OGNJEN KOROMAN: Postao sam politički aktivan zbog propasti domaćeg sporta - Vijesti365\nHome›Sport›Fudbal›OGNJEN KOROMAN: Postao sam politički aktivan zbog propasti domaćeg sporta\nNekadašnji igrač Crvene zvezde došao je u pažnju javnosti proteklog vikenda jer je na izborima u Bosni i Hercegovini podržao Draška Stanivukovića, opozicionog kandidata koji je sa Partijom demokratskog progresa osvojio većinu u Banjaluci.\n– Politika je ušla u sve sfere društva, a pogotovo u sport. Upravo je to motiv mog političkog izjašnjavanja kako bih pomogao da se vrati sport na zdrave noge. Ne mogu više da gledan da najnesposobniji dolaze na najbitnije funkcije u fudbalu i sportu. U Banjaluci fudbal vode sestrići, sinovi i kumovi Milorada Dodika. U Srbiji nigde ne možeš ni kao trener dobiti posao ako nisi član Srpske napredne stranke ili ako ih jasno ne podržavaš. To znaju cela Srbija i Republika Srpska i to što sad pričam nije ništa novo. Moja je obaveza kao građanina, a ne samo kao bivšeg reprezentativca, da kažem javno ako nešto ne valja. Nema veze da li sam sportista, lekar ili apotekar, moram dati podršku i uložiti sebe da se društvo vrati u normalu – objašnjava Koroman.\nPo njegovom mišljenju, politička i društvena situacija je veoma loša i zbog toga je neophodno da „svi podignu svoj glas“.\n– U Republici Srpskoj je najbitnije što je Dodik izgubio Banjaluku i Bjeljinu. To je njegov početak kraja i nije daleko dan kada će potpuno morati da siđe sa vlasti. Ovde glasove kupuju asfaltiranjem ulica, sitnim ustupcima, ma kupuju ih i direktno dajući novac. Isto je kao u Srbiji. Jedino što je u Srbiji veće zlo, jer još uvek nema opozcije. U Republici Srpskoj opozicija je ozbiljno organizovana, dok u Srbiji još uvek čekamo da se napravi neka ozbiljna grupacija. Narod nije više uz Vučića, tu nema dileme, ali čekaju nekoga iza koga mogu da stanu bez straha da će ih sutra izneveriti. Beograd je bojkotom pokazao da Vučić tu nema više podršku, jer na izbore nije izašlo više od 30 odsto sa svim nameštanjima. Podržao sam Boška Obradovića i pričao sa njim, jasno je svima da mora što pre da se napravi čvrsto jezgro opozicije koje će ozbiljno da radi.\nZa srpski fudbal tvrdi da je najveći problem što je sve podređeno jednom čoveku i jednoj stranci.\n– Aleksandar Vučić se razume u sve, u fudbal, u košarku, u rukomet, u koronu…. Sve je pozicije zauzeo sa bratom i svitom, pa ni fudbal nije zaobišao. Kada sam dobronamerno izneo mišljenje da Fudbalski savez Srbije ne radi dobro i da treba svi da se uključimo da popravimo stanje srpskog fudbala, odmah sam napadnut iz njegovih medija. Čak nisam ni kritikovao lično Slavišu Kokezu (predsednika FSS), a na mene su odmah pokrenuli mašineriju uvreda. Posle su me zvali iz SNS, nudili mi funkcije da bih ćutao, a kada sam to odbio počeli su i da prete. Nisu očigledno očekivali takav revolt kod mene. Nemam strah i sigurno neću stati da se borim za oporavak srpskog fudbala i sporta.\nUpozorava da srpskom fudbalu preti potpuni slom ukoliko se nastavi dosadašnja praksa nameštanja utakmica.\n– Kod Vučića je sve namešteno, pa i fudbalsko prvenstvo. Pogledajte samo Superligu i Prvu ligu Srbije, pa sve se zna unapred. Zna se da će Crvena zvezda biti prvak, zna se ko će ispasti iz lige, ko će ući u Superligu… Milan Karadžić kao predsednik Sudijske komisije ima jedini zadatak da namešta poslušne sudije. Namešta se za pojedinačne interese i kladionice, a fudbal propada. Ja to zaista ne mogu da gledam skrštenih ruku.\nZa rezultate reprezentacije Srbije kaže da su očekivani pošto se i u njoj „sve svelo na politiku, umesto na sport“.\n– Rezultati reprezentacije su samo odraz celog stanja u društvu. Pa svi vide šta su uradili Slavoljubu Muslinu i kako su ga oterali iako je bio prvi u grupi i odveo Srbiju na Svetsko prvenstvo. Svi znaju da je Tumbakovića doveo Vučić samo da bi mu se odužio jer nije na klupi Crne Gore hteo da igra protiv Kosova. Mada, nije on jedini krivac. To protiv Škotske je samo logičan sled svega što se dešavalo poslednjih godina. Ne tovi se prase uoči Božića. Odavno se izgubio kult reprezentacije. Neće ljudi više da gledaju ni domaće prvenstvo ni nacionalni tim, ogadilo im se sve…. Šta radi taj Kokeza u FSS, svi znaju da mu nije tu mesto. Čovek se bre skidao da trenira sa reprezentativcima. Bane Ivanović je zato i sklonjen jer je kao kapiten digao glas protiv toga. Ima tu još mnogo drugih nezadovoljnih, poput Milivojevića ili Radonjića. Oni ljudi žele da igraju za svoju zemlju, ali vide kuda to sve ide, zato su i dizali glas u reprezentaciji.Vidim da se za čelnika FSS biju Terzić i Tončev. Ovaj prvi do juče bio na poternici, a drugi nameštao od Niša do Surdulice. Eto, to su alternative kada Kokeza dobije nalog da se skloni, pa vi vidite šta nam sledi – zaključuje Koroman.


Valjevsko klizište ispituju svetski eksperti | Kolubarske\nKlizište u ulici Ive Andrića (ilustracija) (foto: Đorđe Đoković)\nValjevsko klizište ispituju svetski eksperti\nDragocena iskustva i znanje, ali i rezultate istraživanja, sa valjevskim geolizima podeliće 16 eksperata i 14 studenata, koji borave u Valjevu u okviru programa “Geolozi bez granica”. Oni će se narednih sedam dana, u okviru projekta ”Procena oštećenja infrastrukture u poplavama u BiH i Srbiji u maju 2014. godine”, koji finansira Svetska asocijacija geofizičara, baviti jednim od najvećoh klizišta u gradu – u ulici Ive Andrića. Nakon ispitivanja terena predložiće mere sanacije.\nEksperti i studenti (Foto: Đorđe Đoković)\nPredsednica Asocijacije geofizičara i ekologa Srbije prof. dr Snežana Komatina objašnjava da je reč o dvogodišnjem humanitarnom projektu istraživanja klizišta u Srbiji i u Bosni i Hercegovini. Do 29. juna biće izvedena istraživanja na tri lokacije - Valjevo u Srbiji i dve lokacije u BiH u Tuzlanskom kantonu. Na jesen će se opet raditi istraživanja, ali na drugim lokalitetima u Srbiji i BiH. Prvi lokalitet na kome su otpočeli radove i istraživanja je Valjevo. “Naš cilj je da na ovoj lokaciji uradimo detaljna istraživanja, najnovijim geofizičkim, geološkim i geodetskim metodama, na osnovu kojih će kolega iz Australije, koji je ekspert za sanaciju klizišta, predložiti mere sanacije. Sledeće godine ćemo ponovo doći na ovu lokaciju i uraditi ponovljeno merenje, koje će nam dati konačne rezultate”, kaže dr Snežana Komatina.\nProf. dr Snežana Komatina (Foto: Đorđe Đoković)\nMilovan Urošević, profesor geofizike na Curtin Univerzitetu u Australiji objašnjava da se geofizičke metode standardno koriste na klizištima kako bi se definisala geometrija klizišta. “Na ovom klizištu probaćemo i nešto nestardardno kako bi saznali koji je potencijal za reaktivaciju klizišta, da vidimo koja mu je interna kompozicija i da li postoji verovatnoća da se aktivira i u budućnosti. Te nestardardne metode će nam pomoći da budemo pametniji nego do sada kada je reč o ispitivanju klizišta”, navodi Urošević. On dodaje da ovim istraživanjima pokušavaju i da saznaju da li ima nešto zajedničko između šest klizišta koje će meriti.\nMilovan Urošević (Foto: Đorđe Đoković)\nKoya Suto, geolog iz Japana, koji radi u Australiji, kaže da ovim istraživanjem pokušavaju da nađu sličnosti i razlike između klizišt u Srbiji i onih koja se pojavljuju u drugim zemljama. „Prošlogodišnje majske poplave su izazvale na stotine klizišta u Srbiji, a slično se dogodilio i u Japanu prošle godine nakon velikih poplava. Naš cilj je da uradimo poređenja između klizišta u Srbiji i BiH i u Japanu. Ono čemu težimo i kroz ovaj projekat jeste da predvidimo šta će se dalje dešavati na lokalitetima koje istražujemo i da probamo da pronađemo prave mere za sanaciju kako bi trajno bili rešeni problemi klizišta”, kaže Koya Suto.\nKoya Suto (Foto: Đorđe Đoković)\nKlizište u ulici Ive Andrića je složeno i najveće u Valjevu na kome se nalazi preko 40 stambenih objekata, i sva su, više ili manje, ugrožena. Sa ekspertima i studentima sarađuje geolog Miodrag Vujić iz Gradske direkcije koji kaže da su klizišta uz Šabački put stara, delimično umirena, delimično aktivna i protežu se na nekoliko kilometara. “Ova geofizička ispitivanja su regionalnog obima, što podrazumeva ispitivanje terena većeg obuhvata, gde ćemo dobiti konkretne rezultate za šire područje. Važno je reći da Valjevo ne bi moglo da finansira ova istraživanja i merenja, utoliko je ovaj projekat značajan za naš grad”, kaže Vujić. On dodaje da grad finansira pojedinačne projekte manjih klizišta površine do jednog hektara, koja ugrožavaju nekoliko stambenih objekata, dok je za projekte i sanaciju većih klizišta neophodna finansijska pomoć. Za sanaciju klizišta u ulici Ive Andrića potrebno je najmanje oko stotinu miliona dinara.\nMiodrag Vujić (Foto: Đorđe Đoković)\nU projekat ”Procena oštećenja infrastrukture u poplavama u BiH i Srbiji u maju 2014. godine”, koji finansira Svetska asocijacija geofizičara, uključeni su eksperti i studenti iz deset zemalja- Japana, Australije, SAD, Švedske, Italije, Nemačke, Holandije, Rusije, Bosne i Hercegovine i Srbije.\nGeolozi (Foto: Đorđe Đoković)\nSkupština usvojila Odluku Pre 7 sati 12 minuta


Svet Autor:Vijesti08. okt. 202015:59 > 17:08\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović održao je danas konsultacije o mandataru za sastav Vlade Crne Gore sa nosiocima lista koalicija "Za budućnost Crne Gore" Zdravkom Krivokapićem, "Mir je naša nacija" Aleksom Bečićem i "Crno na bijelo" Dritanom Abazovićem.\nPredsednik Crne Gore, Milo Đukanović uputio je danas predlog Skupštini Crne Gore da Zdravko Krivokapić bude mandatar za sastav Vlade.\nMilo: Uputiću predlog Skupštini da Krivokapić bude mandatar\nVIDEO Ledeni osmeh: Susret Mila i ljudi koji su ga srušili\nKrivokapić, Bečić i Abazović došli na konsultacije kod Mila\n„Danas, 8. oktobra 2020. godine obavio sam konsultacije o mandataru za sastav Vlade sa nosiocima lista koalicija: Za budućnost Crne Gore – Zdravkom Krivokapićem, Mir je naša nacija – Aleksom Bečićem i Crno na bijelo – Dritanom Abazovićem. Time su se stekli uslovi da za mandatara za sastav Vlade predložim Zdravka Krivokapića, koji će u roku utvrđenom Ustavom Crne Gore, pripremiti program i predložiti njen sastav, o čemu će se izjasniti 27. saziv Skupštine Crne Gore na jednoj od predstojećih sednica redovnog jesenjeg zasedanja“, piše u obrazloženju Đukanovića.\nPredsednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić primio je pisani predlog od Đukanovića, da mandatar za sastav Vlade bude Krivokapić, saopšteno je iz Bečićevog kabineta.\n„Predsednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić primio je pisani predlog od predsednika Crne Gore Mila Đukanovića, da mandatar za sastav Vlade bude nosilac liste Za budućnost Crne Gore – Zdravko Krivokapić, nakon što je obavio konsultacije o mandataru za sastav Vlade sa nosiocima lista koalicija: Za budućnost Crne Gore – Zdravko Krivokapić, Mir je naša nacija – Aleksa Bečić i Crno na bijelo – Dritan Abazović“, saopšteno je iz Bečićevog kabineta.\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović održao je danas konsultacije o mandataru za sastav Vlade Crne Gore sa nosiocima lista koalicija „Za budućnost Crne Gore“ Zdravkom Krivokapićem, „Mir je naša nacija“ Aleksom Bečićem i „Crno na bijelo“ Dritanom Abazovićem.\nKrivokapić je nakon konsultacija kod Đukanovića kazao da je današnji dan još jedan dan pobede demokratije.\nmandatarMilo ĐukanovićZdravko Krivokapić


Premijera Kurtija primio Jozep Borel, visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost - Kancelarija Premijera\nPremijera Kurtija primio Jozep Borel, visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost\nBrisel, 29. april 2021\nU okviru zvanične posete Briselu, premijera Republike Kosovo Albina Kurtija primio je Jozep Borrel, visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost, koji je istovremeno i potpredsednik Evropske komisije. Na sastanku se razgovaralo o bilateralnim pitanjima, razvoju događaja u regionu i dijalogu između Kosova i Srbije.\nNa ovom sastanku, u okviru prve posete inostranstvu, kosovska delegacija predvođena premijerom Kurtijem izrazila je posvećenost dubokim reformama u zemlji i evropskim integracijama. Premijer Kurti naglasio je potrebu da vladu Kosova podrži Evropska unija u sprovođenju svog programa u svim oblastima, uključujući napore za uspešnu borbu protiv pandemije COVID-19 i potrebu za obezbeđivanjem novih doza vakcina. Rekao je da Kosovo vidi Evropsku uniju, ne samo kao institucionalnu strukturu, već i kao istorijsku glavnu vrednost i progresivnu viziju budućnosti. Premijer Kurti ponovio je da je orijentacija Kosova ka EU i NATO-u jasna i da nema druge alternative.\nVisoki predstavnik Borrel izrazio je zadovoljstvo zbog posete premijera Kurtija i zahvalio mu što je izabrao Brisel za prvu zvaničnu posetu, nakon stupanja na dužnost premijera. Čestitao mu je na snažnom mandatu i velikom poverenju koje je dobio od građana Republike Kosovo i poželeo mu je sa ovim mandatom i poverenjem da Kosovo približi Evropskoj uniji. Visoki predstavnik Borrel rekao je da Kosovo i njegova vlada mogu da računaju na podršku Evropske unije, koja je jedna od najvećih pristalica Kosova.


Udovički: Što pre ukinuti "burazersku državu" : Nadlanu.com\nUdovički: Što pre ukinuti "burazersku državu"\nObjavljeno 25. jun 2012. / 09:49:33\nUdovički je na Radioteleviziji Srbije (RTS) navela da je u Srbiji najvažnije zaposliti ljude i ocenila da umesto neracionalne potrošnje, planski treba usmeriti subvencije uz niz mera koja ne koštaju "tamo gde će to proizvesti najviše efekata".\n"Srbija trenutno na privredu puno troši neracionalno - oko 700 miliona evra godišnje odlazi na direktne i skrivene subvencije", rekla je Udovički, istakavši da to teba objediniti i planski usmeriti tamo gde može imati najviše efekata.\nOna je rekla da treba "odrediti šta će da se radi i to sprovoditi tako da privreda zna šta će da se radi".\nPREDSEDNIK SE U 20 ČASOVA OBRAĆA JAVNOSTI: Aleksandar Vučić…\nKori Udovički je dodala i da se mora videti kraj "burazerskoj državi" i da Srbiji nedostaje plan, odnosno da se moraju uvoditi dugoročne mere.\n"Ako smo se opredelili za tržišnu ekonomiju, svako mora da vidi ono što će da mu se isplati, ali ako se to okruženje menja iz dana u dan, investitor će da uzme svoj novac i uloži ga na drugom mestu", kazala je Udovički.\nBEOGRAD, 25. juna 2012. (Beta)\nkori udovičkiprivredavlada srbije\nĆUTI TU, KRMAČO JEDNA: Miljana Kulić i Marko Đedović žestoko…\nPRVI U SVETU: U javnim ustanovama Škotske besplatni ulošci i…\nOKRŠAJ U SOBI ZA REHABILITACIJU: Filip Car divljački nasrnuo…


U Novom Sadu oformljeno Udruženje oštećenih kupaca nekretnina\nPoslednji poznat drastičan primer prevare kupaca nekretnina nedavno je doživela porodica Gavrilović iz Novog Bečeja, koja je platila dve garsonjere u ulici Branislava Nušića 4, da bi zatim u jednoj od njih zatekla već useljene stanare, koji takođe imaju kupoprodajni ugovor, dok je druga garsonjera oglašena na prodaju.\nNezadovoljni i isfrustrirani sve češćim mahinacijama graditelja i investitora, usled kojih su ostali i bez novca i bez stana, prevareni građani oformili su Udruženje oštećenih kupaca nekretnina, kako bi skrenuli pažnju javnosti i nadležnih organa na ovaj problem.\n- Udruženje je oformljeno pre oko dve nedelje, kada smo održali i prvi sastanak, kojem je prisustvovalo 14 od ukupno 22 člana inicijativnog odbora. Za sada smo još uvek u osnivanju, ali, očekujem da ćemo se uskoro i registrovati kao Udruženje. Osnovni ciljevi su nam da prevareni kupci konačno dođu do svojih stanova, koje su platitli, da podstaknemo policiju za privredni kriminal da radi svoj posao, kao i pravosudne organe da pokrenu krivične i parnične postupke protiv privatnih lica i firmi koje su izigrale građane - rekao je za Danas predsednik Udruženja Nenad Pejin, koji je i sam bio žrtva prevare investitora.\nKako je Pejin objasnio, pored toga što probijaju rokove i useljavaju kupce u objekte bez upotrebne dozvole, najgore je što investitori prodaju jedan stan, lokal ili garažu i po dva-tri puta, što se i njemu desilo još 2003. godine, kada mu je izvesni Đorđe Kostić stan u izgradnji, u Kisačkoj 24, prodao kao garsonjeru, dok je isti taj stan, ali kao dupleks, prodao drugom kupcu.\n- Nažalost, ja nisam usamljeni primer, takvih slučajeva ima sve više, samo u Novom Sadu je preko 1.000 ljudi na svojoj koži osetilo drskost i bahatost investitora. Od nedelje, Udruženje su posetile i televizije Apolo, Delta i Pink , a telefon mi non-stop zvoni, stalno se javljaju ljudi sa ovakvim problemima, koje ne mogu sami da reše. Zbog toga smo se i okupili, a imamo u planu i saradnju sa sličnim udruženjima iz drugih gradova u Srbiji. Takođe, mogu da najavim da ćemo uputiti žalbu Ustavnom i Vrhovnom sudu Srbije, zbog nezakonitog i protivpravnog pocesuiranja ovakvih slučajeva - kaže Pejin.\nPo njegovim rečima, oštećeni građani su nezadovoljni time što nadležni u državi ne reaguju, tako da se ovakvi slučajevi razvlače i po nekoliko godina, a investitori prevaranti ostaju nekažnjeni, što im omogućava da pronađu nove žrtve.\nSedište Udruženja nalazi se u ulici Miše Dimitrijevića 89, a svi zainteresovani mogu se javiti na brojeve telefona 467-619 i 064/24-19-248.\nU Novom Sadu 25.000 „divljih" objekata (tekst i video)Kriza kvadratu izduvala cenu - stanovi jeftiniji 15 %Mišeluk postaje elitno naseljeSkupo iznajmljivanje stanova u Novom SaduUzimaju 300 evra da odmah uknjiže stanJednoiposobni stan najisplativiji\nstambeno-poslovni ko Jadran državne subvencije hotel kuća sarajevo Beograd more Elena Baturina Hrvatska Dedinje nekretnine Podgorica dizajnirani hotel brisbane Crna Gora


Istraživanje javnog mnjenja – politički stavovi građana Srbije - Institute for European Affairs Institute for European Affairs\nIstraživanje javnog mnjenja – politički stavovi građana Srbije\n·10. April 2020. ·\nSNS je najpopularnija partija zatim SPS i Savez za Srbiju, raste podrška Aleksandru Vučiću, građani najbolje ocenili rad Ane Brnabić i Ivice Dačića, najnižu ocenu dobili Trivan, Kuburović i Vukosavljević. Građani ne veruju političarima, protive se bojkotu, veruju da njihov glas vredi i izlaze na izbore.\nPrema dobijenim podacima, 88% građana koristi pravo glasa (uglavnom žene, stariji od 30 godina i stanovništvo iz vangradskih sredina), 8% ne, dok je 4% onih koji usled godina nisu imali pravo glasa. Dve trećine građana se izjašnjava da bi izašli na izbore koji su bili prvobitno raspisani za 26. april i u toj grupi su većim delom žene, ispitanici sa osnovnim nivoom obrazovanja, stariji od 60 godina, stanovništvo regiona Zapadne Srbije sa Šumadijom i vangradskih naselja. Četvrtina se izjašnjava o apstinenciji, dok svaki deseti nema jasan stav po ovom pitanju. Poredeći rezultate sa prethodnim talasom istraživanja oko 10% je više ispitanika koji se izjašnjavaju o izlasku na parlamentarne izbore.\nIspitanici su upitani su da li znaju za koga će glasati na narednim parlamentarnim izborima i 80% daje potvrdan odgovor (to su većinom muškarci i stariji od 60 godina). 20% je onih koji se izjašnjavaju da ne znaju za koga će glasati. Nakon što su glasači upitani za stranku kojoj bi dali glas, 29% je neopredeljenih i onih koji su odbili da se izjasne po ovom pitanju, dok 1,3% navodi da bi u tom slučaju predali nevažeći listić.\nTri četvrtine ispitanika ne podržava ideju o bojkotu izbora (u većoj meri žene, stariji od 45 godina, ispitanici sa najnižim nivoom obrazovanja, iz Istočne i Južne Srbije, kao i iz vangradskih naselja). 12% podržava bojkot, dok 13% ispitanika ne zna da li bojkot treba podržati ili ne.\nČak 60% ispitanika navodi da ne veruje političarima, 25% veruje, dok njih 15% ne zna da se izjasni po ovom pitanju. Među ispitanicima koji veruju političarima u većoj meri se nalaze stariji od 60 godina, ispitanici sa završenom najviše osnovnom školom, stanovnici Centralne Srbije i vangradskih sredina. Najviše poverenja imaju u Aleksandra Vučića.\nPri pregledu navedenih podataka, kao važan faktor ishoda treba uzeti u razmatranje nekoliko činjenica. Najpre, liste i predizborne koalicije koje bi se pojavile na parlamentarnim izborima još uvek nisu finalizovane te ne postoji jasna slika o strukturi političke scene. Tome treba dodati i da se nisu sve stranke izjasnile po pitanju bojkota izbora. Takođe, ne sme se zanemariti činjenica da je istraživanje rađeno u vreme vanrednog stanja kada su sve stranačke aktivnosti obustavljene, a građani svakodnevno izloženi višesatnom prisustvu predstavnika vodeće stranke na gotovo svim nacionalnim frekvencijama dok sve druge partije bivaju ostavljene po strani zbog specifičnosti trenutne situacije.\nProsečne ocene i generalna opredeljenost pokazuju povećanje podrške Aleksandru Vučiću i Ani Brnabić, i pored brojnih negativnih komentara građana koji se mogu videti na društvenim mrežama na račun uvedenih mera i generalnog rukovođenja situacijom. Ne ulazeći u opravdanost mera, pri tumačenju ovog povećanja mogu se uzeti u obzir vrlo česta obraćanja predsednika i premijerke građanima u poslednjih mesec dana, što dovodi do toga da su oni ujedno gotovo jedini političari koji komuniciraju sa građanima. Iza najniže ocene koju je dobio ministar za zaštitu životne sredine možda može da se pronađe nezadovoljstvo građana kvalitetom vazduha, borba protiv izgradnje minihidroelektrana i drugi ekološki izazovi, dok se sa njim na začelju nalaze i ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević kao i ministarka pravde Nela Kuburović.\nNa parlamentarnim izborima koji će verovatno biti raspisani na jesen, ostaje da se vidi da li je ovaj presek političke opredeljnosti postojan ili će političke kampanje dobiti šansu da promene ovakvu strukturu.


Znatan rast budžetskog deficita i nagli rast zaduživanja Srbije - biznis24.rs\nUkoliko tokom jeseni ili zime naiđe novi talas korona zaraze, biće i znatno teže. Doduše, Srbija ne bi bila izuzetak, mnoge države bi mogle lako da se nađu pred bankrotom.Stanje ekonomije i finansija u Srbiji pokazuju da je epidemija redukovala privređivanje i uvećala troškove države; epilog je znatan rast budžetskog deficita i nagli rast zaduživanja.Kako je ekonomija usporena, priliv u budžet je za pet odsto manji nego lane u istom periodu. Nasuprot tome, troškovi države su uvećani za 24,8 odsto. Reč je, pre svega, o pomoći države privredi da u teškim okolnostima očuva vitalnost.Posle prvih sedam meseci, budžetski deficit Srbije je dostigao 2,8 milijrade evra, čak četiri petine od predviđenih 3,5 milijarde za celu godinu. Razlog je jasan, uvećani troškovi države uslovljeni naletom opasnog virusa.Kamate narasleNo, epidemija traje znatno duže nego što se u početku predviđalo, pitanje je koliko dugo će država moći da podržava privredu i da pomaže pojedine slojeve stanovništva. Odgovor nije težak, onoliko koliko će se moći da se zadužuje.Samo za podršku zaradama zaposlenih u najugroženijim delatnostima, Srbija je iz budžeta isplatila 1,35 milijarde evra. Efekat podrške je vidljiv, do sada su izostala masovnija otpuštanja.Još u aprilu Srbija je emitovanjem sedmogodišnjih euroobveznica na londonskom tržištu pozajmila dve milijarde evra. Novac je uneo sigurnost u svakodnevni život, međutim cena zajma u otežanim uslovima nije izostala; kamata je 3,375 odsto.Jer, podsetimo, ne postoji nikakva prikrivena državna ušteđevina koja bi se sada koristila. Jedini prihod države je onaj budžetski. A sve što se potroši iznad visine budžeta pokriva se pozajmicom.Percepcija investitoraPre dve nedelje, Srbija se zadužila i emitovanjem dinarskih obveznica na rok od čak 12 godina. Mada je pred izlazak na domaće finansijsko tržište bilo skeptika, kupaca je bilo.Podsetimo, lane u jesen, takođe emitovanjem euroobveznica, Srbija se zaduživala uz kamatu od 1,25 odsto. Očito da je korona zaraza povećala procenu rizičnosti, bar prema viđenju investitora.Očigledno, cena zaduživanja je porasla. Bilo da je reč o kreditima u devizama ili dinarima. Šta je pak razlog da rastu kamata?Istina, kamata je četiri odsto, naspram 3,8 odsto koliko je bila na srpske hartije emitovane u avgustu. Tokom februara, pre epidemije, Srbija je dugoročne dinarske pozajmice dobijala i uz prinos od 3,4 odsto.Tako, recimo, Hrvatska svojim euroobveznicama zajmi na pet godina uz samo 1,5 odsto prinosa. Prednost suseda, čija je glavna delatnost turizam ozbiljno pogođen zarazom, jeste članstvo u Evropskoj uniji, što u ovakvim situacijama investitori možda i previše boduju.S obzirom na to da je inflacija minimalna, kurs dinara stabilan, preostaje jedino da su investitori povećali stepen rizičnosti plasiranja novca u Srbiju. Pojedine zemlje koje po ekonomskim parametrima tokom epidemije stoje uočljivo slabije od Srbije, posuđuju uz manju kamatu.Pogoršao se odnos visine duga naspram BDP i takav trend investitori percipiraju kao nov rizik. Rast kamata je pak prva posledica povišene rizičnosti. Ipak, mora se primetiti da je ugodno iznenađenje da ima ulagača spremnih da državi Srbiju, u jeku opasne epidemije, pozajmljuje na rok od čak dvanaest godina, i to u lokalnoj valuti.Stabilni inflacija i kurs dinaraSvakako da kamata raste što se dužnik više zadužuje. Rast prinosa od bezmalo 20 odsto za samo šest meseci na srpske dinarske obveznice, umnogome je posledica i aprilske evro pozajmice od dve milijarde evra.Korona epidemija je prinudila sve države da uvećavaju budžetske deficite i tako nastale rupe “krpe” novim pozajmicama.Investitori, dakle, predviđaju da će na duže vreme u Srbiji biti stabilni i inflacija i kurs valute.Tokom trajanja opasne boljke i sledstvene redukcije ekonomije, Srbija se, finansijski posmatrano, ponaša opreznije od većine zemalja. Svi se, i ne samo države, već i korporacije, zadužuju, pa je prema poslednjoj proceni Međunarodnog monetarnog fonda ukupna zaduženost 3,3 puta veća od globalnog BDP, dok je zbir javnih dugova svih država sasvim blizu vrednosti jednogodišnje proizvodnje.Međutim, rast kredita ima granicu koja zavisi od stanja ekonomije države. Mnoge države su gotovo dodirnule liniju do koje se može zaduživati pa je “dežurni svetski policajac” upozorio da bi novi pandemijski talas mnoge države mogao dovesti pred bankrot, što zbog daljeg usporavanja ekonomije, što zbog sve skupljih kredita. Posebno su u opasnosti veće države u znatnoj meri oslonjene na turizam, poput Italije, Španije, Grčke, Turske, Hrvatske, Egipta…Virus prva brigaIstovremeno, MMF štetu nastalu kao posledicu pandemije procenjuje na 11.000 milijardi dolara, od čega polovina otpada na umanjeni budžetski priliv, polovina na pomoć države privredi i stanovništvu.Očito, dok neobičan virus žari po svetu nema nam drugo do učiniti sve da njegovo prisustvo u Srbiji bude što manje. To će nam i narednih meseci biti prva obaveza, važna ne samo za zdravlje svakog od nas, već i za što bolje funkcionisanje ovdašnje ekonomije.Gotovo sve ove zemlje su važni ili veći naši ekonomski partneri, pa bi (i) tako novi nalet korona virusa ostavio ozbiljan pečat i na srpsku ekonomiju.\n“izuzetak” · bankrotomStanje · biće · bila · doduše · države · ekonomije · epidemija · finansija · jeseni · korona · lako · mnoge · mogle · nadu · naiđe · NOVI · pokazuju · pred · privređivanje · redukovala · srbija · Srbiji · talas · teže · tokom · ukoliko · zaraze · zime · Znatno\nPONUDA IZ SNOVA: Umesto od kuće, radite godinu dana sa prelepog k ...\nMIELE značajno povećava svoju posvećenost održivom razvoju i ...


Građevinski radovi sa firmom u Sloveniji i EU • DATA d.o.o.\nEU, Gradjevinarstvo, Osnivanje poduzeća, Slovenija osnivanje preduzeća u Sloveniji, Otvaranje preduzeća u Sloveniji, Registracija građevinske firme u Sloveniji\nGrađevinski radovi u EU sa firmom u Sloveniji čest je razlog stranih preduzetnika za otvaranje firme u Sloveniji. Zanima vas postupak registracije d.o.o. u Sloveniji i kako sa tom firmom raditi u EU?\nGrađevinski radovi– registracija firme\nGrađevinski radovi – PDV broj\nAko planirate trgovati sa kompanijama u drugim državama EU, možete dobrovoljno ući u sistem PDV-a.\nGrađevinski radovi – upućivanje radnika na rad u EU


Vrščani bez prava na grešku - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vrščani bez prava na grešku\nKošarkaši Hemofarma ugostiće večeras ekipu Partizana u drugom meču finala Superlige (18.00, RTS 2)\nVrščani bez prava na grešku\nSaterani u ćošak nakon prvog poraza u finalu Superlige, košarkaši Hemofarma moraće večeras (18.00, RTS 2) protiv Partizana u drugoj utakmici da odigraju na vrhunskom nivou. Posao će im najverovatnije biti veoma otežan, jer njihov najbolji centar Boban Marjanović neće igrati zbog povrede kolena zadobijene u uvodnom finalnom susretu.\n0Piše: N. M. 15. juna 2010. 19.44\nSva pažnja trenera Željka Lukajića biće usmerena prema Stefanu Markoviću, jer od njegovog nastupa u odbrani, pogotovo prilikom čuvanja Lestera Mekejleba, zavisi i učinak čitavog kolektiva. Od srpskog reprezentativca se očekuje da razigra saigrače i da bude najveća opasnost po protivnički koš. Uz znatno bolji šut iz igre, Marković bi češće trebalo da povratnim pasovima razigrava Krstovića, Borisova i naročito Mačvana, koji je u ponedeljak potpuno podbacio u fazi napada.\n– Kao što sam i rekao u najavi finalne serije, borbu za najvredniji trofej započeli smo lepom igrom. Svesni smo koje elemente moramo da popravimo da bismo trijumfovali u Vršcu. Ponovo smo imali problema sa njihovim ofanzivnim skokom, što nikako ne smemo dozvoliti u drugom meču. Više od svega, brine nas povreda Marjanovića. Niko sa sigurnošću ne može da kaže da li će igrati u nastavku finalne serije, bez njegove pomoći bićemo ozbiljno hendikepirani – istakao je Marković.\nPartizan u prvom susretu nije imao raspoloženu bekovsku liniju. Mekejleb je dominirao u kontranapadu, ali je poprilično podbacio u organizaciji igre. Nema sumnje da će Kecman, Božić i Rašić znatno bolje odigrati u Vršcu, a pomoć će sigurno imati od Robertsa, Marića i Đekića, koji je u Pioniru bio zapravo kec iz rukava trenera Duška Vujoševića.\n– Najvažnije je da smo dobro započeli finalnu seriju. Mislim da će Hemofarm još bolje odigrati u njihovom gradu, što će nas dodatno motivisati da pružimo još kvalitetniju partiju. Drago mi je što sam u pojedinim fazama meča odigrao na solidnom nivou, ali je učinak ekipe ipak mnogo bitniji – naveo je Đekić.\nPo sistemu 1-1-1, treći a možda i poslednji meč na programu je u petak a domaćin će biti ekipa Partizana.


Razgovor s povodom: Peter Blau, direktor Direkcije za izgradnju grada\nZa Pozorište je potrebna nova projekcija\nOd 2014. godine na Pozorištu je urađeno mnogo ali ono što je Komisija za realizaciju projekta predvidela da se ostvari za četiri godine zavisiće od daljeg obezbeđivanja sredstava. Uskoro konkurs za obnovu fasada u gradskom centru. Sklopljeni ugovori sa asfaltiranje i popravku kolovoza, sanaciju zemljanih puteva i iskop kanala. Šta će biti sa Direkcijom od 1. decembra?\nFasada prema Trgu Slobode odrađena, slede radovi na strani prema Korzou\nOno što je predvidela da na Pozorištu bude urađeno za četiri godine, zaključno sa 2017-tom, Komisija je generalno podelila u dva dela – u prvom je zacrtano zatvaranje objekta, a u drugom opremanje enterijera u starom delu i osposobljavanje kancelarija za izdavanje.\n„Sada smo na polovini tog prvog dela, jer fasada prema Trgu Slobode je odrađena i treba da počnu radovi na strani prema Korzou, gde će se stavljati mešovito kamen i staklo, i oni će zajedno sa ugradnjom vrata biti okončani za otprilike pedesetak dana. Pokrivanje, odnosno postavljanje izolacionog sistema na krovu sada je pri završetku, a u okviru šeste faze radova na Pozorištu, u koju spada zatvaranje objekta prema Nušićevoj ulici, priprema se javna nabavka pošto su obezbeđena 64 miliona dinara – od Ministarstva kulture Republike 35 i od Uprave za kapitalna ulaganja Vojvodine 29 miliona dinara. Ostaće još fasada prema Pozorišnoj ulici da se uradi, što će zavisiti od daljeg priliva sredstava“, kaže Peter Blau, koji je predsednik Komisije ze realizaciju projekta. Da li to znači da i pored značajnog napretka na rekonstrukciji i izgradnji Pozorišta za poslednje dve-tri godine neće biti ostvareno ono što je bilo projektovano da se uradi za četiri godine?\n„U pitanju je bila četvorogodišnja projekcija, ona je podrazumevala određenu dinamiku obezbeđivanja sredstava za radove i urađeno je zaista mnogo, ali nažalost nije bilo moguće pribaviti toliko da bi sve kompletno moglo da se završi. Zato će ova dinamika morati da se podvrgne reviziji, odnosno biće potrebna nova Projekcija – naravno, pod pretpostavkom da u ovoj i narednoj godini ne dođe do takvog povećanog finansiranja da ona ne bude potrebna, što je teško očekivati. U drugom delu poslova po Projekciji sledi uređivanje enterijera i oni su najzahtevniji jer je u pitanju komletna unutrašnja infrastruktura – voda, struja, gas, grejanje, klima uređaji i slično, da bi se delovi zgrade osposobili za izdavanje“, objašnjava Peter Blau.\nZa fasade sufinansiranje\nVeliki broj fasada kao i krovova na zgradama u zaštićenom gradskom jezgru nalazi se u veoma lošem stanju, čak toliko da delovi koji otpadaju sa njih mogu da ugroze bezbednost prolaznika. Ovi objekti, koji su u privatnoj svojini, međutim, predstavljaju brigu vlasnika i oni su dužni da ih po nalogu Građevinske inspekcije, kada počnu da predstavljaju opasnost, dovedu u takvo stanje da budu bezbedni po stanare i prolaznike. To najčešće znači da se poskidaju elementi koji su nesigurni, učvrsti crep, zidovi i slično. Što se tiče rekonstrukcije, na to ih inspekcija ne može obavezati.\n„Za rekonstrukciju fasada i krovova zaštićenih objekata u zaštićenom gradskom jezgru predviđeno je sufinansiranje, znači učešće grada u polovini iznosa, a drugu polovinu treba da plate vlasnici. U prethodne dve-tri godine nismo imali takav konkurs, a poslednji put kada smo ga objavili, bilo je zainteresovanih skupština stanara, ali su na kraju svi odustali od rekonstrukcija. Za ovu godinu za fasade i krovove obezbeđeno je 8 miliona dinara, i konkurs, odnosno poziv zainteresovanima, biće objavljen sredinom juna. To praktično znači da će se za 16 miliona dinara, ako bude interesanata, moći kompletno rešiti najviše dve fasade i krova, u zavisnosti od radova koje bude neophodno preduzeti. Oni koji se budu prijavili na konkurs, dobiće predračune i nakon toga moći će da konačno odluče da li žele ili ne žele popravku objekta“, kaže Peter Blau.\nZa zaštićeno gradsko jezgro, treba napomenuti, za sve radove na objektima koji su pod režimom zaštite potrebno je da Zavod za zaštitu spomenika kulture izda uslove pod kojima se radovi mogu obavljati, što znači da propiše način rekonstrukcije i izgled zgrade kao i koji materijali se tom prilikom mogu koristiti.\nŠto se tiče objekata koje finansira grad, raspisaće se javna nabavka za nastavak radova na nekadašnjem Sokolskom domu, odnosno bioskopu „Jadran“, gde su prošle godine urađeni fasada i stepenice, ono najneophodnije da bi se zaustavilo propadanje zgrade, a sada će biti u pitanju sređivanje elektroinstalacija, za čega je obezbeđeno šest miliona dinara.\nStadion bez reflektora\nU Direkciji su ovih dana otvorene ponude za nastavak rekonstrukcije autobuskih stajališta za čega će uskoro biti potpisan ugovor, tako da će u gradu biti 11 a u vangradskim mesnim zajednicama 10 novih stajališta. Istovremeno, stare „pečurke“ se, u dogovoru sa „Suboticatransom“, prebacuju na manje frekventne lokacije.\nUskoro se očekuje raspisivanje tendera za nastavak rekonstrukcije Doma kulture u Tavankutu, Novom Žedniku i u Aleksandrovu. Mesna zajednica Aleksandrovo, po svemu sudeći, još ove godine preseliće svoju kancelariju u objekat bivšeg „Trokadera“, gde su odrađeni krov, prozori i instalacije a sada su na redu pregradni zidovi, sanitarni čvor i podovi. Neće biti sve završeno, ali će se zgrada delom moći koristiti.\n„Što se tiče postavljanja rasvete na Gradskom stadionu, raskida se prethodni ugovor sa SMB gradnjom koja je počela radove na čeličnoj rešetkastoj konstrukciji nosača reflektora, zbog neadekvatnosti i lošeg projekta. Sada je urađen novi projekat i Direkcija za ovu godinu ima sredstva samo za izgradnju stubova, bez električnih instalacija. Za to će biti potrebno još 15-tak miliona dinara“, kaže Peter Blau.\nSa Kompanijom „Voj-put“ sklopljen je ugovor za izgradnju novih saobraćajnica, i to u Železničkom naselju u Jovana Cvijića i 359. Novoj, u Čantaviru ulici Četvrti vinogradi i u Novom gradu servisna saobraćajnica EKO Petrol-Europetrol na Senćanskom putu. Sanaciju zemljanih puteva, po ugovoru koji je sklopljen, radiće „PTP Dubrava“ iz Bajmoka i to u mesnoj zajednici Zorka u Ulici Ruzmarina i Ulici Jagoda, Dudovoj šumi ulici 27. Marta, Keru u ulici Sergeja Jesenjina, Daruvarskoj u Novom selu i više lokacija u Peščari. Popravki u ulicama u kojima je nasipan čvrst materijal u prethodnom periodu biće u Zorki, na Paliću, u Kertvarošu i na Makovoj sedmici. Na planskim popravkama kolovoza i biciklističkih staza biće angažovan „Voj-put“ a prioriteti će biti kružni put oko Palića, Čantavirski put, put Đurđin- Stari Žednik, Banijska ulica, Milutina Uskokovića, Zorkina, Arsenija Čarnojevića, Braće Majer, Majšanski put oko Železničkog naselja i Bački vinogradi kod železničke stanice, kao i popravka popločanih površina na Korzou.\nSa firmom „Extra auto transport“ iz Kule sklopljen je ugovor za iskop kanala radi odvođenja atmosferske vode sa putnih objekata i skidanja samoniklog rastinja sa bankina, a obuhvaćeno je 15 ulica u Bajmoku, 2 u Mišićevu, 2 u Bačkom Dušanovu, 11 u Čantaviru, 4 u Višnjevcu, 9 u Đurđinu, 8 u Bikovu, 2 u Radanovcu i 11 na Makovoj sedmici.\nŠta će biti s Direkcijom?\n„Na osnovu Zakona o budžetskom poslovanju, od 1. decembra indirektni budžetski korisnici neće moći da se finansiraju na dosadašnji način, znači ni Direkcija za izgradnju grada, a tu spadaju i Privredno tehnološki parkovi u Subotici. Dakle, ako ne zarađujemo, nećemo moći da dobijemo sredstva iz budžeta. Mi imamo finansiranje predviđeno do kraja novembra, a šta će biti posle toga, očekujemo da saznamo od novog rukovodstva grada kada bude konstituisano, ili da zakonodavac donese preporuke, jer nismo samo mi u pitanju nego šezdeset direkcija u Srbiji od kojih, izvesno je, ne može svaka da reši finansiranje iz sopstvenih prihoda“, kaže Peter Blau.


Novi momenti - Koliko je iznosila ponuda za Bena, ko ju je i zašto odbio? - Sportske.net\nNovi momenti - Koliko je iznosila ponuda za Bena, ko ju je i zašto odbio?\nŠta se može zaključiti posle Zvezdine tri provere, kako će izgledati tim za evropsku premijeru?STIGAO JE! Počinje najbolji deo Zvezdinog prelaznog roka!Miloje uvideo probleme, šta ga muči?Zvezda se spasila u poslednjem minutu!Zvezdin ekspres-odgovor na finansijski dug!\nJedan od najboljih Zvezdinih igrača i najzaslužnijih za istorijski plasman u Ligu šampiona prošlog leta, reprezentativac Komorskih Ostrva El Fardu Ben, i ovog leta je na meti većeg broja zainteresovanih klubova.\nPre pet dana pojavila se informacija da je Zvezda odbila jednu ponudu iz Turske, od jednog neimenovanog tamošnjeg kluba u visini od tri miliona evra, a danas su se na tu temu pojavila nova saznanja.\n''Žurnal'' otkriva da je za Bena ozbiljno zainteresovan bio turski Bašakšehir, koji je Zvezdi ponudio 2.8 miliona evra za igrača kome ističe ugovor narednog leta, da je obeštećenje za Zvezdu bilo ''zadovoljavajuće'', ali da navodno Ben nije bio zadovoljan ličnim uslovima i ovaj posao je propao.\nTakođe, isti izvor otkriva da je Ben pre dve nedelje imao još jednu ponudu iz Turske, tada je Konjaspor bio zaniteresovan, ali nudio je svega oko milion ipo evra što je u startu odbijeno.\nIpak, Benov status će definitivno biti rešen tek po završetku kvalifikacija za Ligu šampiona. Tada će krilnom napadaču biti ponuđen novi ugovor, ili će se u suprotnom ipak krajem ovog leta Ben rastati od Crvene zvezde, jer ponuda će sigurno biti još.\nEl Fardu Ben je prošle sezone odigrao 42 utakmice za Zvezdu, postigao 25 golova, uz 11 asistencija.


Vlada Vojvodine podnela zahtev za ocenu ustavnosti zakona o budžetu\nVlada Vojvodine danas je podnela Ustavnom sudu Srbije Predlog za ocenu ustavnosti odgovarajućeg člana Zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, zbog načina utvrđivanja iznosa budžeta pokrajine, saopšteno je na Internet stranici pokrajinske vlade.\nKako je navedeno, osnovica za utvrđivanje iznosa, odnosno visine budžeta Vojvodine utvrđena je odredbom Ustava u kojoj je navedeno da budžet pokrajine Vojvodine iznosi najmanje sedam odsto u odnosu na budžet Srbije, s tim što se tri sedmine od budžeta Vojvodine koristi za finansiranje kapitalnih rashoda.\nSužavanje osnovice za utvrđivanje obima budžeta Vojvodine na "rashode koji se finansiraju iz poreskih prihoda" republičkog budžeta suprotno je ustavnoj odredbi člana 184. stav 4. koji je jasno definisao da budžet Vojvodine iznosi najmanje odsto u odnosu na budžet Srbije, tako da nije moguće različitim sistemima obračuna povrediti ovu imperativnu ustavnu odredbu.\nNovom izmenom osnovice za obračun znatno se smanjuje obim budžeta Vojvodine i nemoguće je utvrditi iz kojih izvora i vrsta prihoda i primanja će se pojedini rashodi i izdaci finansirati, budući da se iz poreskih prihoda mogu finansirati, ne samo rashodi, nego i izdaci, a oni ne bi ulazili u obračun za osnovicu budžeta pokrajine, navodi se u saopštenju.\nPostojećim definisanjem osnovice za utvrđivanje obima budžeta Vojvodine zapravo se relativizuje i umanjuje osnovica na koju će se računati mogući "zakonski" obim budžeta Vojvodine.\nSamo ministar finansija će moći da zna koji deo rashoda i koji deo izdataka će se finansirati iz poreskih prihoda, ističe se u saopštenju i dodaje da je vidljivo to da je, u cilju smanjenja obima budžeta Vojvodine, moguće teoretski sve poreske prihode usmeriti na izdatke, a rashode finansirati iz neporeskih i drugih prihoda i time osnovicu pokrajinskog budžeta svesti na nulu, a da utvrđeni obim budžeta pokrajine bude "u skladu sa zakonom".\nTakvo definisanje osnovice jedino budžeta Vojvodine (budući da se nijedan drugi budžet ne donosi u procentu u odnosu na republički nego ima sopstvene izvorne prihode i unapred definisane ustupljene prihode), direktno je suprotno, ne samo Ustavu već i samoj definiciji budžeta, koja je data u članu 2. tačka 23. Zakona o budžetskom sistemu i potpuno je netransparentno.\nVlada Vojvodine predlaže da Ustavni sud, posle sprovedenog postupka, donese odluku da Odredba člana 3. stav 2. Zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu glasi: "Ukoliko se pojedini prihodi i primanja, rashodi i izdaci, kao i budžet lokalne vlasti utvrđuje relativno, kao procenat budžeta Republike Srbije, njihov iznos, odnosno visina utvrđuje se primenjujući, kao osnovicu rashode koji se finansiraju iz poreskih prihoda", navedeno je u saopštenju Vlade Vojvodine.


Завршен камп Националног тима Италије – Фудбалски клуб Вождовац – Football Club Voždovac\nZavršen kamp Nacionalnog tima Italije\n14/07/2015Uncategorized, VESTI, MLAĐE KATEGORIJE\nSalvatore Toto Skilaći bio je jedan od stručnjaka koji su prethodnih dana boravili u Beogradu na fudbalskom kampu „Nacionalni tim Italije“ i prenosio je svoje znanje dečacima i devojčicama iz Srbije. Dečiji fudbalski kamp Nacionalnog tima Italije, organizovan uz podršku Banke Inteza i FK Voždovac, održan je po prvi put u Srbiji od 06. do 10. jula 2015. godine. Više od stotinu dece uzrasta od 7 do 14 godina imalo je priliku da kroz tehničke i motoričke obuke savlada tajne fudbala u radu sa šest istaknutih italijanskih stručnjaka predvođenih najboljim strelcem Svetskog prvenstva 1990. godine Salvatoreom Totom Skilaćijem. Na kampu su učestvovali i fudbaleri omladinske škole FK Voždovac, kao i četiri trenera koji rade u omladinskoj školi FK Voždovac.\nNajuspešniji polaznici kampa pozvani su da sa svojim porodicama prisustvuju danu Nacionalnog kampa Italije, trodnevnom događaju koji će se održati u Firenci na terenima akademije “Koverćano”. Između ostalog, odabrani igrači moći će da uživaju u treninzima, specijalnim kursevima, obilasku Italijanskog muzeja fudbala, kao i utakmici Serije A.\nMeđu najuspešnijima fudbalerima kampa po proceni italijanskih stručnjaka našla su se i dvojica mladih fudbalera FK Voždovac iz generacije 2002. Naime, nagradu najboljeg igrača u uzrastu 13 godina dobio je naš fudbaler Marko Kajtez. Takođe, jedan od troje najtalentovanijih koji će zahvaljujući tom priznanju otići u Firencu na tri dana, upravo je golman naše selekcije mlađih pionira Đorđe Kokot. Diplome i lopte sa potpisima fudbalerima uručio je lično Toto Skilaći.


Generalni štrajk "Knjaz Miloša" zakazan za 14. april\nPod sloganom "Zadnji put ti kažem", zaposleni u kompaniji "Knjaz Miloš" u Arandjelovcu održali su danas, tačno u podne, poslednji jednočasovni štrajk upozorenja pred generalni štrajk, koji su zakazali za 14. april.\nBio je to peti štrajk upozorenja radnika "Knjaza", koji su pre skoro dve nedelje prvi put zahtevali od poslodavca da obustavi iskazivanje viška od 106 radnika, poveća zarade zaposlenih koji rade najjednostavnije poslove i da poštuje kolektivni ugovor.\nPošto se rukovodstvo firme oglušilo o zahteve 800 radnika (od 932 zaposlena), a nije postignut ni dogovor o minimumu procesa rada u vreme trajanja generalnog štrajka, danas su predstavnici Samostalnog sindikata "Knjaza" prijavili Republičkoj agenciji za mirno rešavanje radnih sporova generalni štrajk, izjavio je zamenik predsednika Štrajkačkog odbora Nikola Ivanović.\nOn je rekao da radnici "Knjaza" imaju podršku republičkog Samostalnog sindikata, a za sutra je zakazan i sastanak sa Draganom Zarubicom, predsednikom granskog sindikata zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj, duvanskoj industriji i vodoprivredi Srbije.\nPrema Ivanovićevim rečima, poslovodstvo arandjelovačke fabrike, koja, posle privatizacije u decembru 2004. godine posluje u okviru "Danube Foods" grupe, ima još jedan dan da razmisli hoće li dozvoliti da proizvodne linije u pogonima vode i sokova kompanije "Knjaz Miloš" prekosutra potpuno stanu.


Град Нови Пазар - Gradonačelnik Biševac u Aleksincu: Norveška prijatelj Novog Pazara\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac prisustvovao je danas velikom skupu čelnika 91 lokalne samouprave koje su uključene u projekat “Norveška za vas – Srbija”, koji je održan u Aleksincu. Na skupu je učestvovao i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nGradonačelnik Novog Pazara je odabran da na ovom značajnom skupu predstavi uspešno realizovan projekat rekonstrukcije Osnovne škole “Stefan Nemanja” koju je finansirala Kraljevina Norveška u saradnji sa Kancelarijom za javna ulaganja.\nGradonačelnik Biševac je rekao da je ovo najbolji primer kako se zajedničkim snagama uz pomoć prijatelja kao što je Norveška može uraditi mnogo značajnih projekata.\nPored predsednika Srbije na skupu su učestvovali i ambasador Kraljevine Norveške u Srbiji Arne Sanes Bjornstad te ministri Vlade Republike Srbije Zoran Đorđević i Branko Ružić.\nNa ovom velikom skupu predstavljeni su primeri dobre saradnje Kraljevine Norveške i opština u Srbiji.\nInače, ambasador Kravljevine Norveške Arne Sanes Bjornstad je zbog realizovanog projekta rekonstrukcije ove novopazarske škole kao i rekonstrukcije krova na zgradi Doma zdravlja dobio posebno priznanje - Plaketu Grada Novog Pazara za 2017.godinu.


Drobnič: 2015. bi trebalo da bude godina mjerljivih rezultata | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Drobnič: 2015. bi trebalo da bude godina mjerljivih rezultata\nDrobnič: 2015. bi trebalo da bude godina mjerljivih rezultata\nCrna Gora je duboko u procesu pregovora o pristupanju Evropskoj uniji, a 2015. trebalo bi da bude bude godina mjerljivih rezultata, poručio je šef Delegacije EU, Mitja Drobnič.\nOn je to kazao na završnoj konferenciji na kojoj su predstavljani rezultati realizacije projekta Nacionalna konvencija o evropskoj integraciji Crne Gore (2013-2014) koju organizuju Evropski pokret i Ambasada Slovačke u Crnoj Gori.\nDrobnič je kazao je da je Nacionalna konvencija, pomogla u stvaranju komunikacione strategije između državnih institucija i građana Crne Gore.\n„Održavanje konstruktivnog dijaloga između civilnog sektora i državnih institucija ključno je za proces pristupanja“, ocijenio je Drobnič.\nNakon tri godine od početka pregovora, kako je kazao Drobnič, došli smo do trenutka kada je Crna Gora “ušla duboko u pristupne pregovore”.\nOn je naglasio da je otvaranje poglavlja samo dio napretka.\n„Otvaranje pregovora pokazuje samo dio napretka, ali drugi dio se ogleda u djelotvornom sprovođenju“, rekao je Drobnič.\nPrema njegovim riječima, 2015. godina bi trebalo da bude godina mjerljivih rezultata. „Očekujemo da 2015.godina bude godina rezultata“, poručio je Drobnič.\nTrebalo bi da bude, kako je objasnio, godina vidljivih rezultata u vladavini prava, ali i ekonomskom razvoju.\nOno što je do sada učinjeno, kako je naveo, mora biti praćeno stvarnim i vidljivim rezultatima.\nDrobnič je naveo da poglavlja 23 i 24 jesu prioritet, jer je vladavina prava ključna, ali, prema njegovim riječima, ne bi trealo zanemariti i druge oblasti, poput poglavlja 27, koje se odnosi na zaštitu životne sredine.\nOn je naglasio i značaj poglavlja 11, poljoprivreda i ruralni razvoj, koje će, kako je naveo, takođe biti zahtjevno.\nDrobnič je ukazao na značaj saradnje državnih institucija sa akterima civilnog društva. „Oni koji kreraju politiku moraju biti otvoreni za saradnju sa svim akterimav društva“.\nPredsjednik parlamenta Ranko Krivokapić, otvarajući konferenciju Nacionalne konvenicije, kazao je da je proces integracija proces koji Crnu Goru čini boljom.\n„Integrcije Crnu Goru približavaju zajednici slobodnih i demokratskih država“, rekao je on.\nKrivokapić je naglasio zahvalnost Slovačkoj na podršci Crnoj Gori od sticanja nezavisnosti, pa i u procesima integracija.\nMinistar vanjskih i evropskih poslova Slovačke, Miroslav Lajčak, čestitao je Crnoj Gori na uspjesima i napretku koji je postigla.\nPrema njegovim riječima, postoje realni izgledi da do kraja godine Crna Gora otvori još pet- šest pregovaračkih poglavlja.\nNajbolji način da se država transfomiše i usvoji bolje standarde, kako je naveo, je proces pristupanja EU.\nLajčak je naglasio da Crna Gora predvodi integracije na Zapadnom Balkanu. „Ona je potvrda da proces proširenja postoji, živi i nastavlja se“.\nPrema njegovim riječima, u Crnoj Gori napredak postoji i u atlantskim integracijama. On je podsjetio da će se o pozivu Crnoj Gori, na osnovu rezulatata koje postigne do tada, odlučivati u decembru.\n„Svaki novi korak vaše države raduje me ne samo profesionalno, nego i lično“, poručio je Lajčak, dodajući da Slovačka cijeni napredak koji je država postigla i na putu ka EU i NATO-u.\nOn je kazao da se nada da će Crna Gora u decembru dobiti poziv za NATO.\nSlovačka, kako je naglasio Lajčak, podržava integraciju država regiona i u EU i u NATO. „Projekat proširenja smatramo najznačajnijim i najuspješnijim, on ne može biti završen bez država Zapadnog Balkana“.\nOn je podsjetio da je Konvencija dobila na značaju poslije otvaranja pristupnih pregovora, a jedna od glavnih uloga je, kako je naveo, bila pružanje ekspertske pomoći.\n„Radujem se što je bila jednako uspješna u Crnoj Gori, kao i u Slovačkoj i da je pomogla državi u ispunjavanju kriterijuma“, naveo je Lajčak.\nPrema njegovim riječima, vrijeme je pokazalo da Konvencija nije ni statičan ni kratkoročan projekat, već da ima tendenciju da se razvija i mijenja u skladu sa onim što donosi, ne samo proces pristupanja, nego i članstvo u EU.\nOd ove godine, kako je najavio, postojasće nova regionalna konvencija koju će činiti Srbija, Albanija i Crna Gora.\n„Ponosan sam što mogu da budem aktivni učesnik integeracija i Crne Gore i drugih država Balkana“, zaključio je Lajčak.\nMinistar vanjskih poslova i evropskih integracija, Igor Lukšić, zahvalio je se na podršci Slovačke, navodeći da je projekat potvrda dobre saradnje dvije države i činjenice da je Slovačka prepoznala Crnu Goru kao partnera.\nCrna Gora, kako je kazao, nastavlja aktivnosti koji će opezbijediti dalji kvalitet pregovaračkog procesa.\nLukšić je podsjetio da je Crna Gora otvorila 16 poglavlja, dodajući da je realno očekivati otvaranje još dva na predstojećoj međuvladinoj konferenciji.\nLukšić je naglasio značaj regionalne komponente prilikom integracije Crne Gore.\nNapredak svake od država, kako je naveo, snaži evropsku perspektivu i neophodno je podržati sve inicijative koje će podržati „evropeizaciju regiona“. „Duboko sam uvjeren da smo postavili čvrste temelje evropskoj budućnosti Crne Gore“, zaključio je Lukšić.\nPredsjednik Evropskog pokreta, Momčilo Radulović, podsjetio je na rezultate Nacionalne konvencije, zahvaljujući partnerima, ali i Vladi Crne Gore na podršci u sprovođenju aktivnosti.\nOn je naglasio i važnost regionalne saradnje i ulogu Crne Gore kao primjera za napredak u regionu.\nRadulović je ukazao na značaj uključivanja civilnog sektora u procesu pristupanja, kao i veliki broj preporuka koji je pripremljen za vrijeme sprovođenja preporuka.\n„Crna Gora postala regionalna referentna tačka za povezivanje civilnog sektora i njihovo uključivanje“, rekao je Radulović.


Novih 655 pitanja iz Upitnika Evropske komisije | Aktuelno.ba\nKomisija za evropske integracije je 27. juna 2018. godine usvojila zaključke prema kojima je zadužila sve radne grupe za evropske integracije da do 15.8.2018. godine završe proces tehničke finalizacije odgovora na dodatna pitanja iz Upitnika Evropske komisije i odgovore u skladu sa „Smjernicama za rad radnih grupa za evropske integracije za tehničku finalizaciju odgovora na Upitnik EK“ dostave Komisiji za evropske integracije na dalje postupanje. U skladu sa zaključcima Komisije za evropske integracije, svi imenovani predstavnici Tuzlanskog kantona u Radnim grupama za evropske integracije u narednom periodu treba aktivno da učestvuju u pripremi, unošenju i tehničkoj finalizaciji odgovora na dodatna pitanja iz Upitnika Evropske komisije. Nakon tehničke finalizacije odgovora na pitanja iz Upitnika Evropske komisije i njihovog prevođenja na engleski jezik, sveobuhvatni odgovori izrađeni u okviru radnih grupa za evropske integracije će biti dostavljeni vladama na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini na potvrđivanje prije upućivanja Evropskoj komisiji. Evropska komisija očekuje da odgovore Bosne i Hercegovine na dodatna pitanja iz Upitnika dobije u roku od tri mjeseca od dana njihovog upućivanja, tj. do 20. septembra 2018. godine.


SaaS | Halcom.rs\nNaš servis kao usluga (SaaS) poseduje model za digitalna bankarska rešenja i otklanja IT poteškoće povezane sa rešenjima elektronskog bankarstva. Upravo to dozvoljava bankama da efikasno i brzo realizuju nova on-line rešenja bez značajnih investicija u infrastrukturu i održavanje, koja obično prate takve poduhvate.\nU našem SaaS razvijenom modelu, sva rešenja su instalirana u Halcom data centru. Naš iskusni i profesionalni tim obavlja sva održavanja i nadogradnje uz jednokratni trošak. Trenutno, naše SaaS usluge se isporučuju sa 3 naša regionalna data centra – Elektronskog Bankarskog Biroa (EBBs) - u Ljubljani, Beogradu i Sarajevu. Preko 70 banaka iz 6 zemalja koristi svoje usluge rešenja elektronskog bankarstva na našoj EBB platformi.\nMeđu našim klijentima su banke koje traže ekonomičan način da isporuče besprekorna elektronska bankarska rešenja za svoje klijente, kao i velike kompanije koje žele pouzdanog partera kome mogu da povere obavljanje svakodnevnog poslovanja dok su oni fokusirani na svoju osnovnu delatnost.\nBez inicijalnog ulaganja\n„Pay-as-you go“ (jednokratni) trošak struktura podrazumeva kompletan softver, hardver i komunikacionu infrastrukturu.\nMulti-channel i multi segment\nRešenja na svim platformama (internet, mobilni uređaji, tablet) za sve korisničke segmente (stanovništvo, mala i srednja preduzeća, korporacije).\nPokrivanje nekoliko tržišta istovremeno\nPojedinačna instalacija za sve filijale banaka.\nInstalacija i integracija sistema podrške za krajnje korisnike.\nZagarantovana visoka dostupnost, restauracija posle nepogoda i upravljanje kapacitetima.\nRedovni penetracioni testovi i spoljašnje provere/revizije.\nImamo više od 10godina besprekornog iskustva u pružanju rešenja za elektronsko bankarstvo na principu „Software as a service“ (SaaS), što nas čini partnerom na koga možete da se oslonite. Možemo Vam pomoći u postizanju željenih ciljeva, bez obzira da li ste banka koja želi SaaS elektronskog bankarskog provajdera, regulator koji razmatra postavljanje jedinstvenog outsourcing centra za banke u Vašoj zemlji ili matična kompanija grupe, koja želi da optimizuje troškove elektronskog bankarstva u mreži kroz platformu sa centralnim upravljanjem.


Doom 64 se ponovo vraća - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nStari gejemri se sigurno sećaju Doom 64 igre koja je donela pravu revoluciju u pucačinama i koja nas je držala okupiranim satima i satima. Sada, posle 22. godine od njenog predstavljanja, napokon dobijamo redizajniranu verziju ove igre koju ćemo moći da igramo na konzolama kao što su PS4, Xbox One, ali i na našim modernim računarima.\nGrafički, igra je blago unapređena i “lepša”, ali i dalje je to ona stara igrica sa istom dušom u koju smo se zaljubili pre više od dve decenije. Ova igra uskoro će biti dostupna i biće besplatna na svim platformama.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Video igra zbog koje ćete mršaviti


U organizaciji Udruženja osiguravača Srbije, jutros je počela četvrta konferencija “Srpski dani osiguranja”. Zbog aktuelne pandemije, konferencija se održava onlajn, a svi zainteresovani mogu je pratiti besplatno na linku.\nOtvarajući konferenciju, guverner NBS Jorgovanka Tabaković je naglasila da je Narodna banka sačuvala monetarnu i fiskalnu stabilnost u doba pandemije i da paket preduzetih monetarnih i fiskalnih mera prevazilazi 12 odsto BDP. Obezbeđeno je nesmetano funkcionisanje tržišta osiguranja, a ostvaren je neto pozitivan rezultat od 11,1 milijardi dinara. Guvernerka je naglasila da je za prva tri kvartala ove godine, u odnosu na isti period prošle godine, ukupna premija osiguranja povećana za 2,2 odsto i da su najviše povećane premije kod imovinskog i dobrovoljno zdravstvenog osiguranja. Ipak, ostvareni rast je manji od 10-godišnjeg proseka, što znači da se puni efekti pandemije mogu tek mogu očekivati, upozorava Jorgovanka Tabaković.\nOna je naglasila i da su osiguravajuća društva, izmenom postojećih i uvođenjem novih proizvoda, organizovanjem rada od kuće i onlajn prodaje, pozitivno reagovala na izmenjene uslove poslovanja i time zadržala poverenje građana. Govoreći o regulativi, guvernerka NBS je izjavila da je o toku rad na izradi nacrta Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju. Za izradu nacrta, Ministarstvo finansija je formiralo radnu grupu koju čine i predstavnici Udruženja osiguravača, dodala je guverner.\nPredsednica UO UOS Ivana Soković izjavila je da je ove godine bilo naročito veliki izazov organizovati Srpske dane osiguranja, ali da je glavni motiv bio da se održi kontinuitet i pokaže da je sektor osiguranja stabilan i snažan i da ispunjava osnovnu funkciju – da je tu kada je najteže. Zbog toga se prvi put, konferencija održava onlajn pod simboličnim nazivom “Prijatelji, kako ste?” Stabilnost srpskog tržišta osiguranja prepoznata je i u međunarodnim okvirima, a potvrda je činjenica da je UOSu dodeljena organizacija Skupštine Saveta biroa zelene karte i prijem Udruženja u Nadzorni odbor Sistema zelena karte. Predsednica UO UOS kaže i da su Srpski dani osiguranja prilika da ukažemo u kojoj meri osiguranje dobija na značaju u kriznim vremenima poput aktuelne I da pružimo odgovore na pitanja kako sektor osiguranja odoleva novonastaloj situaciji i ostaje oslonac privrednoj aktivnosti.\nOnlajn predavanja na ovogodišnjim Srpskim danima osiguranja održaće predstavnici osiguravača, reosiguravača, domaći i strani teoretičari, predstavnici države i regionalnih udruženja osiguravajućih društava. Oni koji budu pratili konferenciju na youtube kanalu Udruženja osiguravača Srbije biće u prilici, pored ostalog, da saznaju da li su domaći osiguravači siguran partner u doba krize, da li je i koliko opasan rad od kuće, treba li menjati zakone, koja je nova uloga Zaštitnika građana i kako razvijati bespapirno poslovanje.\nosiguranje/srpski dani osiguranja


Vesti online / Vesti / Ex YU / Đukanović štiti svoje švercere\nCrnogorska opozicija je ubeđena da je najnoviji stav vlade u Podgorici da u Crnoj Gori ne treba da se primenjuju presude inostranih sudova izrečene njenim građanima u odsustvu, pokušaj da se zaštiti crnogorski premijer Milo Đukanović i njegovi poslovni prijatelji iz posla kojeg je italijansko tužilaštvo okarakterisalo kao "organizovano međunarodno krijumčarenje cigareta".\nPredsednik Nove srpske demokratije Andrija Mandić\n- Pozadina ovakvog stava crnogorskog režima jeste istraga italijanskog tužilaštva o međunarodnom švercu cigareta. U Bariju je 18. januara zakazano poslednje saslušanje na osnovu kojeg bi trebalo da bude podignuta optužnica za učesnike u švercu, a među njima osim mafijaša iz italijanske pokrajine Puljo, ima i šestoro crnogorskih državljana - kaže za "Vesti" predsednik Nove srpske demokratije Andrija Mandić.\nDžaba vize, nema para\nU Srbiji je beli šengen dočekan kao veliki uspeh aktuelne Vlade, utisak je da u Crnoj Gori vlast na bezviznom režimu nije mnogo slavila?\n- To je samo zato što je vlast znala da građanima u Crnoj Gori ukidanje viza ne znači mnogo. Oni koji su imali para, za njih nikada nije bio problem da izaberu bilo koju destinaciju i da tamo otputuju. Ljudi nemaju novca da prežive, a kamoli da putuju po Evropi. Da u toj priči nema nijednog glasača više, bili su svesni i ovi u vlasti, a to su im govorila i istraživanja koja su ukazivala na to da je bezvizni režim na dnu lestvice interesovanja građana Crne Gore.\nZašto bi izbegli primenu presuda ako Đukanovića štiti imunitet?\n- Đukanović je izuzet jer ga kao premijera štiti imunitet, ali će njegovih šest najbližih saradnika biti verovatno optuženi i zato je potrebno da se u određenim situacijama crnogorski organi distanciraju od obaveze da primenjuju presude stranih sudova. Opozicija je, naravno, javnost upoznala s takvim namerama vlasti. S druge strane, mi smatramo da sadašnji režim neće biti na vlasti kada bude doneta presuda suda u Bariju?\nZar opet zahtevate vanredne izbore?\n- Crnu Goru tek naredne godine čeka pravi talas ekonomske krize, a kako život demantuje vladu i razotkriva njeno obmanjivanje građana to je sasvim prirodno da opozicija zahteva slobodne i demokratske vanredne izbore.\nPostoji li ovog puta ozbiljna namera među opozicionim partijama da nastupe zajedno?\n- Učinićemo sve da opozicija objedinjeno izađe na izbore. Za pretpostavku je da je opozicija sada zrelija i da neće prevagnuti pojedinačni interesi ko će koji mandat više osvojiti, već da je zajednički cilj da se ukloni postojeći korumpirani režim i krene u demokratizaciju crnogorske države i društva.\nTrajaće kao Josip Broz\nĐukanović ponovo najavljuje povlačenje iz politike?\n- I ranije je tvrdio da se povlači, jednom je čak i pokušao, ali se vratio. Ima i dodatni motiv da ostane što duže u vlasti jer ga mandat štiti od istraga kakvu je pokrenulo italijansko tužilaštvo. U njegovoj stranci plasiraju da će ga naslediti Igor Lukšić, koji nema uporište u stranci. To je ona lukava taktika - biram naslednika koji ne može proći na stranačkim izborima. Ako Đukanović bude odlučivao, on će se rukovoditi političkim trajanjem Josipa Broza.\nVerujete li da će Podgorica sačekati stav Međunarodnog suda pravde o Kosovu, pre nego što se odluči da uspostavi diplomatske odnose sa Prištinom?\n- Crna Gora jeste bratska Srbiji, ali to nije režim u Podgorici. On je uvek povlačio poteze štetne za Srbiju, i to u najgorem momentu za interese srpskog naroda. Verujem da će i razmeniti ambasadore sa Prištinom kada to bude najveća šteta za Srbiju. U tom duhu je i najava da će predsednik Filip Vujanović drugog dana Božića biti na nekakvom mini balkanskom samitu u Prizrenu.\nAli i potpredsednik vlade Marović stavlja do znanja da takav udarac ipak neće uslediti, bar ne dok se oglasi MSP.\n- U skladu sa politikom Đukanovića koja je uvek bila protiv interesa Srba i Srbije i nas Srba u Crnoj Gori, ne bi me iznenadilo da režim sačeka presudu MSP i da, iako ona bude u korist Srbije, a protiv secesije, razmeni ambasadore sa vladom Hašima Tačija. Milo i njegovi odlučili su da priznaju nezavisnost KiM dan nakon što je Generalna skupština UN odlučila da od MSP zatraži mišljenje o legalnosti šiptarske deklaracije o nezavisnosti.


21-09-2018 15:42 Svet Planeta\nTreći divizion protivvazdušnih raketnih sistema S-400 „Trijumf“ iz sastava jedinice za protivvazdušnu odbranu Vojnog vazduhoplovstva i Protivvazdušne odbrane Južnog vojnog okruga preuzeo je borbenu dužnost u krimskoj Jevpatoriji, saopštio je informativno odeljenje Crnomorske flote Rusije.\nKomandant puka pukovnik Nikolaj Zadorožni dao je naređenje o preuzimanju komandantu divizije. Tokom ispunjavanja borbenih zadataka zaštite vazdušnog prostora Krima, borbene jedinice S-400 postavljene su na položaje, lanseri raspoređeni, izvršena topografski pregled i orijentacija sistema na terenu, a počelo je i pronalaženje i praćenje ciljeva, saopštila je pres-služba Crnomorske flote.\nPročitajte OVDE šta to veoma čudno radi SAD a tiče se Rusije.\nPogledajte koliko je S-400 superiorniji u odnosu na Trijumf.


Projekat NOVI SAD - EVROPSKA PRESTONICA KULTURE - Kulturni centar Apatin\nEvropska prestonica kulture ustanovljena je kako bi se naglasilo bogatstvo i različitost evropskih kultura, ojačale kulturne veze među Evropljanima, spojili ljudi iz različitih evropskih zemalja, upoznale druge kulture, promovisalo uzajamno razumevanje i ojačao osećaj evropejstva. Najznačajniji legat projekta je stavljanje kulture u sam centar društvenog razvoja i posmatranje kulture kao ključa za privredni razvoj društva utemeljen na znanju, inovativnosti i kreativnosti.\nKulturni i umetnički programi, koji su u skladu sa programskim konceptom i umetničkom vizijom „Za nove mostove”, razvila je Fondacija „Novi Sad – Evropska prestonica kulture”.\nUmetnički koncept projekta „Novi Sad – Evropska prestonica kulture” baziran je na osnovnim vrednostima Evropske unije, kao što su ljudska prava, multikulturalnost, interkulturni dijalog, zaštita životne sredine, kultura mira, društvena inkluzija. U cilju obogaćivanja kulturnih i umetničkih sadržaja u okviru akcije podstiču se na uključivanje lokalne i nacionalna scena u kulturni projekat od nacionalnog značaja, kroz povezivanje sa istorijom, kulturom i identitetom Novog Sada i definisanje programskih mostova. Neki od njih simbolično su nazvani po postojećim novosadskim mostovima, odnosno prema vrednostima koje grad želi ojačati i dodatno razvijati u kontekstu evrointegracija. To su mostovi: „Sloboda”, „Duga”, „Nada” i „Ljubav”. Most kojim je Apatin povezan u ovom projektu sa Novim Sadom, sa Evropom i evropskim vrednostima je muzika.\n„Kamerata akademika” je profesionalni kamerni ansambl u okviru Akademije umetnosti u Novom Sadu osnovan 1988. godine. Članove orkestra čine najbolji mladi muzičari Akademije umetnosti – asistenti, docenti i najtalentovaniji studenti.\nKamerata Akademika je sarađivala sa mnogim domaćim i stranim solistima visokog renomea, a pod umetničkim vođstvom violončeliste Ištvana Varge nastupala je u svim većim gradovima bivše Jugoslavije, ostvarila uspešna gostovanja u inostranstvu, a takođe je ostvarila i veliki broj trajnih radijskih i televizijskih snimaka. Na svom repertoaru Kamerata je uvek imala dela domaćih kompozitora. Orkestar sa uspehom deluje do kraja 1999. godine kada, na žalost, zbog situacije u zemlji prestaje da postoji.\nKrajem 2007. godine na inicijativu violončeliste Marka Miletića orkestar biva obnovljen. Izvodeći na koncertima najlepša i najzahtevnija dela klasičnog repertoara kao i dela domaćih kompozitora, Kamerata beleži brojne uspehe nastupajući s uglednim solistima (Stefan Milenković, Roman Simović, Žerar Kose, Vendi Vorner, Boštijan Lipovšek, Julija Hartig). Orkestar se naročito ističe interesantnim izborom programa i konceptima koji su neretko angažovani (protiv fašizma, ekološki, inkluzivni, za rodnu ravnopravnost).\nVeoma bitnu ulogu orkestar je odigrao u kampanji Novog Sada za dobijanje titule Evropske Prestonice Kulture i jedan je od najaktivnijih u promociji grada kroz različite programe koje Fondacija Novi Sad 2021 organizuje. Upravo među ovim programima bilo je i izleta iz polja klasične muzike.\n„Pesme morskog ranča” (The Sea Ranch Songs) su narudžbina zajednice Morskog ranča za Kronos Kvartet povodom proslave pedesetogodišnjice ove poznate kalifornijske morske naseobine. Delo kompozitorke Aleksandre Vrebalov nas povezuje sa duhom, prirodom i arhitekturom ovog magičnog mesta koje je veličanstveni eksperiment u očuvanju životne sredine, razvoju zemljišta i svesnom planiranju ljudske zajednice.\nOvaj bogati multimedijalni rad sadrži dokumentarne snimke nesvakidašnje severno-kalifornijske zajedinice i njenog divljeg okruženja, kao i video film umetnika Endrua Lindona. Meditativne, moćne i inspirativne, Pesme Morskog ranča uranjaju u prelepe panorame i metafizičku geografiju zanimljivog unikatnog mesta gde su ljudi i priroda harmonično isprepleteni.\n„Ideja Morskog ranča je na globalnoj skali verovatno utopijska, ali kroz muziku, mi slavimo njenu lepotu i potvrđujemo njen značaj u našem ranjenom svetu kom je toliko potrebno isceljenje”, piše Aleksandra Vrebalov o svom delu.


Pobjeda Đokovića i Pikea – velike promjene u Dejvis kupu\n26.02.2018 23:23 | Agencija\nMeđunarodna teniska federacija (ITF) zvanično je saopštila je da će doći do velikih promjena u Dejvis kupu.\nITF je objavio da je dogovorio saradnju sa kompanijom Kosmos – ugovor je potpisan na 25 godine i vrijedan je tri milijarde dolara.\nOsnivač i predsjednik investicione grupe je štoper Barselone Đerar Pike, a kompanija je podržana od strane Hirošija Mikitanija, izvršnog direktora kompanije Rakuten.\nUprava ITF jednoglasno je odlučila da kreira novi veliki veliki turnir koji će se održati na kraju godine – Svjetsko ekipno prvenstvo u tenisu.\nTakmičenje je predviđeno da bude u novembru i da traje nešto više od sedam dana. Na njemu će učestvovati 18 reprezentacija koje će biti podjeljene u nekoliko (nije još precizirano) grupa.\nPoslije grupne fazi uslijedili bi eliminacioni dueli (četvrtfinale), a igrala bi se dva singla i jedan dubl, na dva dobijena seta. Sigurni učesnici bi bile selekcije iz Svjetske grupe (16) dok bi dvije bile naknadno izabrane.\n"Ovo je velika promjena za tenis i ITF. Naša komisija je podržala ambiciozni plan za budućnost Dejvis kupa. Naša vizija je da napravimo veliko finale na kraju sezone koje će biti festival tenisa i zabave. Na njemu će učestvovati najbolji teniseri koji će predstavljati svoje nacije i koji će odlučivati o šampionu Dejvis kupa", rekao je predsjednik Dejvid Hagerti.\nInače veliki zagovornik ovakvog plana je i srpski teniser Novak Đoković. Nekada najbolji igrač svijeta u nekoliko navrata javno je naglašavao da je potrebno mijenjati Dejvis kup.Međutim u prošlosti nije imao veliku podršku.\nPojavom kompanije Kosmos i Đerara Pikea stvorila se mogućnost za tako nešto, Međunarodna teniska federacija je prihvatila plan i sva je prilika da ćemo uskoro gledati Svjetsko ekipno prvenstvo u tenisu.


"Fiat 500" - hit u svetu\nNaslov: "Fiat 500" - hit u svetu Sub 29 Dec - 21:03\nDirektor "Fiat automobila Srbija" Antonio Ćezare Ferara izjavio je da su prvih 30.000 automobila "fijat 500 L" praktično razgrabljeni i da se ne stižu da se naprave zalihe.\n- Dnevno proizvodimo oko 480 vozila, a na parkingu u ovom trenutku imamo tek oko 400 vozila. I taj kontingent automobila već narednog dana kreće put Evrope. Spremamo i automobil sa sedam sedišta. Taj posao ćemo završiti do polovine naredne godine - istakao je Ferara u intervjuu "Novostima".\nSamo za šest prethodnih meseci, u novoj fabrici u Kragujevcu i kod sedam ključnih kooperanata iz Italije, posao je našlo oko 2.900 radnika, a "Fijat Srbija" je sada spreman da proizvodi vise od 17.000 automobila mesečno, rekao je Ferara.\nOn je podsetio da je u delu fabrike, poznatijem kao "Karoserija", montirano oko 320 robota, a u ostalim delovima firme još oko 100.\n- Tvrdim da to nemaju druge konkurentske fabrike. Čovek može da pogreši, ali ovi kompjuteri najnovije generacije nikako. Imamo program koji nam potvrđuje da nam je svaki šraf dobro postavljen. I za to kompjuter izbaciju odgovarajući sertifikat. To prilažemo svakom kupcu od Amerike do Australije, ako je potrebno - rekao je on.\n- Imamo dobar automobil koji je izuzetno tražen na tržištu severne Afrike u Maroku, Tunisu i Egiptu - kazao je Ferara i dodao da će "punto" proizvoditi sve dok postoji potražnja.


UST: Akcija “Gnev” je snažan udarac svim oblicima kriminala – Srbija NAŠA Zemlja\nUST: Akcija “Gnev” je snažan udarac svim oblicima kriminala\nby srbijanasazemlja April 8, 2021, 10:20 am 841 Views\nŠalje se i jasna poruka da će svi oni koji vrše krivična dela biti otkriveni i procesuirani, smatra ovo strukovno udruženje.\n“UST ističe da ova akcija pokazuje posvećenost državnih organa u borbi protiv kriminala i striktnoj primeni zakona, kao i sposobnost države da zaštiti svoje građane, o čemu svedoci skorašnji niz rasvetljenih teških krivičnih dela, razbijenih organizovanih kriminalnih grupa, te otkrivenih i procesuiranih učinilaca krivičnih dela”, ističe se u sapštenju udruženja.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin rekao je u utorak da je policijska akcija “Gnev” trajnog karaktera i da je njen zadatak da svim bezbednosno interesantnim osobama jasno poruči da na teritoriji naše zemlje ne mogu da se bave kriminalom i da će biti uhapšeni.\n“Postoji spisak bezbednosno interesantnih osoba koje se nalaze u svakoj opštini i zadatak policije je da ih sankcioniše. Padaće zbog utaje poreze, nelegalne gradnje, ilegalnog posedovanja oružja, dilovanja droge, jedino je važno da se ti ljudi, u skladu sa zakonom, sklone sa ulice”, rekao je Vulin.\nOva akcija traje već nekoliko meseci, tokom koje je uhapšeno i procesuirano više desetina osoba na teritoriji čitave zemlje.


Deponija uspešno realizuje program investicija - Pirot Plus Online\nDeponija uspešno realizuje program investicija\n07. novembar 2014. 10:27 Lokalna samouprava Pirot Plus Online\nZoran Stanković, direktor Regionalne sanitarne deponije u izjavi za Portal Plus on line i Plus radio istakao je da je uspešna godina za njima, što se investicija tiče. Program investicije za ovu godinu usvojen je kroz davanje saglasnosti na plan poslovanja Deponije, rekao je Stanković.\n- Planirano je 12 aktivnosti za sprovođenje investiranja na Regionalnoj deponiji. Do sada je sprovedeno 11, ostala je još izgradnja objekta gde će se smestiti oprema za sekundarnu selekciju na deponiji. U toku ove nedelje oprema će početi da stiže. Mi moramo da pripremimo teren jer se radi o dosta gabaritnoj opremi kao što su pokretne trake i sortirnica koje je neophodno odložiti i zaštititi od vremenskih uslova, kaže Stranković.\nVrednost opreme je 16.950.000 dinara, a radi se o tehnološko – mašinskom projektu koji će biti oslonac za izgradnju ovog postrojenja. Prema rečima direktora Stankovića osnovni cilj je smanjenje otpada koji će biti deponovan.\n- Mi smo javno preduzeće i nama nije cilj materijalna dobit već približavanje Pirotskog regiona Evropi, odnosno svim onim smernicama koje Evropa danas radi, a to je sigurno smanjenje količine otpada za deponovanje. Cilj je i da se smanji deponovanje otpada, a da se otpad više reciklira i koristi kao energent, istakao je Stanković.\nU međuvremenu došlo je do problema u postupku izdavanja dozvole za izgradnju, za koju je Deponija još tokom leta podnela zahtev.\nZoran Krstić, načelnik Odeljenja za urbanizam rekao je da će zahtev najverovatnije biti odbijen jer podnosilac zahteva ne može biti Regionalna deponija već Opština Pirot zato što je zemljište u svojini Opštine Pirot, Regionalna deponija ima upravljačku mogućnost, ali ne i pravnu kao vlasnik poseda.\nDirektor Regionalne deponije odgovorio je da je Opština upoznata sa planovima za izgradnju i da nije u redu da se sada zauzima potpuno drugačiji stav. Opština je jedan od osnivača ovog preduzeća, ali ne može Opština da donese konačnu odluku jer ne investira Opština već preduzeće.\n- Mislim da ovde zakon nije u potpunosti ispoštovan jer se na ovaj način zaustavlja projekat, a samim tim i otvaranje novih radnih mesta. Očigledno postoji problem koji nije u interesu građana jer građani Pirota najviše gube iz formalno – sporednih razloga koji zaustavljaju projekat i investicije, rekao je Zoran Stanković.


Otkriven jedan od ključnih uzroka leukemije – Nadlanu.com\nObjavljeno 18. jan 2014. / 10:51:19\nIsto oruđe kojim se organizam brani od infekcija, istovremeno uzrokuje i jedan od najčešćih oblika dečje leukemije, pokazalo je novo istraživanje.\nDelovi imunog sistema koji stvaraju milione antitiela znaju da pogreše i počnu da proizvode ćelije koje su sklone da postanu tumorske.\nČlanovi britanskog tima koji je sproveo novo istraživanje predstavljeno u časopisu Nature Genetics nadaju se da će im rezultati omogućiti da shvate zašto neka deca ne reaguju na lečenje što bi trebalo da dovede do novih terapija.\nPacijenti koji boluju od leukemije stvaraju abnormalne krvne ćelije, a akutna limfoblastična leukemija je najčešći oblik raka krvi.\nOdbrambeni sistem stvara na milione različitih antitiela, međutim informacije potrebne za njihovu proizvodnju sadržane su tek u deliću DNK. Kako bi kreirao brojne vrste antitjela, DNK mora da se preslaže, a neki delovi moraju da se brišu.\nMeđutim stručnjaci iz Instituta Sanger i Instituta za istraživanje raka u Londonu otkrili su da isti mehanizam koji služi za preslaganje DNK može da poveća rizik obollevanja od raka.\nU svojoj studiji tim je na uzorku od 57 dece uporedio DNK u zdravom tkivu s DNK u bolesnim belim krvnim zrncima. U ovom procesu otkrili su dvije faze u razvoju bolesti.\n'Prva promena događa se pre rođenja, međutim leukemija se ne primećuje sve do doba između četiri i deset godina. Ovo je povezano sa daljnjim genetskim promenama', rekao je doktor Peter Kempbel iz Instituta Sanger.\n'Otkrili smo da sekundarne genetske promene uglavnom pokreću oni delovi DNK koje je u ćelijama izbrisala ista mašinerija koju ćelije imunog sistema koriste za stvaranje antitela', dodao je.\nLečenje akutne limfoblastične leukemije trenutno je uspešno u 85 posto slučajeva. Međutim neki pacijenti ne reaguju dovoljno dobro na terapije pa se tumorske ćelije vraćaju.\nBritanski tim nada se da bi upravo bolje razumevanje sekundarnih genetskih promena moglo da pomogne da se razasni problem rezistencije i pronađu bolje terapije.\nDoktor Met Kajzer, rukovodilac istraživanja fondacije Leukaemia & Lymphoma Research, kaže da je razvoj nauke i tehnologije danas omogućio da od 10 pacijenata čak devet dugoročno preživi bolest.\n'Međutim, današnje su terapije teške, a nekim pacijentima se rak vraća… Stoga će ovo znanje biti od neprocenjivog značaja za dizajniranje boljeg, preciznijeg lečenja, kao i za pametnije predviđanje toka i ishoda bolesti pojedinog pacijenta', rekao je.\nBrazil: U poplavama 20 mrtvih, munja oštetila čuvenu statuu


Kinezi spremni da investiraju u Sarajevo i BiH - Klix.ba\nKinezi spremni da investiraju u Sarajevo i BiH\n4.7.2013. u 14:47\nGradonačelnik Ivo Komšić predvodio je delegaciju BiH i Grada Sarajeva tokom međunarodnog "Susreta lokalnih lidera Kine i zemalja srednje i istočne Evrope - Chongqing 2013", koji se danas okončao u kineskom gradu Chongcingu.\nU delegaciji Grada Sarajeva bio je i načelnik Općine Novi Grad Semir Efendić, savjetnik gradonačelnika za međunarodnu saradnju i evropske integracije Elvis Kondžić i koordinator projekta i bivši ambasador BiH u NR Kini Amel Kovačević, a vodili su niz razgovora sa predstavnicima kineskih investitora i investicionih institucija.\nGradonačelnik Komšić prezentirao je državnim institucijama i investitorima razvojne projekte Grada Sarajeva kao i mogućnosti i razloge zbog kojih vrijedi ulagati u Sarajevo i BiH.\nUkazujući na vrijednosti kulture i suživota u bh. prijestolnici, Komšić je pozvao kineske turističke institucije i turiste da posjete Sarajevo s obzirom da je “kultura često prethodnica dobrim privrednim odnosima“.\nOsim političkih predstavnika gradova i lokalnih zajednica, kao sudionici Konferencije štandove u sajamskom prostoru tog međunarodnog skupa imalo je i 16 zemalja srednje i istočne Evrope te 16 kineskih provincija.\nOsim Grada Sarajeva, na štandu BiH, ponudu i projekte prezentirali su Grad Banja Luka te privrednici iz Sarajeva, Banje Luke i regije Mostara.\nKineska strana je iskazala interesovanje da, uspostavljajući saradnju sa predstavnicima gradova i općina u BiH, investira u privredne i industrijske zone te da kooperira u oblastima turizma, poljoprivrede, drvno-prerađivačke industrije, vinarstva i energetike.\nSekretarijat za saradnju NR Kine sa 16 zemalja srednje i istočne Evrope osniva jedan od najvećih svjetskih fondova u iznosu od više od 10 milijardi USD namijenjen za investicije u tim zemljama.\n"Stoga su mnoge kineske institucije i privrednici, ali i lokalni lideri, izrazili želju da što prije razmjene informacije o projektima, dođu u Sarajevo i razgovaraju o mogućnostima kako da dio navedenog iznosa realiziraju u BiH i Sarajevu", navode iz Gradske uprave.\nTokom tih susreta, gradonačelnik Komšić je razgovarao i sa zamjenikom ministra vanjskih poslova NR Kine i generalnim sekretarom Sekretarijata za suradnju NR Kine sa 16 zemalja srednje i istočne Evrope Song Tao i gradonačelnikom grada domaćina Congcina Huang Kifan s ciljem uspostavljanja saradnje i sa drugim gradovima i institucijama NR Kine, koji su spremni ulagati u Sarajevo i BiH.\nRezultat tih razgovora je i potpisivanje Sporazuma između Grada Congcinga i Grada Sarajeva o uspostavljanju prijateljskih kooperativnih odnosa.\nPosjetu Kini delegacija Sarajeva iskoristila je i za susret sa pobratimskim gradom Tijencinom a dogovoreno je da Grad Sarajevo u što skorije vrijeme dostavi konkretne prijedloge projekata koji mogu biti realizirani na obostrano zadovoljstvo, počevši od kulture, turizma, preko obrazovanja do privrede i investicija u privredu.\nGrad Sarajevo Kinez Kinezi\nSASE: Najveći dnevni porast vrijednosti dionica Elektroprivrede HZHB\n04.07.2013. u 15:27


Aleksis Cipras u Evropskom parlamentu\nGrčka je u sredu podnela zahtev Evropskom mehanizmu stabilnosti za novu finansijsku pomoć i kratkoročno prebrođivanje hitnih potreba u svežem novcu od nekoliko milijardi evra, od plaćanja rate kredita Evropskoj centralnoj banci 20. jula, pa do plata državnim službenicima i penzija.\nVođe evrozone su, uz snažno insistiranje Francuske i Italije, u utorak uveče Atini dali rok do četvrtka u ponoć da predstavi jasne, tehnički precizne predloge za mogući dogovor o daljoj finansijskoj podršci EU i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).\nGrčki premijer Aleksis Cipras obratio se u sredu Evropskom parlamentu, dan nakon što su lideri evrozone postavili Grčkoj ultimatum da do kraja nedelje donese novi predlog reforme za mogući nastavak pregovora o finansijskoj pomoći zemlje.\n"Poslali smo zahtev Evropskom stabilizacionom mehanizmu i nadamo se da možemo postići dogovor", kazao je.\nCipras je naveo da je Grčkoj neophodan dogovor sa susedima koji "pokazuje da postoji svetlo na kraju tunela" i obezbeđuje neophodne reforme.\nPoslednjih pet godina, rekao je grčki premijer, reforme su sprovođene tako da su su predstavljale teret za grčki narod.\n"Moramo imati bazu na osnovu koje možemo uspešno doći do održivog razvoja."\n"Ovo nije ekskluzivno grčki problem, ovo je evropski problem i kao takav zahteva evropsko rešenje", rekao je Cipras.\nCipras je u parlamentu Evropske unije podvukao da je Grčka pet godina bila "mesto gde se vršio eksperiment stezanja kaiša…koji je bio neuspešan", a desetine milijardi evra koje su dobijena za rešavanje krize i duga nisu otisle narodu, već za spasavanje banaka.\nCipras je zatražio da se ulože svi napori za socijalno pravedno rešenje teške grčke krize i rekao da jasno želi da predoči da za grčke nevolje nisu "samo krivi zli stranci ", već korumpirane vladajuće oligarhije i prethodne vlade koje su održavale "klijentelizam…povezanost političke i ekonomske vlasti", korupciju i masovno neplaćanje poreza.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk je rekao da je izvor krize u Grčkoj prevelika potrošnja i poručio:\n"Tražite pomoć među prijateljima, a ne među nepriajteljima, posebno kad oni nisu u stanju da vam pomognu."\nPoručio je grčkim kreditorima: "Ako želite da pomognete prijateljima, ne ponižavajte ih. Potrebno nam je jedinstvo jer je ono neophodno za donošenje odluka. Ovo je zaista konačni poziv na buđenje."\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker je branio poziciju institucije koju vodi.\nKazao je da se usprotivio rezanju penzija i borio se za paket pomoći Grčkoj u iznosu od 35 milijardi evra.\nGrčka ukupno duguje 323 milijarde eura. Banke u Grčkoj i dalje ostaju zatvorene najmanje do srede, a Evropska centralna banka i dalje pritišće i odbija povećati hitnu pozajmicu te traži od Grka veće osiguranje postojećih hitnih zajmova.\nI dok se u Briselu budu vodili, po svemu sudeći, oštri i neizvesni politički razgovori, u samoj Grčkoj sve je teža situacija. Panična kupovina već je uzrokovala nestašice lekova i hrane širom zemlje.\nGrčki turizam, koji državi donosi više od 30 milijardi evra na godinu, je uzdrman otkazivanjem letovanja i rezervacija, a u zemlji koja pati od rekordnog nivoa nezaposlenosti, ovaj je sektor od vitalne važnosti, jer zapošljava jednog od pet radnika tokom letnih meseci.


Kreni-promeni traži verifikaciju - Blitz RS - Vesti\n„Kreni–promeni“ traži hitnu verifikaciju narodne inicijative, incidenti ispred Skupštine\nDruštvo, Srbija, Zdravlje\nManojlović kaže da je očigledno da se radi o „administrativnoj opstrukciji“.\nPodseća da su njihova dva zahteva da se ukine prostorni plan „Jadar“ i da se donese zabrana iskopavanja litijuma i bora na najmanje 20 godina.\nPredlog predsednika o jednogodišnjem moratorijumu na sve aktivnosti „Rio Tinta“, vidi kao „način da se stišaju strasti“, ocenjujući da i kompanija „Rio Tinto“ sada želi da „stiša strasti“, pred izbore, a da se nakon toga stvari vrate na staro.\nKonferencija inicijative „Kreni–promeni“ je u više navrata prekidana, jer je desetak ljudi ispred parlamenta uzvikivalo pogrdne reči Manojloviću i okupljenima, nakon čega je došlo i do fizičkog sukoba.\nAgencija Fonet prenosi da je na Manojlovića fizički nasrnula grupa ljudi koja se ispred parlamenta okuplja pod zastavom „Pokret dostojni Srbije“.\nNa pitanje da li se oseća bezbedno, Manojlović je rekao da se „za slobodu vredi boriti“, dodajući da ne zna ko su ljudi koji su ga napali, niti ga to zanima.


100+ Citata o čovek Radovao - Činija Citata\nCitati o čovek Radovao\nRđav je čovek koji se tuđem zlu raduje. -Srpske poslovice\nU zadovoljstvu avanture i pobede čovek pronalazi istinsku sreću. -Antoan de Sent Egziperi\nMudar čovek napušta manju sreću i obazire se na veću. -Buda\nChuck Norris je prvi čovek koji je ogulio nož jabukom.\nTužno je kad je čovek pun ljubavi, a nema sa kime da je podeli.


„Struka je protiv policijskog časa”: U PODNE odluka da li će BEOGRAD biti ZATVOREN za vikend | Novosti.RS\n09. 07. 2020. u 09:40\nKaže i da zabrana kontakata mora da bude mera "u glavi građana" ističući da su svetska istraživanja pokazala da ako svi nose masku postoji samo 1 odsto mogućnosti da se virus prenese.\nKažeda su neprihvatljive sve proslave, mature, svadbe, jer će urušiti sistem i neće imati mesta za hospitalizaciju svih ljudi.\n"Moramo krajnje ozbiljno to shvatiti - nema se utisak još uvek toga, ali je činjenica da nema mesta u bolnicama", rekao je Kon.\nUpitan da objasni svoj post na Fejsbuku, u okjem je napisao da bi svoje mesto u kriznom štabu "ustupio" svom profesoru u penziji Zoranu Radovanoviću koji kritikuje "politizaciju struke", Kon je istakao da ne može dezertirati dok je ovakva sitaucija i da će nastaviti da radi svoj posao.\nKad je reč o testovima, Kon kaže da se u broj tesitranih uključuju PSR testovi, ali i svi drugi.\nOn ocenjuje da će situacija u vezi sa korona virusom trajati do 2022. godine i da je to epidemiološki zadatak, te da više ne smeju da postoje nekoherentne izjave struke


Fotografija kralja Petra s naslovnice „L‘illustrationa“\nKralj Petar I Karađorđević u kolima koja vuku četiri vola 6. novembra 1915. u Jankovoj klisuri, prilikom povlačenja srpske vojske i naroda prema Albaniji, nije promakao oku Vladimira Becića, tada 29-godišnjeg ratnog slikara Štaba komande Šumadijske divizije. Zahvaljujući tom snimku, kasnije će uraditi sliku, ali se i upisati u istoriju ratne fotografije.\n- Najomiljenija mi je uramljena slika kralja Petra na kolima s volovima, koju posedujem i gledam svaki dan - kaže Vladimir Velebit, sin Becićeve mlađe ćerke Vere i Vladimira Velebita, bliskog Titovog saradnika i diplomate.\nDedu Velebit nije dobro poznavao; preminuo je 1954, kada je njemu bilo šest godina, a s roditeljima je već od 1951. živeo u inostranstvu.\n- Tek kad sam odrastao, sa oko 20 godina, čuo sam od bake Ljubice Jokanović-Becić o njihovim pustolovinama pre i za vreme Prvog svetskog rata. U Makedoniju sam otišao pre desetak godina, tada sam posetio i Bitolj, zanimajući se za njihov boravak i onda odlazak iz tog grada: on kao dobrovoljac u srpskoj vojsci, ona kao izbeglica pred invazijom bugarske vojske. Deda je prešao preko Albanije s kraljem i prestolonaslednikom, potom je bio na Krfu, a baka se sa srpskom vojskom na konju uputila ravno prema Grčkoj. Našli su se u Solunu u januaru 1916, kada se srpska vojska pripremala za prodor Solunskog fronta. Tu im je, u novembru 1916, rođena i prva kćerka Mira - kaže Velebit, kardiohirurg u penziji koji živi u Ženevi.\nFotografija koja je prema Fordu „gotov film“ objavljena je na naslovnoj strani posebnog izdanja francuskog ilustrovanog časopisa „L’Illustration“ 1. januara 1916. Iste godine Becić će postati ratni dopisnik ovog lista, u kojem će i naredne dve godine objavljivati reportaže.\nSa unukom: Vladimir Becić i unuk Vladimir Velebit


Evropski dan jezika: polilingvizam – ono što se zahteva od svakog savremenog Evropljanina ·\n2ТМ > Obrazovanje > Evropski dan jezika: polilingvizam – ono što se zahteva od svakog savremenog Evropljanina\nNa Univerzitetu Nova Gorica održana konferencija rektora četiri slovenačka univerziteta Obeležavanje Evropskog dana jezika u Ljubljani: program manifestacije\nEvropski dan jezika: polilingvizam – ono što se zahteva od svakog savremenog Evropljanina\nSvake godine, počevši od 2001, 26. septembra se obeležava Evropski dan jezika (European Day of languages) sa ciljem podrške jezičkoj raznolikosti Evrope kao sredstva za dostizanje boljeg međukulturnog razumevanja, razvijanja predavanja različitih jezika u svetu i njihovog izučavanja. ovaj praznik je ustanovio Savet Evrope uz podršku Evropske Unije (EU) za vreme Evropske godine jezika (2001). U okviru obeležavanja Evropskog dana jezika tradicionalno u raznim zemljama održava se niz različitih manifestacija.\nU evropskim institutima EU zvanično se danas koristi 24 jezika: engleski, bugarski, mađarki, grčki, danski, irski, španski, italijanski, latvijski, litavski, maltežanski, nemački, holandski, poljski, portugalski, rumunski, slovački, slovenački, finski, francuski, hrvatski, češki, švedski, estonski. Samo teritorija Evrope obuhvata 225 autohtonih jezika, ali pola njih su ili već izumrli, ili se nalazi na granici nestanka usred postepene asimilacije s obzirom na položaj jezičke manjine (na primer irski i drugi keltski jezici). S druge strane, jezička slika evrope se značajno obogatila od druge polovine 20. veka, kada su se, kao rezultat političke i ekonomske migracije praktično u svim evropskim zemljama, posebno u njihovim prestonicama, mogli čuti jezici mnogih naroda sveta.\nU današnje vreme u svetu sve više je ljudi koji slobodno komuniciraju minimum na jednom stranom jeziku. Očuvanje i razvoj jezika, uključujući i one manje, ono je što deklariše zvanična politika EU. Jedan od načina dostizanja tog cilja je i izučavanje više od jednog stranog jezika i učenje jezika i u zrelom dobu života. „Učimo jezike celi život“ deviza je UNESKA, proglašena u 21. veku.\nSlovenija je višejezična zemlja, gde pored zvaničnog jezika u nekim regijama možete čuti i italijanski i mađarski jezik. Istorijske okolnosti su dovele do toga da je nemački jezik bio osnovni jezik c entralne Evrope. To je bio jezik trgovine, nauke, književnosti i u Sloveniji: kao osnovni strani jezik predavao se u slovenačkim školama. Danas je u prvom planu engleski, iako nemački ostaje važan strani jezik u Sloveniji.\nNa engelskom komunicira poprilična većina Slovenaca, što im otvara mogućnosti samoostvarivanja kako u zemlji, tako i van nje. Ta tendencija se širi i na strane studente: radi uspešnog studiranja u Sloveniji i dalje karijere na teritoriji EU, poznavanje slovenačkog i engleskog je obavezno. Ako poznavanje ovih jezika još uvek nije na zadovoljavajućem nivou, postoje uslovi za ispravljanje situacije: prvo, savladavanju jezika pomaže multinacionalna sredina na slovenačkim fakultetima, drugo, postoji širok spektar kurseva za studente. Među njima sve je popularniji stočasovni intenzivni kurs slovenačkog, koji je posebno tražen kod maturanata koji se spremaju za upis. Pohađanje ovog kursa tik pred početak nastave pomaže da n ezaboravite stečeno znanje, već odmah da ga počnete primenjivati u praksi. Napominjemo, već sada se pripremaju kursevi za maturante koji se spremaju za upis na slovenačke univerzitete 2019. godine. Ovaj kurs će odgovarati svima koji žele da steknu osnovna znanja „od nule“, i u što kraćem roku. Postoje i drugi predlozi sa dužim periodom izučavanja jezika. Obratite se našim menadžerima za detaljne informacije o kursevima jezika.\nKompanija 2TM čestita svim klijentima, sadašnjim i budućim studentima, Evropski dan jezika. Želimo vam da budete uspešni, istrajni, da idete u korak s vremenom i da uvek budete spremni za stivcanje novih znanja!


Rusija: Odnos prema Siriji u okviru OZHO - još jedan dokaz dvoličnosti Zapada - Sputnjik Srbija\n17:49 10 April 2021\nRusija: Odnos prema Siriji u okviru OZHO - još jedan dokaz dvoličnosti Zapada\n19:42 10.03.2021 Preuzmite kraći link\nDvoličnost zapadnih zemalja u odnosu prema radu Organizacije za zabranu hemijskog oružja (OZHO) jasno se pokazala na pitanju nacrta odluke o lišavanju Sirije prava koje ima po Konvenciji, ocenili su u stalnom predstavništvu Rusije u toj organizaciji.\nKako navode predstavnici Rusije, Francuska je uz podršku drugih država Zapada iznela na razmatranje Konferencije država-učesnica nacrt odluke o lišavanju Sirije prava i to na osnovu tendencioznih navoda iz prvog izveštaja tima Tehničkog sekretarijata OZHO.\nRusija je predložila da se unese i dopunska tačka na dnevni red, ali su se tome odmah usprotivili koautori antisirijske odluke, pokušavši da ubede predstavnike Rusije da razmatra postojeći dnevni red ali su na kraju stavili pitanje na glasanje.\nRuski predlog je odbijen, ali izuzetno veliki broj onih koji su se uzdržali od glasanja govori o tome da ne žele da budu dovedeni u vezu sa kursom koji su zauzele zapadne zemlje na čelu sa SAD.\n„To što se dogodilo je još jedno svedočanstvo kako poznata grupa zemalja nameće u Organizaciji svoja pravila na štetu međunarodnog prava i tako na sve načine politizuje njenu delatnost, nastojeći da realizuju svoje geopolitičke interese“, navodi se u saopštenju ruskog predstavništva pri OZHO.\nPodsetimo, u julu 2020. godine, Izvršni savet OZHO dalo je Siriji 90 dana da obavesti organizaciju o fabrikama koje su proizvodile hemijsko oružje, a koje je navodno upotrebljeno u martu 2017. godine, kao i da se izjasni o hemijskom oružju koje navodno trenutno poseduje.\nU novembru je izvršni direktor OZHO Fernando Arijas rekao da Sirija nije ispoštovala rok od 90 dana da prijavi oružje koje je navodno korišćeno u El Latamini i otkrije preostale zalihe. Zbog toga su Francuska i brojne druge zemlje predložile ovoj organizaciji da „suspenduje prava i privilegije“ Sirije, a konkretno je predloženo da joj se oduzme glas u organizaciji.\nMoskva i Damask više puta su optuživale OZHO za pristrasnost u istrazi incidenata u Siriji i dovodile u pitanje zaključke tehničkog sekretarijata OZHO. Sirijske vlasti navele su da nikada nisu koristile hemijsko oružje protiv civila i terorista, a čitav hemijski arsenal zemlje uklonjen je iz Sirije pod kontrolom OZHO.\nAmerika poziva Rusiju: Naterajte Siriju da prizna da je upotrebila hemijsko oružje\nZaharova: Izveštaj o hemijskim napadima u Siriji sastavljen pod političkim pritiskom Zapada\nZapad, Rusija, OZHO\n17:44 Ukrajinski nacizam ratuje u Donbasu\n17:25 Srbija prvi put među domaćinima Međunarodnih vojnih igara


► Obrenoviće podelio testament\nViše od 50 naslednika pretenduje na navodno basnoslovno bogatstvo loze Miloša Velikog. Naslednici dinastije u dve kolone krenuli da vode pravnu bitku za otvaranje poslednje volje kraljice Natalije.\nSrbija više od šest decenija nema presto, ali dvorskih intriga joj ne manjka. Tek što su se Karađorđevići pomirili nad grobovima predaka, ispostavilo se da i među Obrenovićima, za koje se doskora verovalo da im je loza ugašena, odnosi nisu idilični.\nNaslednici dinastije Miloša Velikog krenuli su u pravnu bitku za otvaranje misterioznog testamenta kraljice Natalije, ali - u dve kolone.\nNa čelu jedne je Slobodan Jakovljević, potomak Miloševog polubrata Jakova Obrenovića, koji je i najistaknutiji predstavnik dinastije u javnosti.\nOn je formirao krunski savet kneževsko-kraljevske kuće Obrenovića, a nedavno je za Novosti govorio o nameri da pokrene pitanje poslednje volje kraljice Natalije. Međutim, Slobodan je samo jedan od njih više od pedeset koji su od suda dobili potvrdu da imaju pravo na nasledstvo Obrenovića.\nautor: DjO\tizvor: Novosti\nBiološka deca Džonija Holideja sudski osporavaju očev testament\nBiološka deca francuskog pevača Džonija Holideja koji je preminuo pre dva meseca u Parizu, odlučila su da ospore očev testament prema kojem sva imovina pripada njegovoj supruzi Letisiji.\nPrinsovi jedini naslednici su njegova braća i sestre\nSudija u Mineapolisu, glavnom gradu američke savezne države Minesote, saopštio je danas da su braća i sestre muzičara Prinsa, preminulog u aprilu 2016. godine, njegovi jedini naslednici.\nPrinsovo bogatstvo procenjeno na oko 800 miliona dolara\nBogatstvo američkog muzičara Prinsa koji je u četvrtak iznenada preminuo u svojoj rezidenciji u Mineapolisu, procenjeno je na najmanje 800 miliona dolara i ukoliko umetnik nije ostavio testament...\nOsama bin Laden većinu svog bogatstva namenio džihadu\nUbijeni lider Al Kaide Osama bin Laden u testamentu koji je ostavio, a koji je danas objavljen, tvrdi da poseduje lično bogatstvo vredno 29 miliona dolara, čiji je veći deo namenio "za...\nBouvi ostavio milione ženi i deci, ali i asistentu i dadilji\nLegendarni britanski muzičar Dejvid Bouvi, koji je nedavno preminuo u 69. godini života, ostavio je imovinu vrednu 100 miliona dolara svojoj ženi i dvoje dece.