskoro nastavak radova na zadužbini Bogdana Dunđerskog u centru Bečeja\nRekonstrukcija zadužbine Bogdana Dunđerskog u centru Bečeja trebalo je da bude završena u oktobru prošle godine, međutim, ni u septembru 2015. poslovi na objektu nisu okončani.\nPredsednik opštine Bečej Vuk Radojević rekao je novinarima da je stiglo pozitivno mišljenje Uprave za javne nabavke vezano za rekonstrukciju zadužbine Bogdana Dunđerskog u centru grada. Stručna služba je odmah pristupila pripremi dokumentacije kako bi se u pregovaračkom postupku izabrao izvođač radova i završio posao koji je trebalo da bude završen pre godinu dana.\n-Morali smo da ispoštujemo zakonsku proceduru, ali se sve odužilo ne našom greškom i krivicom. Ali, mislim da će do kraja oktobra biti gotova prva faza ove investicije, koja se odnosi na rekonstrukciju same zgrade i fasade, a odmah će se u drugoj fazi raditi enterijer. Do kraja oktobra bi trebalo da se završi i kružni tok na ulazu u grad iz pravca Bačkog Gradišta i Novog Bečeja, zaključio je predsednik bečejske opštine Vuk Radojević. Kako je ranije rečeno, radovi koji su urađeni, plaćeni su, a oni koji još nedostaju treba dodatno da se ugovore da bi se nastavila obnova zadužbine.


Друштво – Page 337\nВести, Друштво, Економија 30. March 2012.\nSolarna elektrana kod Tijovca\nOpštinu Svrljig u ponedeljak je posetila delegacija italijanske kompanije Gascom renew, zainteresovana za investiranje na području naše opštine. Mičel Gufon, generalni menadžer ove firme za Balkan, pravni zastupnik firme Zoran Bogićević i Milan Cvijetanović, direktor…\nВести, Друштво 29. March 2012.\n2,5 miliona za venčane, bebe, mlade majke i studente\nDva i po miliona dinara podeljeno je danas u Sali opštine Svrljig mladim bračnim parovima, majkama i bebama i apsolventima. Iznose od pet do sto pedeset hiljada dinara, zavisno od grupe kojoj primaoci pripadaju, uručili…\nВести, Друштво 28. March 2012.\nTurska razvojna agencija za međunarodnu pomoć i saradnju uputiće Svrljigu pomoć od 20.000 eura. Ovo je dogovoreno na sastanku predsednika opštine Svrljig Milije Miletića i predsednice Skupštine opštine Svrljig Jelene Trifunović, sa direktorom turske agencije…\nUskoro subvencije za prevoz\nIz Opštine Svrjig danas smo dobili obaveštenje da će od 1. aprila 2012. godine početi da se realizuje odluka Skupštine opštine o subvencionisanju autobuskog prevoza za lica starija od 70 godina, trudnice i invalide koji…\nВести, Друштво, Економија, Политика 28. March 2012.\nVlada dnevno trošila milijardu dinara više\nVlada je u februaru svakog dana trošila milijardu dinara više nego što sme, pa se minus u republičkoj kasi za prva dva meseca popeo na 37,2 milijarde dinara. Priliv u državnu kasu je prošlog meseca…\nВести, Друштво 27. March 2012.\nUređivanje staza u gradskom parku i popločavanje trotoara u Hadžćevoj ulici, od apoteke „Dr Milenko Hadžić“ do Doma zdravlja, u punom su jeku. „Radovi su započeli početkom prošle sedmice i za sada se odvijaju po…\nSa prvim prolećnim danima zaposleni u svrljiškom Kulturnom centru počeli su sa planiranim uređenjem dvorišta i zasađivanjem novih stabala. Po rečima direktora ove ustanove, Zorana Gavrilovića, uređenje i oplemenjivanje dela dvorišta ima za cilj da…\nU Udruženju penzionera opštine Svrljig završeno je prijavljivanje penzionera za korišćenje desetodnevnog odmora o trošku Fonda PIO u banjama Srbije. Udruženju je podneto oko 140 zahteva, priblizno isti broj kao i lane, a mesta ima…\nВести, Друштво 23. March 2012.\nIsplata drugog dela februarskih penzija počinje sutra za korisnike koji primanja dobijaju na tekuće račune, najavio je Republički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje. Od ponedeljka, 26. marta, isplata penzija će početi i za one…\nВести, Друштво, Економија 22. March 2012.\nDvadeset domaćinstava sa područja svrljiške opštine dobiće novačanu pomoć za pokretanje sopstvenog biznisa. Ovo je rezultat danas potpisanog ugovora između opštine Svrljig i nemačke organizacije HELP. Ugovor su potpisali predsednik opštine Milija Miletić i Maša…\n« 1 … 336 337 338 … 343 »


UČEŠĆE SRBIJE U BORBENIM GRUPAMA EVROPSKE UNIJE - Strukovno Udruženje Sektora Bezbednosti\nSastav svake borbene grupe planiran je tako da sadrži sve potrebne snage i neophodna sredstva za brzo angažovanje i održivost. Borbenu grupu najčešće čine kombinovane jedinice i u tom slučaju ona u svom sastavu ima oko 1.500 ljudi. Za potrebe sprovođenja specifičnih operacija, pomorske i vazduhoplovne snage mogu biti integrisane u borbenu grupu koja bi u tom slučaju imala više od 2.000 ljudi.\nSamo planiranje angažovanja jedne borbene grupe obuhvata period od dve do pet godina unapred i za taj period vodeća nacija predlaže strukturu borbene grupe i tačan vremenski period, koji najčešće iznosi šest meseci u kom će borbena grupa biti u stanju pripravnosti. Države čije vojne jedinice učestvuju u nekoj borbenoj grupi Evropske unije u navedenom periodu međusobno usaglašavaju i potpisuju međunarodne ugovore kojim regulišu svoje odnose, prava i obaveze.\nOva usaglašavanja sprovode se na posebnim konferencijama Evropske unije na kojima mogu učestvovati i treće zemlje koje žele ponuditi svoje vojne kapacitete Evropskoj uniji. Treće zemlje mogu ponuditi kapacitete koje nisu popunile države Evropske unije ili u direktnom dogovoru sa vodećim nacijom borbene grupe ponuditi jedinicu ili drugu sposobnost učestvovanja u određenoj borbenoj grupi.\n“HELBROC” je borbena grupa Evropske unije koju predvodi Grčka. Sastav ove borbene grupe je višenacionalan, gde se osim grčkih, angažuju i jedinice oružanih snaga Bugarske, Rumunije, Ukrajine i Kipra. Prvobitan naziv je akronim za HELlas, Bulgaria, ROmania, Cyprus odnosno države čije su vojne jedinice prve učestvovale u ovoj borbenoj grupi. Operativna komanda ove borbene grupe nalazi se u Larisi (Grčka) koja je jedna od pet operativnih komandi na raspolaganju Evropskoj uniji. Sama borbena grupa u svom sastavu ima pešadijske, artiljerijske, inžinjerijske i jedinice za protivvazduhoplovnu odbranu, kao i jedinice za specijalne i psihološke operacije i sanitetske jedinice.\nIzmeđu Srbije i Evropske unije na snazi je Sporazum o uspostavljanju okvira za učešće Srbije u operacijama za upravljanje krizama, čime je uspostavljen pravni osnov za učestvovanje u civilnim misijama i vojnim operacijama Evropske unije.\nSrbija je postala deo borbene grupe “HELBROC” 27. septembra 2017. godine potpisivanjem Note o pristupanju Srbije tehničkom sporazumu o osnivanju ove borbene grupe od strane načelnika Generalštaba nacionalne odbrane Grčke. Time je otklonjen jedini segment u okviru Zajedničke bezbednosne i odbrambene politike Evropske unije u kojem Srbija do sada nije započela angažovanje. Srbija će u ovoj borbenoj grupi Evropske unije u prvoj polovini 2020. godine angažovati jedinicu vojne policije, tim za civilno-vojnu saradnju i štabne oficire u komandi snaga borbene grupe.\nVećina članica borbene grupe “HELBROC” su tradicionalno prijateljske zemlje sa kojima Srbija ima razvijenu saradnju u mnogim oblastima uključujući i odbrambenu saradnju. Blizina država članica ove borbene grupe čini Srbiju geografski povezanom sa borbenom grupom, čime su pojednostavljene sve aktivnosti u pripremi za angažovanje “HELBROC”.\nUčešće Srbije u Konceptu borbenih grupa Evropske unije značajno je za reformu oružanih snaga koja se ogleda u dostizanju određenih standarda, ostvarivanju kompatibilnosti u opremi, obuci i procedurama sa ostalim državama članicama ove borbene grupe. Kapaciteti Srbije koji su planirani za angažovanje u okviru “HELBROC” ne utiču na realizaciju redovnih zadataka Vojske Srbije, a mogu uticati na povećanje pozitivnih stavova članica Evropske unije o aktivnostima Srbije.\nAngažovanjem Srbije u svim aktivnostima Zajedničke bezbednosne i odbrambene politike Evropske unije, ostvaruje se veliki doprinos ispunjenju jednog od najvažnijih spoljnopolitičkih ciljeva Srbije, a to je članstvo u Evropskoj uniji. Samim uključenjem Srbije u aktivnostima vezanim za borbene grupe Evropske unije pokazuje se opredeljenje da Srbija u potpunosti preuzme obaveze pouzdanog partnera i punopravnog člana u budućnosti u izgradnji bezbednosti Evropske unije.\nPowered by WordPress | Theme Designed by: http://www.carter4ids.com | Thanks to www.mtj168.com, http://www.gcoffeebeans.co.uk and http://www.b12shots.us


Brnabić: Evrointegracije ostaju prioritet, mnogo smo radili na slobodi medija\nVesti Autor:FoNet25. mar. 202120:42 > 21:5094 komentara\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je da evrointegracije ostaju strateški spoljnopolitički prioritet njene vlade, ali da će dalji napredak Srbije na tom putu zavisiti od članica EU.\n„Mi smo spremni, nastavljamo da radimo, a kako će to sve dalje da teče, zaista u najvećoj mogućoj meri zavisi od država članica EU. Uz regionalnu stabilnost, to nam je ključni spoljnopolitički prioritet“, rekla je Brnabić u Skupštini Srbije, odgovarajući na poslanička pitanja.\nKovač: Izveštaj kritičniji nego ranije, deo o parlamentu nije izbalansiran\n25. mar. 2021 10\nMajstorović: Poruka EU jasna – stepen poverenja i strpljenja je izgubljen\n25. mar. 2021 7\nBrnabić je kazala da joj se „čini da je apetit EU za proširenje nešto manji zbog koronavirusa“ i dodala da Unija „ima svoje probleme i druge prioritete u borbi protiv koronavirusa“.\nOna je rekla da je Vlada Srbije „mnogo radila na slobodi medija“, što je jedna od oblasti zbog koje se Srbiji upućuju kritike sa Zapada.\n„Mnogo smo radili na slobodi medija. Usvojili smo Akcioni plan za Medijsku strategiju, formirali radne grupe za implementaciju tog Akcionog plana i Medijske strategije, formirali smo i Radnu grupu za bezbednost i zaštitu novinara. Jednom mesečno imamo sastanke sa tom Radnom grupom“, navela je Brnabić.\nDodala je da je Vlada otvorila telefonsku liniju za prijavljivanje napada, pretnji i uvreda novinarima i da u saradnji sa OEBS-om radi na analizi Krivičnog zakonika radi uvođenja kategorije „napad na novinara“.\nBrnabić Kamberiju: Jezik mržnje je za Prištinu civilizacijsko dostignuće\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je da dijalog Beograda i Prištine održavaju Beograd i predsednik Srbije Aleksandar Vučić zbog mira i stabilnosti, a da je u ovom trenutku najvažnije formiranje Zajednice srpskih opština.\nBrnabić je rekla da će sa bilo kim iz Prištine, kad god treba da razgovara o bilo čemu, samo da bi bio mir.\n„U ovom trenutku postoji samo jedna tačka kada govorimo o dijalogu, samo jedna stvar o kojoj pričamo, a to je Zajednica srpskih opština“, istakla je Brnabić, odgovarajući na pitanje predsednika poslaničke grupe Ujedinjena dolina – SDA Sandžaka Šaipa Kamberija.\nKamberi je pitao šta će Vlada Srbije preduzeti da bi se sprečilo širenje, odnosno instituzionalizovanje jezika mržnje prema manjinama, posebno prema Albancima i šta će preduzeti u cilju postizanja sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa sa Kosovom. On je rekao da smo svedoci čestih i nepotrebnih provokacija koje rizikuju da ceo proces pregovaranja vrate na polaznu tačku i naveo da je u ranijem periodu Marko Đurić bio zadužen za provokaciju, a od kada je otišao u Ameriku, njegovu ulogu je preuzeo predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nKamberi je rekao da je objavljivanje karte Kosova sa srpskom zastavom na Vučićevom Instagram profilu simbolička provokacija, koja pokazuje dalje pretenzije Srbije prema Kosovu i predstavlja simboliku Kosova bez Albanaca, simboliku parole devedesetih „Albance preko Prokletija“.\nRekao je i da će premijerki pokloniti knjigu Aleksandra Pavlovića „Imaginarni Albanac“.\n„Imamo ozbiljan problem sa demokratijom u ovoj državi“, istakao je Kamberi.\nBrnabić je Kamberiju rekla da je on poslanik Republike Srbije i da mora da poštuje Srbiju i da poštuje da je Kosovo i Metohija Autonomna pokrajina u okviru Republike Srbije.\n„Oko ovoga nema dvojbe, nema preteranih emocija, nema ljutnje i nema rasprave. Ovo je potpuno jasno, posebno i pre svega u ovom Domu“, istakla je Brnabić.\nOna je rekla da je karta AP Kosovo i Metohija, koja je obeležena srpskom zastavom, karta koja je uobičajena, tu kartu sa srpskom zastavom priznaje više od polovine zemljine kugle.\nPrema njenim rečima, oni koji misle da Kosovo nije u Srbiji su u manjini na ovoj planeti po broju stanovnika i po broju zemalja u UN.\n„Zastava neke druge zemje ili neke druge izmišljene zastave na teritoriji Kosova i Metohije pokazuju pretenzije stranih sila ka srpskoj teritoriji. To ne bi bilo uredu, a ovako kako je stavio predsednik Aleksandar Vučić, to je istina i to je tačno tako kako treba da bude”, istakla je Brnabić.\nOna je rekla da niko poslednjih decenija nije uradio više od Vučića za dobrosusedske odnose na Zapadnom Balkanu, da on nije reagovao na provokacije, trudio se da pošalje poruke mira, razumevanja, saradnje.\nBrnabić je zamolila Kamberija da razgovara sa političkim liderima u Prištini i skrene im pažnju na to da je za dobrosusedske odnose za bolju budućnost najvažnije da poštujemo ono što je potpisano, a to je Zajednica srpskih opština.\n„Ima političkih lidera u Prištini koji kažu da im je razgovor sa Beogradom šesti ili sedmi prioritet. Nama je jedan od prvih prioriteta“, istakla je ona.\nBrnabić je rekla da bi volela da priča sa Prištinom, ali Priština neće da učestvuje u tom dijalogu, nije joj važan.\nOna je navela i da je Marko Đurić bio otet u Kosovskoj Mitrovici, da su ga tukli i mučili.\n„Vi pričate o jeziku mržnje, pa gde je Priština od jezika mržnje. Jezik mržnje je za Prištinu civilizacijsko dostignuće. Vi ste još na mučenju, otmicama, ubijanju”, rekla je Brnabić, obraćajući se Kamberiju.\nAna BrnabićKosovoŠaip KamberiSkupština Srbije


Nije predviđeno rešenje krize u Siriji pomoću sile - Sputnjik Srbija\n12:22 17.06.2016 (osveženo 12:27 17.06.2016) Preuzmite kraći link\n„Bez obzira na to da li ovo pismo postoji ili ne, videli smo navode. Radi se o tome da svi međunarodni formati koji su stvoreni uz učešće Sjedinjenih Američkih Država, odgovarajuća rezolucija Saveta bezbednosti UN, govore o tome da nije predviđen nikakav scenario za rešavanje sirijskog pitanja pomoću sile. Predviđeni su samo mirni putevi, samo politički dijalog“, rekla je Zaharova novinarima u Sankt Peterburgu.\nViše od 50 zaposlenih u američkom Stejt departmentu potpisalo je interni memorandum kojim pozivaju administraciju Baraka Obame da započne vojna dejstva protiv snaga zvaničnog Damaska, navodi „Njujork tajms“.\nZaposleni smatraju da su ove mere jedini način za borbu protiv DAEŠ-a i postizanje mira u Siriji, navodi „Volstrit džurnal“.\nMemorandum poziva, između ostalog, i na „racionalnu upotrebu naoružanja“ da bi se prekinulo kršenje primirja.\nOvakav korak predstavljaće radikalnu promenu u pristupu Vašingtona prema situaciji u Siriji, ali je, kako navodi „Njujork tajms“, malo verovatno da će Obama to prihvatiti.\nPre toga je američki državni sekretar Džon Keri izjavio, obraćajući se Rusiji, da SAD više nema strpljenja za Asada. Kasnije su u Stejt departmentu saopštili da Keri nije pretio Moskvi i da je samo izrazio „svoje frustracije“ zbog situacije.\nSada se učešće SAD u sirijskom sukobu ograničava na vazdušne napade na položaje terorista. Isto tako, manje jedinice američkih specijalnih snaga pomažu Kurdima u operaciji za oslobođenje grada Manbidža u provinciji Alep na severu Sirije. Međutim, oni ne učestvuju u vojnim dejstvima, ograničavajući se ulogom savetnika.\nU Moskvi su više puta naglasili da o budućnosti Bašara el Asada treba da odluči sirijski narod.\nmemorandum, Asad, Stejt department


Održana sjednica Vlade Kantona Sarajevo – Informer\nOdržana sjednica Vlade Kantona Sarajevo\nVlada Kantona Sarajevo utvrdila je danas Nacrt zakona o novčanim podsticajima u poljoprivredi na području Kantona Sarajevo i uputila ga u skupštinsku proceduru, saopćila je Pres-služba Kantona.\nKako se navodi u saopćenju u Nacrtu spomenutog zakona utvrđena je obaveza Vlade Kantona Sarajevo da za svaku kalendarsku godinu donese odluku o iznosima novčanih podsticaja kao i o minimalnim uvjetima za investiranje i rokovima za podnošenje zahtjeva.\nVlada je utvrdila i Prijedlog Odluke o kategoriji osoba, uvjetima i kriterijima za rješavanje stambenih pitanja putem kupovine stana pod povoljnijim uvjetima i nije pretrpjela izmjene u odnosu na prošlogodišnju Odluku, a donosi se u sklopu realizacije projekta Predinvestiranja u imovinskopravno rješavanje i izgradnje primarne infrastrukture za pokretanje nove stambene izgradnje.\nZa realizaciju ove odluke nisu potrebna finansijska sredstva jer su ista osigurana i realizovana u budžetima Kantona Sarajevo u ranijem periodu.\nVlada je Skupštini Kantona uputila i Prijedlog Odluke kojom je dala saglasnost Fondu Kantona Sarajevo za izgradnju i očuvanje grobalja šehida i poginulih boraca, memorijalnih centara i spomen-obilježja žrtava genocida da vrši korištenje, zaštitu i održavanje ratne džamije na planini Igman.\nVlada je prihvatila izvještaje o poslovanju u protekloj godini sedam ustanova iz oblasti rada i socijalne zaštite i 14 ustanova nad kojim nadzor vrši Ministarstvo kulture i sporta Kantona Sarajevo.\nIz nadležnosti Ministarstva stambenih poslova, Vlada je usvojila Program sanacije ratnim djejstvima oštećenih fasada na području Kantona Sarajevo za 2011. godinu. Za ovu namjenu predviđeno je 200.000 KM koja će se realizirati prema rang listi u skladu sa zahtjevima lokalnih zajednica.\nTakođer je usvojen Program sanacije ratnim djejstvima oštećenih krovova i procjena je da bi s raspoloživih 640.000 KM za ovu namjenu moglo biti sanirano dva do tri krova objekata kolektivnog stanovanja na području svake sarajevske općine.\nU realizaciji ovogodišnjeg Programa sanacije “Velike opravke”, koji podrazumijeva sanaciju zajedničkih dijelova objekata koji imaju više od 60 posto oštećenja, a tretiraju povratak interno raseljenih osoba, planirane su aktivnosti na objektima u ulici Zagrebačka 5 (općina Novo Sarajevo) i ulici Franje Kluza 10 (općina Novi Grad) Sarajevo, navodi se u saopćenju.\nDžombić: RS neće izaći iz krize do 2014. godine\nDodik: Nema odustajanja od referenduma


Švedski sudija: Amerikanci skrivali zločine Albanaca na KiM | DNEVNE\nŠvedski sudija: Amerikanci skrivali zločine Albanaca na KiM\nKarphamar, švedski sudija koji je bio imenovan kao prvi strani delilac pravde u južnoj srpskoj pokrajini krajem 1999. godine, nedavno je u Švedskoj objavio knjigu “Sudija u zemlji bezakonja”, u kojoj je pisao o svojoj karijeri na KiM od 1999. do 2011. godine.\nKarphamar je istraživao slučaj napada na autobus “Niš-ekspresa” kod Podujeva, februara 2001, kada je poginulo 12, a ranjeno 43 Srba. Glavnog osumnjičenog za ovaj napad, Fljorima Ejupija, odmah je uhapsila policija Unmika i to na osnovu DNK tragova.\n“Međutim, iz meni nepoznatih razloga, umesto da je čekao istragu u pritvoru UN, američki Kfor ga je odveo u “Bondstil” odakle im je navodno pobegao. Ne znam kako je pobegao, čuo sam da ga je obučavala CIA, a poslednje informacije o njemu sam dobio 2012, da živi mirno u Podujevu”, rekao je prvi sudija Unmika na KiM.\nDEPONIJE NA PLAŽAMA, U VODI FEKALIJE – A KRIVI IM SRBI: Ovako se se milogorci PERU zbog PROPALE SEZONE\nKarphamar je ispričao i kako su jednom prilikom kod njega došli visoki britanski oficiri iz sastava Kfora da traže savet pošto je njihova patrola u blizini administrativne linije sa centralnom Srbijom kod Podujeva, naletela na grupu pripadnika OVK naoružanih automatima i bombama koji su krenuli u napad na srpske kuće.\n“Zaustavili su ih, i kada su pokušali da razoružaju bandite, pojavili su se američki vojnici koji su im naredili da ih puste. Ti ljudi su izvršili napade na srpske kuće, a frustrirani Englezi su pitali šta da rade… Nisam mogao ništa, tu je bio nadležan Kfor, a oni su to posle rešavali mimo Unmika”, naveo je Karphamar.\nPrema njegovim rečima, u vreme Bernara Kušnera, nekadašnjeg šefa civilne misije UN na KiM koji ga je i imenovao na funkciju stranog sudije u pokrajini, o svemu se pitao njegov zamenik, Amerikanac Džek Kovi.\n“On je bio taj koga je komanda Kfora bespogovorno slušala, a bez vojnika NATO, Unmik policajci su bili nemoćni”, naveo je Karphamar.\nKarphamar je rekao i da je o trgovini organima otetih Srba, o čemu je čuo od dr Zorana Stankovića kada je ekshumirana masovna grobnica u Dinarcu, odmah obavestio Karlu del Ponte, tadašnjeg glavnog tužioca Haškog tribunala, ali da ona nije bila zainteresovana za to.\nKada je u pitanju izveštaj Dika Martija i sud u Hagu za ratne zločine Albanaca, Karphamar je pesimista.\n“Prošlo je 10 godina od izveštaja Martija, a 20 godina od kada su se ti zločini dogodili. Nije realno očekivati da će se Albancima suditi”, smatra Karphamar.\nSKANDAL U CRNOJ GORI: Porodica sa dvoje male dece ostavljena ispred plaže na UŽARENOM SUNCU! Tražili im da plate 20 evra za ulazak\nPovodom NATO bombardovanja, Karphamar kaže da je od najviših američkih starešina čuo da je bombardovanje Srbije bilo pripremljeno od njihovih obaveštajnih agencija, sa ciljem da se Kosovo odvoji od centralne Srbije i da se tamo uspostavi vojna baza njihovih snaga.\n“Oni od 1999. nisu dobili šansu da žive kao normalan svet, mada su pojedine jedinice Kfora mnogo činile da ih zaštite. Lično verujem da se mnogi međunarodni činovnici koji su se našli na KiM u misijama Unmika i Kfora danas stide kad se sete tih dana”, rekao je Karphamar


BTC $63.227 -3,02%\nETH $4.143 -0,63%\nXRP $1,11 -2,60%\nBCH $634 -1,20%\nEOS $4,76 -1,12%\nDOGE $0,25 -1,76%\nSmešteni u provinciji Sečuan, pored reke Dadu, navodno ilegalne farme za eksploataciju navodno sadrže preko 30.000 jedinica rudarske opreme.\nDržavne vlasti kineske pokrajine Sečuan će istražiti lokalne rudarske farme bitkoina (BTC) koje su navodno izgrađene ilegalno, javlja lokalna medijska agencija Sina 30. maja.\nSmeštene u "globalnoj bitkoin rudarskoj prstonici" Sečuanu (u kojem se nalaze bitkoin rudarske farme sa preko 30.000 bitkoin rudarskih mašina), navodno su izgrađene bez zvaničnog odobrenja lokalne samouprave i stoga su podložne daljem ispitivanju.\nKonkretno, navodne ilegalne farme rudnika nalaze se duž reke Dadu, velike kineske reke na kojoj se nalazi najveća nasipna brana na svetu, koja je trenutno u izgradnji. Lokacija navodno pruža jednu od najjeftinijih cena električne energije za rudarenje bitkoina.\nJedan zvaničnik iz lokalne izvršne grupe je tvrdio da vlasti još uvijek istražuju ovo pitanje i nisu otkrile više detalja o situaciji.\nProvincija Sečuan se od 2017. godine smatra globalnom prestonicom za rudarenje bitkoina, uglavnom zbog jeftine struje, niske gustine naseljenosti i hladne klime. Pokrajina je jedna od najvećih kineskih lokacija pogodnih za rudarenje kriptovaluta, uz Ksinjang, Unutrašnju Mongoliju i Junan.\nKombinacija svih ovih lokacija formuliše Kinu kao rudarsku supersilu, a zemlja, kako se navodi, kontroliše većinu najvećih bitkoin rudarskih pulova na svetu.\nPrema Sini, 70% svetskog bitkoina je izrudareno u Kini, a od toga je 70% izrudareno u provinciji Sečuan, prvenstveno zbog mogućnosti snabdevanja strujom iz basena reke Dadu.\nNedavno je kineska Nacionalna komisija za razvoj i reforme, vladina agencija odgovorna za makroekonomske politike, otkrila da vlasti razmatraju zabranu kripto rudarenja u zemlji.


Svi đaci od ponedeljka u klupama, još nema odluke o raspustu - IndeksOnline.rs\nNaslovna Obrazovanje Svi đaci od ponedeljka u klupama, još nema odluke o raspustu\nBEOGRAD – Od ponedeljka, 22. novembra, u svim osnovnim i srednjim školama na teritoriji Srbije učenici će pohađati nastavu po prvom neposrednom modelu, što znači da će svi učenici biti u odeljenju, izjavio je danas pomoćnik ministra za predškolsko i osnovno obrazovanje Milan Pašić.\n“Nažalost, opšta stopa pozitivnih je i dalje velika. Verujem da su i dosadašnje mere dale rezultite. Od ponedeljka, 22. novembra, u svim osnovnim i srednjim školama na teritoriji Srbije učenici će pohađati nastavu po prvom neposrednom modelu, što znači da su svi u odeljenju zajedno. Izuzev škola u kojima se odeljenja dele, pa oni idu na kombinovani model ili ako su slučajno prešli na onlajn”, pojasnio je Pašić.\n“Imali smo 11 odeljenja koja su prešla na onlajn, 88 odeljenja se podelilo na grupe A i B i šest od tih podeljenih je prešlo na onlajn. To su mali procenti”, kaže Pašić i dodaje da je raspust imao neke efekte.\nKada je rec o prijemnom malih maturanata, rekao je da su pitanja bila na istom nivou kao i prethodnih godina, a da je novina što je forma otvorenog pitanja prešla u pitanja sa ponuđenim odgovorima.\n“Na osnovnom nivou su učenici pokazali najviše znanje. Imamo neke parametre, 80 učenika treba da savlada osnovni nivo, savladalo ga je 84 odsto učenika, što znači da su naši učenici stekli znalje”, rekao je Pašić i dodao da ima poboljšanja i kod učenika koji pohadaju nastavu na jezicima nacionalnih manjina.\nPrethodni tekstOve godine ukradeno preko 10 MILIJARDI DOLARA putem DeFi platformi\nSledeći tekstU pucnjavi u Beranama teško ranjen Kenan Suljković


SVAĐA UNUTAR UREDA ZA REVIZIJU FBIH: Zamjenik glavnog revizora FBiH nema certifikat za revizora? | Žurnal | Jedina slobodna teritorija\nSvađa unutar Ureda za reviziju FBiH:Zamjenik glavnog revizora FBiH nema certifikat za revizora?\nPiše: Zinaida Đelilović Objavljeno: 29. studeni 2021. 14:30\n“Po našem izvještaju mi smo poslovali s pozitivnim rezultatom”, kazao je Ante Tutiš, izvršni direktor za ekonomske poslove u Elektroprivredi HZHB, na saslušanju pred Parlamentarnom komisijom odgovornom za reviziju.\nU pokušaju da to i dokaže, Tutiš je pred Komisiju doveo i predstavnike dvije unajmljene revizorske kuće koja im je, za razliku od Ureda za reviziju FBiH, za finansijsku reviziju za 2020. godinu dodijelila pozitivno mišljenje.\nPrisustvo unajmljenih revizora se nije svidjelo predstavnicima Ureda za reviziju FBiH, koji su naglasili da im to nije ranije najavljeno, te da se radi o neuobičajenoj situaciji.\n“Oni su angažovali nekoga da bi demantovali nas, a za to nisu imali nikakve argumente”, kazao je za Žurnal generalni revizor Dževad Nekić, istovremeno naglasivši da je Ured za reviziju FBiH jedina prava nezavisna revizorska institucija.\nKomisiju je upozorio na to da je „očekivano da će Elektroprivreda dobiti pozitivno mišljenje od onih koje su platili da za njih urade reviziju“.\nPred Komisijom je došlo i do kraće prepirke između Nekića i njegovog zamjenika Dragana Kolobarića, koji se nije složio sa negativnom ocjenom za Elektroprivredu HZHB, niti je potpisao izvještaj.\nNekić mu je prigovorio da je zaposlenik Elektroprivrede HZHB i da samo ima rješenje da je na funkciji u Uredu za reviziju FBiH, te da nije ni ovlašteni revizor.\nZa Žurnal je pojasnio da je Kolobarić za zamjenika imenovan u skladu sa zakonom, ali da i pored toga on nema certifikat za revizora: „Može biti zamjenik, ali ne i revizor, što je paradoks“.\nKolobarić je, inače, prije nego je imenovan za zamjenika glavnog revizora bio uposlenik Elektroprivrede HZHB, a na to radno mjesto će se i vratiti po isteku mandata u Uredu za reviziju FBiH.\nI tako je na površinu ponovo isplivao apsurd bh. sistema, te problemi s imenovanjima u institucijama.\nBez obzira na sve, Dževad Nekić je naglasio da iza ovog izvještaja (za Elektroprivredu HZHB) stoji „Ured u punom kapacitetu“.\nElektroprivreda HZHB jedna je od 12 institucija kojoj je Ured za reviziju FBiH dodijelio negativno mišljenje za finansijsku reviziju. U prošloj godini su iskazali dobit u poslovanju u iznosu od 821.883 KM iako su trebali biti u minusu više od 58 miliona KM. Rezultat negativnog poslovanja su dugovanja Aluminija koja su na kraju prošle godine iznosila su 292.929.132 KM.\n„Društvo je trebalo izvršiti ispravku vrijednosti potraživanja na teret rashoda 2020. u iznosu od 59.729.747 KM, a ne izravno na teret kapitala. Zbog toga su rashodi za 2020. podcijenjeni za 59.729.747 KM, što bi izravno utjecalo na ostvarenje negativnog financijskog rezultata“, stoji u izvještaju Ureda za reviziju FBiH za 2020. godinu, a o čemu je Žurnal pisao još u augustu.\nNasuprot tome, unajmljene revizorske kuće N.CONSULTING iz Sarajeva i FACT revizija d.o.o. iz Zagreba u svom izvještaju navode da je ovakvo knjiženje u skladu sa međunarodnim knjigovodstvenim standardima, a što su njihovi predstavnici ponovili i pred Parlamentarnom komisijom.\nTakođer, Ante Tutiš je pred Komisijom prvo rekao da se ne slaže s tim da je preduzeće bilo nelikvidno, da bi odmah zatim priznao nelikvidnost uz obrazloženje da je to radi „Aluminija koji je u 2019. napravio dug od 87 miliona KM, za pola godine.”.\nOsim navedenog, revizori Ureda za reviziju FBiH su u svom izvještaju utvrdili i nepravilnosti vezano za javne nabavke.\nŽurnal je u nekoliko navrata, između ostalog, pisao i o tome da Elektroprivreda HZHB preko javnih nabavki već godinama daje stotine hiljada maraka za reklamiranje nogometnim klubovima „Zrinjski“ i „Široki Brijeg“.


Festival Nišvil otpušta polovinu zaposlenih 1. januara\nTanjug 23. decembra 2020. 10:28\nNIŠ – Sledeće izdanje džez festivala Nišville, ukoliko se situacija sa Covidom 19 popravi, biće realizovano od 6. do 15. avgusta 2021. godine, ali uz meru otpuštanja polovine zaposlenih, odlučeno je na sednici Saveta festivala.\nNa istoj sednici usvojen je i kompletan program, ali i finansijski plan za 30 odsto manji nego poslednjih godina.\n„U cilju opstanka festivala, otpustićemo polovinu radnika od 1. januara, jer tokom ove godine nismo prihodovali dovoljno da isplatimo plate, poreze i doprinose zaposlenih“, otkriva direktor festivala Nišville Ivan Blagojević, koji je na tu temu delimično govorio i u utorak na onlajn panelu iz kulture, serijala “Culture Talks” preko Zoom platforme.\n„Naša procena je da će ovo biti izuzetno teška godina i da se moramo prilagoditi teškoćama punjenja budžeta i Grada Niša i ministarstava kod kojih se prijavljujemo na konkurse. Naravno, moramo se prilagoditi i slabijoj zainteresovanosti sponzora i verovatnom padu prodaje ulaznica“, jasan je prvi čovek Nišvilla.\nDirektor festivala je rekao da se, ukoliko korona potraje i tokom avgusta, razmišlja čak i o gašenju Nišvilla.\n„Svesni da nije realno očekivati bilo kakvu bespovratnu podršku države najznačajnijim festivalima ove zemlje, zatražili smo kredit kod Fonda za razvoj da bar premostimo ove dve teške godine. Ipak, odbijeni smo uz obrazloženje da Fond ne daje kredite udruženjima građana i fondacijama, iako smo imali validne garancije i dobru volju kabineta premijerke“, zaključio je direktor Blagojević.


Održana naučna konferencija ''Jahorinski poslovni forum 2017''\nVi ste ovdje: Početna Početna Vijesti Održana naučna konferencija ''Jahorinski poslovni forum 2017''\nsubota, 25 februar 2017 14:44\nStrateški izbor i održiv razvoj turističke destinacije je glavna tema ovogodišnje Šeste naučno-stručne konferencije "Jahorinski poslovni forum 2017", koja je danas otvorena u hotelu "Termag" na Jahorini.\nNa otvaranju ovog eminentnog skupa sa međunarodnim učešćem govorili su ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović, ministar nauke i tehnologije Republike Srpske Jasmin Komić, guverner Centralne banke BiH Senad Softić, prorektor Univerziteta u Istočnom Sarajevu Dejan Bokonjić i dekan Ekonomskog fakultet Pale LJubiša Vladušić.\nOtvorajući ovaj skup, Šarović je ocijenio da je "Jahorinski poslovni forum" odlična prilika za podsticaj turizma u BiH i Republici Srpskoj.\n"S obirom na vrijeme u kojem živimo, turizam je jedna od najosjetljivijih privrednih grana koja mnogo zavisi od stabilnosti, bezbjednosti, ekonomske situacije, a to stanje nije sjajno u većini država u regionu", konstatovao je Šarović i dodao da se ne vodi dobro statistika turizma u BiH.\nPrema njegovim riječima, intenzivan razvoj turizma podrazumijeva regionalni pristup, a nikako politiku lokalizma, jer zatvaranje granica, saradnje i vidika - kočnica su razvoja privrede u cjelini, ne samo u turizmu.\nMinistar nauke i tehnologije Republike Srpske Jasmin Komić istakao je da je turizam značajan sektor i jedan od generatora razvoja privrede Republike Srpske, te naglasio da ga raduje podatak da je u 2015. godini zabilježen znatan rast u oblasti turizma od 11,3 odsto, kao i da je učešće ove grane u bruto domaćem proizvodu 1,5 odsto.\n"Turizam u Republici Srpskoj zapošljava oko 12.000 ljudi, a jačanje infrastrukture u ovom sektoru proširiće i našu turističku ponudu i obogatiti kvalitet vlastitog turističkog proizvoda", rekao je Komić.\nOn je dodao da je i ovaj skup na putu realizacije Strateškog razvoja Republike Srpske, koji podrazumijeva načela izvrsnosti, internacionalizacije, te saradnje naučne i investitorske zajednice sa privrednicima, jednom riječju - komercijalizaciju znanja.\nGuverner Centralne banke BiH Senad Softić poručio je da ova institucija brine o monetarnoj politici BiH i stabilnosti domaće valute, što predstavlja važnu podršku i podsticaj privredi, pa tako i turizmu.\nDomaćin ovog skupa dekan Ekonomskog fakulteta Pale LJubiša Vladušić istakao je da se Šesti Jahorinski poslovni forum održava u veoma neizvjesnom i turbulentnom vremenu na većini finansijskih tržišta u svijetu.\nPrema njegovim riječima, u svim privrednim granama, a tako i u turizmu, neophodne su hitne strukturalne reforme s ciljem podizanja produktivnosti i jačanja konkurentnosti poslovnih subjekata.\nOn je podsjetio na zaključke prošlogodišnjeg samita o turizmu koji je odžan u SAD i koji govore da je nužna sinergija vlada i privatnog sektora da bi turizam bio izazovna i održiva privredna grana.\nVladušić je sa dekanom Ekonomsog fakulteta u Skoplju LJubomirom Drakulevskim potpisao Sporazum o saradnji dva fakulteta, kojim su definisani modaliteti buduće svestranije saradnje.\nTo se, pojašnjava on, posebno odnosi na mobilnost profesora i studenata, zajedničke naučnoistraživačke i regionalne projekte, ljetne škole...\nDrakulevski je izrazio zadovoljstvo i potpisivanjem Sporazuma i mogućnošću učešća na ovom skupu, dodajući da je uvjeren u plodnu buduću saradnju dva fakulteta.\nZa ovogodišnji forum prijavljeno je 47 naučnih radova i 103 učesnika iz Slovenije, Hrvatske, Srbije, Crne Gore, Makedonije, Republike Srpske i Federacije BiH.\nUvodna izlaganja na plenarnoj sjednici održaće profesori sa Univerziteta "Primorska" iz Slovenije Janez Mekinc, Zoran Aranđelović sa Ekonomskog fakulteta u Nišu, Predrag Trpeski sa Ekonomskog fakulteta Univerziteta "Sveti Ćirilo i Metodije" u Skoplju i Jovo Ateljević sa Ekonomskog fakulteta u Banjaluci.\nKonferencija će imati i dvije sesije posvećene ekonomiji i turizmu, kao i prezentacije studentskih radova, te nacionalne kuhinje.


USK: Uhapšeno 16 osumnjičenih za krijumčarenje migranata - mojusk.ba\nPripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu BiH (SIPA) danas su po nalogu Posebnog odjela Tužilaštva BiH za organizovani kriminal i korupciju priveli 16 osumnjičenih za krijumčarenje ljudi u okviru akcije “Albatros”.\nKako je navedeno iz Suda i Tužilaštva BiH, pretresi su izvršeni na 14 lokacija na području Kantona Sarajevo, Unsko-sanskog i Tuzlanskog kantona.\n“Istovremeno, na području ovih kantona službenici Službe za poslove sa strancima izvršili su kontrolu u osam objekata, za koje se raspolagalo saznanjima da se u njima smještaju ilegalni migranti. Akcija je usmjerena prema osobama koje su osumnjičene da su kao organizovana kriminalna grupa vršile krijumčarenje iz BiH na područje Republike Hrvatske pa dalje u zemlje EU većeg broja državljana Srbije s područja Kosova, koji nisu imali važeće putne isprave”, saopćeno je iz Tužilaštva.\nU saopćenju se navodi da su osobe koje su pod istragom u okviru ovog predmeta osumnjičene za krivično djelo organiziranje grupe ili udruženja za izvršenje krivičnog djela krijumčarenje ljudi.\n“Ova akcija je odlučan korak u borbi pravosudnih i policijskih institucija u BiH protiv ilegalnih migracija i krijumčarenja emigranata. Nakon provedenih aktivnosti, osumnjičene osobe će biti predate postupajućoj tužiteljici koja će nakon ispitivanja osumnjičenih donijeti odluku o pokretanju prijedloga za određivanje mjere pritvora ili mjera zabrane te ostalim aktivnostima u skladu sa zakonom”, saopćeno je iz Tužilaštva BiH.


Vaskrsli stanovi - Naslovi.net vesti\nFirme pod nazivom Arabtek danas se malo ko u Srbiji seća. Kompanija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata 2014. godine je kratko figurirala kao budući investitor gigantskih razmera u Srbiji. Trebalo je da gradi milione kvadrata jeftinih stanova, po ceni od 380 evra po kvadratnom metru i da sve to završi... »\nVučić je rekao da bi, “uz pomoć države i lokalne samouprave, kvadrati stana mogli da imaju tu cenu”, i dodao da je za realizaciju potrebno desetak godina, ali da bi prvi rezultati mogli da se vide već za tri godine. - Za stan od... »\nBeograd -- Najava da bi u srpskim gradovima uskoro mogla da krene izgradnja takozvanih jeftinih stanova, obradovala je mnoge građane Srbije.\nOsim niže cene kvadrata, država bi kupce pomogla i subvencijom od 3.000 evra. Prvi rezultati ovog projekta mogli bi da se vide za tri godine. Iako se i dalje tačno ne zna, kada će biti udareni prvi temelji, zna se kome će biti... »\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je pre dva dana novi ciklus gradnje jeftinih stanova vredan milijardu evra u kome bi u narednih 10 godina bilo izgrađeno dva miliona kvadrata u celoj Srbiji, s tim da bi prvi stanovi... »


IPARD SVE BLIŽI, INTERESOVANJE VELIKO - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDatum kreiranja petak, 10 novembar 2017 14:53\n* Prvi konkursi biće otvoreni već početkom naredne godine, a najpre će moći da se konkuriše za nabavku traktora do 100 kilovata\nU novembru će, kako se očekuje, zvanična revizorska komisija EU Srbiji konačno dati zeleno svetlo za početak realizacije IPARD programa prema kojem našoj zemlji u periodu od 2014. do 2020. godine pripada 175.000.000 bespovratnih sredstava namenjenih za unapređenje poljoprivrede i ruralnog razvoja. Ako se ova očekivanja ispune, pretpostavlja se da će već početkom naredne godine, mada optimisti spominju i decembar ove, biti otvoreni prvi pozivi na koje će moći da se konkuriše. U ovoj prvoj fazi očekuje se da se najpre otvore pozivi za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava, odnosno za nabavku traktora do 100 kilovata. Naši poljoprivrednici, ali i oni koji imaju preduzeća koja se bave preradom u ovoj oblasti, i te kako su zainteresovani za mogućnost dobijanja evropskih sredstava o čemu govori i veliki broj polaznika na seminaru "Konkurisanje za bespovratna sredstva za poljoprivredu" na kojem je predstavljen IPARD program Republike Srbije i mogućnosti finansiranja agrarnog sektora iz pretpristupnih fondova EU. Ovaj seminar, koji se održava širom zemlje uz finansijsku podršku Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, deo je EU projekta "Put uspešne poljoprivrede i ruralnog razvoja", a sprovodi ga Info-centar za ruralni razvoj "Agrosmart" iz Novog Sada.\nDobre vesti za poljoprivrednike, kako je istakao jedan od predavača na ovom seminaru i ujedno prvi pregovarač za IPARD program u Srbiji Slobodan Teofanov, jesu da je IPARD fleksibilan i da se širi prema sve većem broju potencijalnih korisnika. Donedavno se, naime, smatralo da za ova sredstva mogu da konkurišu samo veliki proizvođači, međutim, novi pravilnici omogućavaju da sredstva dobiju i mala gazdinstva, s tim da na kraju realizacije projekta dostignu određeni nivo proizvodnje. Tako, na primer, kada su u pitanju investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava za šta će, kako se smatra, najpre biti odobrena sredstva iz ovog pretpristupnog fonda, dovoljno će biti da poljoprivrednik, proizvođač mleka ima samo jednu kravu. Međutim, na kraju investicije koja podrazumeva, između ostalog, ulaganje u objekte za smeštaj životinja, opremu za proizvodnju mleka, objekte za upravljanje otpadom i tretman otpadnih voda, investicije u mehanizaciju i slično, očekuje se da će proizvođač imati 20 muznih grla. Slična je situacija i kada je u pitanju proizvodnja mesa, odnosno ne postoji donji limit kada je u pitanju broj grla na početku investicije, ali se očekuje da će na njenom kraju gazdinstvo imati određeni broj tovnih grla u zavisnosti od proizvodnje kojom se bavi. Za kupovinu traktora evropskim sredstvima moći će da konkurišu registrovana gazdinstva koja imaju najmanje dva hektara zemlje. Nabavka traktora je, kako je na seminaru istakao Teofanov, mera koja se po prvi put finansira IPARD sredstvima u nekoj zemlji. Objasnio je i da poljoprivrednici mogu da računaju na nivo pomoći koji iznosi do 60 odsto prihvatljivih troškova investicije, odnosno na 65 odsto ako se radi o mladim poljoprivrednicima koji još nisu navršili 40 godina života. Oni čija se imanja nalaze u planinskim oblastima mogu da dobiju i do 70 odsto povraćaja u odnosu na vrednost investicije.\nEkspert "Agrosmarta" Dejan Serdar, utemeljitelj i prvi direktor Uprave za agrarna plaćanja, pozvao je poljoprivrednike da konkurišu za IPARD sredstva kada se za to ukaže prilika, ali isto tako je napomenuo da se ne boje da će se ta sredstva potrošiti ukoliko ne konkurišu odmah. Iskustva zemalja koja su prošla kroz pretpristupni period i imala priliku da koriste ova sredstva govore da ni u jednoj državi ona nisu u potpunosti iskorišćena. U Hrvatskoj, na primer, poljoprivrednicima je iz IPARD-a podeljeno svega 10 odsto planiranih sredstava. Razlog ovako niske iskoristivosti je to što su se neke od mera iz IPARD-a preklopile s onima koje je nudila hrvatska vlada, pa su se poljoprivrednici opredelili da konkurišu za dobijanje sredstava iz državnog buxeta, jer su tu uslovi konkurisanja bili znatno jednostavniji. Mnogo značajnije od iznosa sredstava koja ćemo uspeti da povučemo iz programa IPARD, je po rečima Serdara, jeste to što ćemo imati priliku da naučimo administrativnu proceduru i savladamo principe na kojima se zasniva finansiranje u EU čiji ćemo biti deo.\nJedan od učesnika seminara Julka Toskić, direktor konsalting agencije "Agrobrend", ima ogromno iskustvo koje prenosi proizvođačima i privrednicima koji žele da započnu ili unaprede svoj biznis. IPARD smatra dobrom prilikom da svi oni dođu do novca koji im je potreban za ulaganja u unapređenje proizvodnje. Naglašava da je veoma važno da svi koji žele da konkurišu za evropska sredstva već sada počnu s izradom biznis-planova kako bi sve eventualne izmene i korekcije projekta uradili na vreme, odnosno pre konkurisanja kad će to biti znatno teže uraditi. Smatra da su sektori voća i povrća najperspektivniji, te očekuje da će najviše projekata za dobijanje evropskih sredstava biti upravo iz ovih oblasti.\nJedan od privrednika koji se sprema na ovaj konkurs je Slavko Rac iz preduzeća "Juarbis" u Ruskom Krsturu koje je već započelo izradu biznis-plana za izgradnju skladišta. Kaže da su ovaj posao započeli već sada, upravo iz razloga da bi na vreme ispravili eventualne greške i spremno čekali otvaranje IPARD konkursa. Ovo preduzeće se inače bavi ratarskom i voćarskom proizvodnjom i otkupom poljoprivrednih proizvoda. Planiraju da prošire proizvodne kapacitete tako što će izgraditi skladišni prostor od 10.000 tona i sušaru kapaciteta 24 tone na dan. Ova investicija vredna je više od milion evra, a Rac se nada da će poziv za ovaj IPARD konkurs biti otvoren na proleće. Nada se i prolasku na ovom konkursu, kao i povrćaju sredstava u visini 60 odsto vrednosti investicije.


Mađarska policija svake nedelje obaveštava javnost o tome koliko je nezakonitih migranata uspela da spreči da pređu preko žičane blokade na granici sa Srbijom. Dosadašnje iskustvo je pokazalo da je najveća navala u danima vikenda. Recimo proteklog vikenda su mađarski pogranični organi zaustavili 69 ilegalna migranta koji su na nezakonit način pokušali da pređu preko državne granice, javila je agencija MTI. Prema statističkim podacima objavljenim na internet stranici mađarskog MUP-a, u petak je 15, subotu 16 a nedelju 28 migranata osujećeno u prelazu preko privremene granične blokade, te su zatim ta lica otpraćena da se vrate nazad u Srbiju.\nZna se da komšijske vlasti jako ozbiljno shvataju migrantsku krizu, i da ilegalne prelaske nemilosrdno suzbijaju. Protekle nedelje je segedinsko tužilaštvo podiglo i krivičnu prijavu protiv jednog krijumčara ljudi iz Srbije koji je pokušao da prebaci dve osobe preko granice. Dotični je prošlog četvrtka stavljen u pritvor. Krijumčar je osumnjičen da je preko trećeg lica u večernjim satima stupio u vezu i primio u kola dve osobe koje za sebe tvrde da su državljani Avganistana, sa namerom da ih prenese u Mađarsku. Ova trojka je kasno uveče stigla do ulaska na granični prelaz Horgoš-Reske na autoputu, migranti su tamo izašli iz vozila, a muškarac im je pokazao kako da zaobiđu policijske i carinske kontrole. Bilo je planirano da dvojicu Avganistanaca pokupi saradnik ovog krijumčara, par kilometara severnije u blizini autoputa, i odvede dalje ka Evropi. Avganistanci su sledili dobijena uputstva, ali su ih otkrili pripadnici mađarskih pograničnih organa. U daljem razvoju situacije, priveden je i šofer, javili su mađarski mediji, pozivajući se na izjave segedinskog tužilaštva.\nSubotička stara ciglana\nRušenje stare ciglane\nPoznato je da postoje dve grupe ljudi koji su pobegli iz svojih država, oni koji se uredno registruju pri našim državnim organima i prihvatnim centrima za izbeglice, i oni koji lutaju izbegavajući da se registruju i borave u tim centrima. Glavno mesto gde su dolazili ovi ilegalni migranti bila je subotička stara ciglana. Međutim, nedavno je započelo njeno rušenje i dok se ovaj tekst nađe na kioscima, radovi na njenom rušenju bi već trebali biti i završeni. Migrantima koji tamo trenutno borave ovi radovi očigledno ne smetaju. Nekolicina radnika uspeva da mirno ruši krov i zidove, dok se migranti nadaju da će dolaskom proleća i lepog vremena moći da borave u šatorima, nakon što se demontira ovaj objekat. Oni izjavljuju da u večernjim časovima pokušavaju da pređu u Mađarsku, ali ih se najveći broj u jutarnjim časovima vrati. Većina ih je već pokušala da ilegalno pređu preko žičane granice, ali kažu da se ne predaju. Prodavci u subotičkim trgovinama metalnom robom kažu da tačno znaju koliko koštaju makaze za armaturu, čija prodaja cveta, i da migranti dolaze sa tačno pripremljenim iznosom za kupovinu makaza kojima seku žicu.\nAli, ni mađarski organi nisu zatečeni. Započela je gradnja drugog reda žičane ograde. Materijal koji je nužan za podizanje ograde je već raznesen na više punktova, na dužini od 15 kilometra su već postavljeni stubovi, a na deonici od 25 kilometra je već i označen teren gde će biti podignuta ograda. Predviđeno je da do početka maja ta barijera bude već završena. Radi se o sofisticiranoj ogradi koja će imati kamere za noćno osmatranje i termalne kamere te sistem koji prati kretnje. Kao što je poznato, u blizini naselja Kelebija sa Mađarske strane je otvorena i vojna baza kako bi se olakšalo patroliranje i zaštita državne granice i da se ne gubi vreme u transportu trupa, a tokom proleća će biti podignuto još nekoliko sličnih baza.\nOve kontejnerske baze po NATO standardima služe za smeštaj oko 150 vojnika, a osim kancelarija, kuhinje i ambulante imaju teretane te prostor za provođenje slobodnog vremena. Uskoro će biti podignuti slični objekti u blizini Bačalmaša, Madaraša i Santova, gde će biti razmešteno ukupno oko 600 vojnika, te se taj kontingent u slučaju potrebe može i duplirati. Na celokupnoj graničnoj blokadi sa Srbijom i Hrvatskom je trenutno raspoređeno oko 3 hiljade vojnika, samo ove godine su sprečili ilegalan ulazak oko četiri hiljade lica.\nStradaju vikendice u blizini granice\nSve više ljudi u Subotici se žali na probleme koje ima sa onim migrantima koji se ne prijavljuju u prihvatnim centrima. Vlasnicima vikendica na Kelebiji se dešava da odu do svojih kuća nakon zime i zateknu zgarišta u sred objekta, spaljen nameštaj i sve od drveta, jer su tokom hladne zime ovi ljudi nesretne sudbine zapalili sve što su našli kako bi se zagrejali. Neki kažu da slučaje prijavljuju policiji, ali je jasno da se počinioci ne mogu otkriti. Takođe, izgleda da niko neće pokriti štete koje su na ovaj način nastale.\nDržavni sekretar Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nenad Ivanišević je ukazao da Evropska unija napokon mora naći jedinstven odgovor na migrantsku krizu, da za Srbiju balkanska ruta nije zatvorena i dodao da se na našoj teritoriji trenutno nalazi oko 7.000 migranata od kojih je u centrima smešteno oko 6.000 lica, dok jedan broj odbija da dođe u centre iz njima znanih razloga. Mi aktivno radimo da oni uđu u sistem - dodao je Ivanišević i ukazuje da će podizanje druge ograde sa Mađarske imati za posledicu da se migranti duže zadržavaju sa naše strane granice. Gostujući na RTS, Ivanišević je rekao da migranti pokušavaju da nađu alternativne puteve, pa čak i preko Bosne i Hercegovine, te da su međusobno dobro informisani.