Naslov: Јаје у зиду Кастела Čet 15 Avg - 17:25\nU nameri da pojačaju vezivno svojstvo krečnog maltera kojim su tada zidali, graditelji su u njega dodavali i jaja, kaže arheolog Goran Simonović\nRadovi na Kastelu\nBanjaluka – Na Kastelu su već gotovo mesec dana u toku radovi na prvoj fazi Projekta revitalizacije i rekonstrukcije tvrđave Kastel, najstarijeg i najvrednijeg kulturnoistorijskog spomenika u Banjaluci. Ovu fazu finansira Evropska unija, sredstvima u visini od 2,5 miliona evra. Projekat je sačinilo preduzeće „Građenje” iz Istočnog Sarajeva, a izvođač je preduzeće „Porobić” iz Trebinja.\n„Trenutno se radi na prostoru istočnog dvorišta tvrđave Kastel, na rekonstrukciji bedema koji sa južne strane zatvara ovo dvorište, kao i obnovi razrušene kule na istom bedemu. Pored toga počelo se sa rekonstrukcijom takozvane kamene zgrade, u kojoj će nakon završetka radova biti smešten Gradski muzej“, rekao je našem listu arheolog Goran Simonović.\nOn je dodao da sa Slavicom Arsenijević, takođe arheologom Muzeja Republike Srpske, kontinuirano obilazio tvrđavu i radilište, i da su pri tome saznali za neke zanimljive nalaze koje su pronašli radnici prilikom radova na bedemu.\n„Radnici su prilikom raziđivanja gornje zone bedema u njegovoj unutrašnjosti, u malteru, pronašli, potpuno očuvano jaje. Pošto se zna da je bedem, kao i ostali, danas vidljivi delovi utvrđenja, nastao u periodu turske vladavine, u vreme velikog građenja i dograđivanja fortifikacije na ušću Crkvene u Vrbas, između kraja 16. i početka 18. veka, prema okolnostima nalaza, možemo sa sigurnošću tvrditi da je i jaje dospelo u zid, u to vreme, prilikom gradnje bedema“, kazao je Simonović.\nOvaj zanimljivi nalaz, objasnio je naš sagovornik, dobiće svoje mesto na nekoj budućoj muzejskoj postavci o istoriji Kastela. Ovaj detalj ukazuje da su graditelji u nameri da pojačaju vezivno svojstvo krečnog maltera kojim su tada zidali, u njega dodavali i jaja.\n„Raziđivanje dela bedema je arheolozima Muzeja RS bila izvanredna prilika da se na licu mesta upoznaju sa načinom zidanja utvrđenja u tursko doba. Tako su na mestima unutar bedema, gde su pronađeni veliki kovani klinovi, uočeni ostaci horizontalno postavljane armature od drvenih greda koja je bila povezana pomenutim klinovima“, rekao je Simonović.\nU sklopu radova na južnom bedemu od rastinja i šuta oslobađa se sa njegove spoljne, jugoistočne, strane, zakošeni, nagnuti zid, za koji je karakteristično da je građen na drugačiji način u odnosu na ostale delove ovog bedema, što arheolozima ukazuje na hronološku razliku između vremena njegovog nastanka i vremena nastanka ostalih delova bedema. Planirano je da on, u okviru rekonstrukcije, bude razidan, blokovi sedre kojima je građen obeleženi, te ponovo sazidan u uspravnom položaju.\nArheolozi se nadaju da će građevinski radovi, preduzeti tokom realizacije Projekta revitalizacije, doprineti rasvetljavanju i preciznijem određivanju faza zidanja ovog složenog tvrđavskog sistema.\n„Muzej Republike Srpske priprema predlog projekta sistematskog arheološkog istraživanja lokaliteta na kome je sagrađena tvrđava Kastel, jer smatra da je upravo započeti Projekat revitalizacije i rekonstrukcije dobar povod da se nastave arheološka istraživanja na ovom lokalitetu, mestu na kome se kriju odgovori na mnoga pitanja koja se tiču nastanka i razvoja današnje Banjaluke“, istakao je Goran Simonović.\nArheološka istraživanja lokaliteta Kastel započela su početkom sedamdesetih godina dvadesetog veka i pokazala su da najstariji tragovi potiču čak iz vremena eneolita, s početka drugog milenijuma pre nove ere, a postoje i indicije da je čovek na njemu boravio i u doba mlađeg paleolita. Treba imati u vidu da je do sada istražen samo manji deo ovog kompleksnog i slojevitog lokaliteta, smeštenog u srcu Banjaluke. Arheolozi Muzeja RS veruju da će njihov predlog projekta sistematskog arheološkog istraživanja lokaliteta Kastel naići na pozitivan odgovor i kod nadležnih institucija i u javnosti.


Kragujevac - USPRK: Šarčević prebacuje odgovornost na roditelje i škole - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nUSPRK: Šarčević prebacuje odgovornost na roditelje i škole\nKragujevac Subota, 22. avgust 2020.\nMinistar Mladen Šarčević se potrudio da sadržajem preporuka koje su dobile sve škole, prenese odgovornost na roditelje, direktore, stručne organe škola (nastavnička veća i pedagoške kolegijume). Njihovom formalnom saglasnošću sa sadržajem preporuke, ministar je „pilatovski” oprao ruke od posledica, smatraju u Uniji sindikata prosvetnih radnika Kragujevca.\nZaposleni u kragujevačkim osnovnim i srednjim školama, članovi ove Unije, razumeju da školska 2020/2021. godina počinje u neuobičajenim i do sada nezabeleženim uslovima, tj. okolnostima u kojima su ugroženi zdravlje i životi svih učesnika u obrazovnom procesu.\n- Zato je razumljiv strah koji se pojavio u javnosti, pa i kod nosilaca vlasti, predstavnika Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja koji se „ustručavaju” da preuzmu odgovornost za ishode svog rada. Stručna uputstva za organizovanje nastavnog procesa upućene školama, koje potpisuje ministar prosvete, napisana su u obliku „preporuka“ koje treba razraditi, saopštili su iz Unije.\nIako je svima nama, koji radimo u školama, sasvim jasno da autonomije u radu škola skoro da nema i da takve „preporuke” za sve direktore imaju isto značenje kao i „Sveto pismo”, u Uniji smatraju da je ministar prebacio odgvornost na roditelje i škole.\n- Zaposleni u školama, nastavnici, stručni saradnici, administrativno tehničko osoblje su u najvećoj meri profesionalci u svom poslu, osposobljeni su da svoj posao rade i u najtežim okolnostima i spremni da preuzmu odgovornost, ali za svoj rad. Od „svog” ministra i njegovog tima očekivali smo, a verujemo i roditelji naših učenika, da tačno i precizno odrede nivo opasnosti po zdravlje učenika i zaposlenih i način na koji bi se ta opasnost otklonila ili svela na najmanju moguću meru, objašanjavaju u Uniji.\nDodaju da zaposleni u školama nisu medicinski stručnjaci, ali su vrlo osposobljeni da pročitaju da je 30% asimptomatskih slučajeva među obolelima od korona virusa, a više od 40% njih su deca školskog uzrasta. Za zaštitu dece preduzimaju se kakve takve mere, ali za zaposlene, naročito one sa hroničnim bolestima, nadležni u ministarstvu nemaju ni rešenja ni odgovore na bilo kakve predloge.\n- Prihvatamo da nas je sve početak epidemije u martu „zatekao”, ali smo je već u maju „pobedili”, stekli iskustva i dovoljno vremena da se pripremimo za ovu školsku godinu. Očekivali smo od Ministarstva i Vlade RS precizan i sveobuhvatan plan rada i aktivnosti za 1. septembar, za koje bi preuzeli punu odgovornost. Zaposleni u školama su kao i do sada spremni da preuzmu svoje profesionalne odgovornosti, ali i da odbrane svoja prava na bezbednost i zaštitu zdravlja na radu utvrđenu Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, zaključuju u Uniji.\n# Kragujevac # Sindikati # Škole # vesti kragujevac # Zdravstvo\n· Subota, 22. avgust 2020. Studenti predali zahtev za smanjenje školarine na državnim fakultetima\n· Subota, 22. avgust 2020. Još šestoro pozitivnih na koronu u Šumadiji


Održana Osma sednica Odbora za zaštitu životne sredine - Ozon Media\nSremska Mitrovica- Danas je u Sremskoj Mitrovici održana Osma sednica Odbora za zaštitu životne sredine van sedišta Narodne skupštine.\nNa dnevnom redu skupštine: informisanje Odbora o inicijativi za formiranje zelene odborničke grupe u Skupštini grada Sremska Mitrovica; Informisanje Odbora o radu regionalne deponije Srem-Mačva Sremska Mitrovica.\nNa sednici Odbora za zaštitu životne sredine, održanoj 4. juna, doneta je izmedju istalog i odluka o formiranju neformalne zelene odborničke grupe.\n“Izražavam veliko zadovoljstvo što je danas upravo Odbor zaštite životne sredine Narodne skupštine Republike Srbije danas ovde u našem gradu održao osmu sednicu i po prvi put je van sedišta Narodne skupštine. Zacrtali smo veliki cilj a to je da na nivou grada odnosno u skupštini formiramo takozvanu neformalnu zelenu odborničku grupu koja bi dala doprinos u rešavanju svih onih problema vezano za ekologiju. Posle podizanja privredne aktivnosti i upošljavanja naših građana, podižemo lestvicu na viši nivo i želimo da veći doprinos damo razvitku ekološke svesti kako naših građana ali i svih ljudi koji žive. Smatramo da je neformalna odbornička grupa koja će biti formirana u gradu, svakako dati svoj doprinos. nadamo se da će dobar primer iz Sremske Mitrovice zaživeti na prostoru čitavog Srema a i prostoru čitave Srbije. Ovo je jedan pilot projekat koji treba da se realizuje u našem gradu.“ rekao je Tomislav Janković\nNa sednici, na dnevnom redu, govorilo se i o poslovanju regionalne deponije Srem-Mačva, o pokretanje inicijative za formiranje zelene odborničke grupi u skupštini grada Sremska Mitrovica i uopšte uključivanje civilnog, nevladinog sektora u rad gradskog parlamenta kroz formu „Zelene stolice“. Osim toga bilo je reči i o drugim tremama iz oblasti ekologije kao što su ozelenjavanje javnih površina gde je ovaj odbor imao učešća i prethodne godine. takođe zbrinjavanje pesticidnog otpada, teme u oblasti sakupljanja lekovitog bilja i ostale teme koje se inače i nalaze u našem razvojnom programu Sremska Mitrovica 20/25, rekao je novinarima zamenik gradonačelnice, Petar Samardžić.\n“Povodom Svetskog dana životne sredine kji se oboležava 5. juna danas je u Gradskoj kući održana sednica odbora za zaštitu životne sredine Narodne skupštine Republike Srbije. Želeo bih da podržim ovakva održavanja skupštinskih odbora van sedišta skupštine jer smatram da kroz jednu takvu decentralizaciju odlučivanja bliže se dopire i dolazi do lokalnih tema i problema, potreba i efikasniji način za njihovo prevazilaženje i rešavanje”.\nSednici je predsedavao predsednik Odbora dr Ljubinko Rakonjac, predsednik odbora za zaštitu životne sredine Narodne skupštine Republike Srbije.\n„Danas smo održali sednicu odbora za zaštitu životne sredine u Sremskoj Mitrovici, to je prva sednica odbora van našeg sedišta i želim da se zahvalim gradonačelnici Svetlani Milovanović, zameniku gradonačelnika i uvaženom kolegi Tomislavu Jankoviću, koji je organizovao da ovu sednicu održimo ovde u Sremskoj Mitrovici u zaista jednoj divnoj atmosferi. Kao što znate, sutra je 5. jun, dan zaštite životne sredine i mi danas danas održali sednicu. 5. jun je proglašen danom životne sredine, proglasila ga je generalna skupština EU 1972 godine na konferenciji u Stokholmu gde je učestvovalo 113 država, koje su donele zajedničku izjavu o potrebi zajedničke saradnje u zaštiti životne sredine. Drago mi je da ovu sednicu održavamo van Beograda. Sednicu je podržala i organizacija UNDP i Švajcarska kancelarija kroz projekat jačanja parlamentarne demokratije. Dugugodišnji primer dobre prakse koji je prisutan u Skupštini Republike Srbije, zelena poslanička grupa, odbornici, a na inicijativu uvaženog kolege Tomislava Jankovića, želimo da implementiramo i u Gradskoj skupštini Sremske Mitrovice, da se formira zelena odbornička grupa kao jedna inicijativa gde će odbornici biti bliže problemima zaštite životne sredine i rešavati probleme zaštite životne sredine u Sremskoj Mitrovici. Veoma je važna saradnja i sa organizacijama civilnog društva a mi u Skupštini imamo odbor koji kroz mehanizam „Zelene stolice“ radi na ovim problemima, pa se nadam da će slični oblici biti uspostavljeni i u lokalnim samoupravama. Još jednom zaista želim da se zahvalim jer Sednicu održavamo ovde u Sremskoj Mitrovici i zaista mogu da prenesem dobra iskustva i sadržajnu sednicu koja se održala“.\nUživajte danas u sunčanom danu, sutra kiša


Ombudsman: Mala matura mora da se održi - uspešno | Mondo Portal\nOmbudsman Mala matura mora da se odrzi uspesno.html\n23. novembar, 00:04\nOmbudsman: Mala matura mora da se održi - uspešno 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nDruštvo 02.07.2013. / 09:24 10:42\nOmbudsman: Mala matura mora da se održi - uspešno\nIzvor Fonet 02.07.2013. / 09:24 10:42\nMinistarstvo prosvete dužno je po zakonu da uspešno održi malu maturu a ne samo da je održi, upozorava zaštitnik građana Saša Janković. Ministasrtvo je podbacilo, smatra i Agencija za borbu protiv korupcije.\nPovodom tvrdnje Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja da je zaštitnik građana Saša Janković prekršio zakon, povodom svog oglašavanja po pitanju neuspešno održane male mature, ombudsman je danas saopštio da su prosvetni organi Srbije, na čelu sa Ministarstvom, u organizovanju završnog ispita za učenike osnovnih škola načinili niz nezakonitosti i propusta na štetu prava učenika.\nPropuste je Zaštitnik građana konstatovao na osnovu svima poznatih, nespornih činjenica - zvanične, javno objavljene odluke Republičke komisije za organizovanje stručnog ispita i zakona i propisa Srbije objavljenih u Službenom glasniku.\nJanković u saopštenju navodi da propisi ne obavezuju Ministarstvo prosvete da organizuje završni ispit bilo kako, već da ga sprovede uspešno, dakle zakonito, pravilno i fer, tako da se na osnovu njega može objektivno bodovati znanje učenika, što je njegova svrha.\nTo je odgovornost koju Ministarstvo ne može da prenese na štampariju koja je na tenderu dobila da štampa testove, niti na Komisiju, kojom inače predsedava pomoćnik ministra, navodi Janković.\nU saopštenju se ističe da su tvrdnje Ministarstva prosvete da je Zaštitnik građana prekršio zakon o Zaštitniku građana time što je konstatovao nezakonitosti, a da nije sproveo postupak kontrole, posledica površnog čitanja tog zakona.\nPostupak kontrole sprovodi se da bi se utvrdile činjenice, a u ovoj stvari su sve konstatacije koje je izneo Zaštitnik građana zasnovane na sadržaju zvanično objavljenih odluka i propisa koje, kao notorne, ne treba posebno utvrđivati o daljem trošku poreskih obveznika, istakao je Janković.\nŠto se tiče tvrdnje Ministarstva da Zaštitnik građana nezakonito istupa u javnosti, Janković podseća da je njegov rad javan kada javnost nije isključena u skladu sa odredbama zakona o tajnosti ili drugih posebnih zakona, što ovde nije slučaj.\nANTIKORUPCIONA AGENCIJA: MINISTARSTVO PODBACILO\nPovodom debakla s malom maturom, koja je održava a zatim se njeni rezultati nisu uvažili, oglasila se i Agencija za borbu protiv korupcije.\nU Agenciji smatraju da postoje ozbiljne indicije da Ministarstvo prosvete nije učinilo dovoljno kako bi se prilikom osmišljavanja i sprovođenja "male mature" umanjili mogući rizici od korupcije i otklonili propusti u organizaciji polaganja.\n"Ministarstvo prosvete bilo je dužno da prilikom osmišljavanja i sprovođenja "male mature" vodi računa o mogućim rizicima od korupcije u ovom procesu", saopštila je danas Agencija.\nAgencija ističe da posebno zabrinjava to što iz medijskih izjava proizlazi da su odgovorni u Ministarstvu bili upoznati i sa činjenicom da je krađe testova bilo ne samo ove, već i prethodne dve godine, i da ništa nije urađeno kako bi se rizici od korupcije analizirali, na vreme otklonili i na taj način sprečilo da do krađe dođe i ove godine.\nAgencija za borbu protiv korupcije navodi i da je ministar Žarko Obradović, kao funkcioner koji rukovodi Ministarstvom, odgovoran Vladi Srbije i Skupštini Srbije za rad Ministarstva i stanje u svim oblastima iz delokruga ministarstva.\n"Prema Zakonu o Agenciji za borbu protiv korupcije funkcioner je dužan da stvara i održava poverenje građana u savesno i odgovorno vršenje javne funkcije. Savesno i odgovorno vršenje javne funkcije ključno je za uspostavljanje i održavanje poverenja građana u funkcionere i institucije koje oni predstavljaju (član 27, stav 2)", ukazuju iz Agencije.\nmala matura saša janković prosveta\nUpravo gledate Vučić predsedniku Makedonije: Stevo, pa šta će ti prevod? 0 Info video Pre 10 h Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ugostio je predsednika Severne Makedonije Stevu Pendarovskog koji se tokom...


Sportske.net - Sekretarijat vodi transfer politiku u Humskoj\nNastojanje da se u Humskoj sprovede racionalizacija i finansijska stabilizacija FK Partizan dovela je do toga da crno-beli ostanu bez sportskog direktora i da funcija koju je do sada obavljao Albert Nađ bude poverena Sekretarijatu kluba.\n"Upravni odbor je ovlastio Sekretarijat kluba da obavi sve poslove u prelaznom roku sa ciljem uspostavljanja finansijske stabilnosti i očuvanja neophodnog kvaliteta igračkog kadra" navodi se u saoštenju FK Partizan.\nS tim u vezi, odlučeno je da funkcija sportskog direktora FK Partizan bude ukinuta do kraja mandatnog perioda sadašnjeg Upravnog odbora a u isto vreme je data puna podrška treneru Marku Nikoliću.\n"U tom okviru prihvaćen je predlog Sekretarijata da u budućem periodu funkcija sportskog direktora ostane upražnjena do isteka mandata ovog Upravnog odbora. Ta odluka je motivisana razlozima racionalizacije, smanjenja troškova i objedinjavanja poslova u okviru sportskog sektora kluba" ističe se u saopštenju.\nPo završetku sednice niko od okupljenih članova Upravnog odbora nije želeo previše da komentariše odluke a predsednik kluba Dragan Đurić samo je kratko potvrdio da Albert Nađ ostaje u klubu u svojstvu člana Upravnog odbora.\nUpitan da li se Partizan sprema za kvalifikacije Lige šampiona Đurić je istakao da crno-beli nikome ne žele zlo i da su spremni za svaki mogući scenario.


Početna Izjave Obećanja Usvojićemo novi zakon i povećati naknade porodiljama\nAleksandar Vulin Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja o povećanju naknada za porodilje.\n"Iz dana u dan se objavljuje da će porodiljama biti smanjene naknade, svaki dan šaljem demanti, ali nijedan nije bio objavljen. Svaku kritiku prihvatam, ali nismo smanjili naknade porodiljama, već ćemo ih povećati zakonom koji će biti donet posle izbora."\nTV Most, 4. 2. 2016. godine\n4. 2. 2016. godine\nPočetkom 2016, u predizbornoj kampanji, ministar Aleksandar Vulin još jednom je najavio usvajanje Zakona o finansijskoj pomoći porodicama sa decom, kao što je obećavao i prethodne dve godine. U to vreme jeste bio završen nacrt zakona, a Vulin je govoreći o predviđenim promenama odbacio kritike da će neke porodilje primati manje naknade i čak rekao da će naknade biti povećane.\nIstinomer je pitao resorno ministarstvo da li su nekim zakonom tokom 2016. godine porodiljama povećane naknade, kao i da li se ove godine očekuje povećanje, ali odgovor nismo dobili. Međutim, na sajtu Narodne skupštine može se videti da ovaj zakon nije usvojen, niti je na spisku zakona u proceduri, zbog čega ministar Vulin dobija ocenu “neispunjeno”.\nNovi zakon nije usvojen, ali ako pogledamo pomenuti nacrt, koji je završen pre godinu dana, videćemo da bi pojedine promene značile veće naknade za deo porodilja. Ipak, neke žene bi za vreme porodiljskog odsustva primale manje novca.\nNaime, prema aktuelnom zakonu, zaposlene porodilje dobijaju naknadu u visini 100 odsto plate, ukoliko su radile 12 meseci pre porodiljskog bolovanja, a manje naknade ako nisu radile svih 12 meseci. Prema ovom zakonu, u obračun ulaze osnovna zarada i minuli rad.\nNacrt zakona predviđa najmanje dve značajne izmene. Umesto osnovne zarade, u obračun bi ulazila sva primanja, poput bonusa, regresa, toplog obroka. Istovremeno, umesto dosadašnjih 12, u obračun bi ulazilo 18 meseci pre porodiljskog, odnosno trudničkog bolovanja.\nŠta ove dve promene zajedno donose i kome idu na ruku, a kome na štetu? Budući da u privatnom sektoru retko ko dobija regres i bonus, žene koje rade kod privatnika gotovo po pravilu ne bi primale veće naknade, već iste. Međutim, žene koje rade u javnom sektoru i mogu da se pohvale regresom ili nekom drugom novčanom beneficijom, i radile su svih 18 meseci pre bolovanja, dobijale bi veću naknadu.\nOva promena sa 12 na 18 meseci ne bi pravila nikakvu razliku za one žene koje su radile 18 meseci ili duže pre porodiljskog odsustva. Međutim, u slučaju da je neka žena radila godinu dana pre porođaja, primala bi naknadu manju od plate. Ta promena navodno bi, prema stavovima ministarstva, trebalo da spreči zloupotrebe zakona tj. "snalažanje" trudnica koje se fiktivno zapošljavaju pred porođaj da bi ostvarile naknadu.\nU nacrtu zakona nije navedeno kako bi se računala naknada u pomenutom slučaju kada je neko radio 12, a ne svih 18 meseci pre bolovanja. Međutim, ako primenimo isti princip koji važi sada, možemo videti kako bi naknade bile smanjene. Trenutni propis kaže da se za 12 meseci računa 100 odsto plate, a za ostalih šest meseci računa 50 odsto prosečne zarade u Srbiji.\nUzmimo za primer da je ugovorena bruto zarada u poslednjih 12 meseci 100.000 dinara (neto nešto više od 71.000). Prosek za 12 meseci je 100.000 dinara. Za preostalih šest meseci računali bismo 50 odsto od prosečne zarade od 73.641, što je 36.820 dinara.\nTo znači da bi prosek za svih 18 meseci bio 78.940 bruto. Kada bi se usvojile planirane promene, porodilja bi primala naknadu od 56.500 dinara umesto 71.000 koja joj sleduje po važećem zakonu - što je oko 15.000 dinara manje.\nDakle, osim što nacrt zakona nikada nije stigao u Skupštinu, ova računica pokazuje kako sve nove mame ne bi dobijale veće naknade, kao što je tvrdio resorni ministar.\nAngelina Radulović iz Udruženja Roditelj, koje je pre nekoliko godina iniciralo promenu ovog zakona, kaže da je još jedan važan problem to što porodiljsku naknadu ne primaju sve žene koje rade.\n“Ono na čemu smo mi insistirali jeste da se izjednače žene koje nisu stalno zaposlene, već rade po ugovoru o delu, ugovoru o privremenim i povremenim poslovima, jer se i za njih uplaćuju doprinosi”, kaže Radulović.\nPodsećamo, Vulin je obećavao da će Zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom biti usvojen do kraja 2014. ili najkasnije u prvom kvartalu 2015, što je Istinomer već ocenio kao neispunjeno obećanje. Na leto 2015. Vulin je ponovo obećao da će se zakon naći pred poslanicima do kraja 2015, ali ni to obećanje nije održao.\nNacrt je završen početkom 2016. i prošao je javnu raspravu. Vulin je i posle formiranja nove vlade ostao na čelu istog ministarstva, ali ovaj zakon nikada nije stigao pred poslanike. Nedavno su iz ministarstva dali novi rok, pošto su za Danas rekli da bi zakon trebalo da bude usvojen početkom 2017.\n“Nacrt zakona biće ponovo upućen na mišljenje nadležnim organima, a potom i u dalju proceduru radi donošenja početkom 2017. godine.” (Danas, 19. januar 2017)\nTako se ovaj zakon pridružio dugoiščekivanim propisima poput Zakona o poreklu imovine, čije donošenje iznova i iznova obećavaju različiti funkcioneri, a zatim ne poštuju rokove, već samo zadaju nove, dok Istinomer uporno prati i beleži, kao što činimo i sa poslednjim obećanjem Ministarstva rada.\nporodilje Zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom


Izvor: RTS, 29.Nov.2020, 12:56\nSrpski fudbaler Ognjen Ožegović, član turske Adane, nalazi se u bolnici zbog pogoršanog zdravstvenog stanja koje je izazvao koronavirus.\nBivši napadač Crvene zvezde i Partizana, jedan je od 29 fudbalera ekipe Adane koji su zaraženi virusom kovid-19.\nNjegovo zdravstveno stanje se pogoršalo zbog čega je završio >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << u bolnici, a brz oporvak 26-godišnjem igraču poželeo je klub iz Humske.\n"FK Partizan želi brz oporavak bivšem napadaču crno-belih Ognjenu Ožegoviću koji se zbog pogoršanog zdravstvenog stanja od posledica kovid-19 nalazi sedmi dan u bolnici", napisali su crno-beli na Tviteru.\nIzvor: Beta, 29.Nov.2020\nFudbaler turskog Adanaspora Ognjen Ožegović u bolnici je sedmi dan zbog pogoršanog zdravstvenog stanja izazvanog korona virusom.Partizan, za koji je Ožegović igrao od 2017. do 2019. godine, danas je poželeo 26-godišnjem fudbaleru brz oporavak. Crno-beli su naveli da je Ožegović sedam dana u...


Rast svetske populacije i standarda bezmalo su iscrpeli prirodne resurse, što zahteva nove strategije, a jedna je i novi moto – Energija2, za fasade koje treba da štede i prave energiju, prateći dizajn, sistemsku automatiku i usavršenu sigurnosnu tehniku. Schüco ovde već danas pruža značajan doprinos svojim inovacijama, efikasno povezujući termo zaštitu i solarnu tehnologiju. Pored optimalnih uslova za život, rad i proizvodnju, tu su i zahtevi dizajna, bezbednosti i automatizacije objekta, kako bi se štedela energija, a troškovi korišćenja optimizovali. Zgrade koje štede i proizvode energiju daće važan doprinos smanjenju potrošnje, nižim cenama energije i boljoj klimatskoj zaštiti. Centralne teme projektovanja predstavljaju termička izolacija prozora i fasada kao i korišćenje solarne energije putem Solar Thermal i Photovoltaic postrojenja. Schüco je prihvatio ove izazove i već nudi nova efikasna rešenja u kojima Energija2 ima značajno mesto.\nModerne fasade u sve većoj meri ispunjavaju funkcije u oblasti energetske efikasnosti, automatizacije i bezbednosti, a rastu i zahtevi u pogledu dizajna. Bilo da se radi o integraciji uređaja na motorni pogon i upravljanje u naročito tanke čelične i aluminijumske profile, ili je reč o harmoničnom oblikovanju lamela za zaštitu od sunca, Schüco nudi uravnoteženi dizajn, gde su oblik, funkcionalnost i površina međusobno optimalno usaglašeni. Za sve Schüco proizvode osnovna su pitanja funkcionalnosti i dizajna, jer svi novi elementi moraju biti usaglašeni sa postojećim delovima fasade. Schüco dizajn povezuje plemenite površine i suverene oblike sa inovativnim tehnologijama. Oni su garancija postojanog dizajna i prate nastojanja arhitekata u oblikovanju.\nPored dugog veka trajanja i jednostavne upotrebe svih proizvoda, rešenja firme Schüco imaju i dopunske vrednosti. Kombinacija toplotne izolacije, solarne tehnologije, automatizacije, bezbednosti i dizajna pokazuju da raznovrsnost primena i koristi od fasada sve više rastu. Za to se postarala Energija2, koja već i danas nudi za budućnost proverena rešenja za uključivanje novih, energentski relevantnih, sigurnih, lako opsluživanih komponenata sistema.


Mustafa: DPA "najverovatnije" neće učestvovati u Privremenom organu - JUGPRESS\nMustafa: DPA “najverovatnije” neće učestvovati u Privremenom organu\nPredsednik Demokratske partije Albanaca (DPA) Ragmi Mustafa rekao je danas za JUGpress da ta stranke “najverovatnije” neće učestvovati u Privremenom organu koji je Vlada Srbije oformila za tu opštinu, posle raspuštanja Skupštine opštine.\n“Vlada Srbije nije ispoštovala zakon prilikom formiranja Privremenog organa”, rekoa je Mustafa koji je u prošlom sazivu bio predsednik opštine I jedan je od predloženih članova tog organa.\n“Ako je Vlada Republike Srbije ona bi prva trebala da primeni i poštuje zakone koje je usvojila u parlamentu, koji je i imenovao ovu Vladu”, dodao je Mustafa.\n“Demokratska partija Albanaca je najjača politička stranka po broju osvojenih odbornika na prošlim lokalnim izborima u Skupštini opštine Preševo 2016. Godine. Privremeni organ bi trebao da preslikava Skupštinu opštine u onim procentima u kojim su bili predstavljeni politički subjekti”, objašnjava Mustafa.\n“ Ne samo što to nije ispoštovala Vlada Srbije da iz DPA postavi predsednika Privremenog organa, nego nije ni ispoštovala da u ovom organu postavi dva člana iz naše stranke”, rekao je Mustafa.\nOn je rekoa I da “ne zna” koji je interes Vlade Republike Srbije da to radi.\n“S druge strane je troje koji će voditi opštinu Preševo do lokalnih prevremenih izbora su sa srednjom školom. Medju velikim brojem intelektualaca koje imamo u opštini Preševo da to void. Smatram da takva struktura sramota za Vladu”, rekoa je Mustafa.\n“ Mi smo sigurni da to nije određeno zakonima, ali logika društveno političkih kretanja govori nešto drugo. Što to oni ne rade u Vladi Republike Srbije, da postavljaju tako i izaberu takve ljude”, pita Mustafa.\nOn smatra I da je “činjenica da još uvek ova Vlada nije zainteresovana za stvarni razvoj opštine Preševo. Oni su zainteresovani da uvek bude što gore. I da to što je gore ovde, to je bolje za Vladu Republike Srbije”, zaključio je Mustafa.


Press Online :: Zanimljivosti :: Ko pije najviše alkohola na Balkanu\nKo pije najviše alkohola na Balkanu\nPrema istraživanju Svetske zdravstvene organizacije (SZO) najmanje alkohola na području Balkana kozumiraju stanovnici BIH, a najviše građani Srbije, koji popiju više od 12,5 litara alkohola godišnje po osobi, što ih svrstava u balkanske rekordere.\nAko gledamo na evropskom nivou Turci konzumiraju najmanje alkohola, zatim slede BIH, Makeodnija, Malta i Italija.\nNa Balkanu redosled je sledeći: Srbi piju najviše, zatim iza njih slede Hrvati, a najmanje stanovnici Albanije, BIH i Makedonije.\nSrbija zajedno sa Portugalom spada i u kategoriju zemalja gde osoba starija od 15 godina u proseku godišnje konzumira više od 12,5 litara alkohola, piše avaz.ba.\nNakon ovih evropskih zemalja, najviše alkohola u proseku konzumiraju stanovnici Francuske, Nemačke, Velike Britanije, Španije, Belgije, Švajccarske, Austrije, Grčke, Finske, Estonije, Letonije i Hrvatske.\nPosmatrano na globalnom nivou, zemlje čiji stanovnici u proseku godišnje popiju najviše alkohola su zemlje istočne i srednje Evrope, kao i Rusija gde u prosjeku jedan stanovnik na godišnjoj osnovi konzumira više od 12,5 litara alkohola i alkoholnih pića, navodi se u istraživanju SZO.


Kako su naveli u ovom preduzeću, 78 radnika će se naći na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, očekujući najavljenu odluku opštinskog rukovodstva o formiranju novog preduzeća u kojem bi bilo zaposleno znatno manje radnika. Vršilac dužnosti predsednika Samostalnog sindikalista ŠRIF-a Slavica Tomić ocenila je da je odluka odbornika o gašenju tog preduzeća doneta "ishitreno".\n"Zakazale su stručne službe u opštini Bor, jer nisu informisali inicijatore ovakve ideje o pravnim propisima. Postupak likvidacije nije pravilno pokrenut, jer ne postoje uslovi za to", ukazala je Tomić.\n"Mi radimo normalno, ali se kod zaposlenih oseća psihološka presija i neizvesnost", istakla je Anđelovićeva.\n"Svu opremu u ŠRIF-u kupio je Rudarsko-topioničarski basen i nikada se do sada nije dogodilo da se zacrni ekran. Čak smo u vreme bombardovanja neprekidno izveštavali, pa čak i spavali u ovim prostorijama", naglašava Hotnjanin.\n"Naša je želja da ovaj medij opstane, ali zbog velikog broja zaposlenih i prazne kase lokalne samouprave, bilo je rizično nastaviti sa dosadašnjim radom", kazao je Brajović.\nOn je potvrdio da su ranije vršeni stalni pritisci na uredništvo i da su zapošljavani "nestručni" kadrovi po političkoj pripadnosti, ali je obećao da budući direktor i članovi Upravnog odbora neće biti stranačke ličnosti.


Šverin: Svečanost obeležavanja 17. godišnjice ujedinjenja Nemačke\nU Šverinu, glavnom gradu istočnonemačke pokrajine Meklenburg-Prednje Pomeranije, danas je počela centralna svečanost obeležavanja 17. godišnjice ujedinjenja Nemačke. Svečanost je počela ekumenskom božjom službom i podsećanjem na istorijske događe.\n“Pre 17 godina, uspeli smo da ujedinimo Nemačku u miru i slobodi. To je bio sjajan dan za Nemačku”, navela je kancelarka Angela Merkel u internet-poruci povodom istorijskog praznika.\nOna je ukazala da je strukturalna nezaposlenost u takozvanim novim republikama dvostruko veća nego u starim i da je istoku zemlje, iako pokazuje značajan privredni rast, i dalje potrebna pomoć. Merkelova je uverena da će “obnova Istoka biti završena narednih godina”.\nPovodom 3. oktobra, kada su se dve Nemačke, istočna i zapadna, formalno-pravno ujedinile, ponovo su pokrenute rasprave o solidarnosti u okviru države, odnosno, između “bogatog zapadnog i siromašnog istočnog dela”, kao i pitanja obnove i razvoja Istoka.\nNemačka nacija se radije seća 9. novembra 1989. godine, kada je pao Berlinski zid, kao kraja DDR-a i konflikata Istoka i Zapada. Za razliku od zvaničnog, parlamentarnog proglašenja ujednjenja, 9. novembar za “obične” Nemce simbolizuje doprinos građana istorijskim promenama.\nCentralna proslava Dana nemačkog jedinstva se, po pravilu obeležava u pokrajini koja daje predsednika Bundesrata, gornjeg doma parlamenta, u kojem su zastupljeni predstavnici 16 nemačkih pokrajina. Meklenburg-Prednja Pomeranija je prva nemačka pokrajina koja je drugi put domaćin centralne svečanosti.


Korisni predlozi o porodičnom životu | Kako da se organizuješ u s - Zewa\nDa li vam je potreban savet o porodičnom životu? Mi ćemo vam pomoći\nPorodični život može biti prilično užurban i haotičan, pa je čak i uz najbolju volju i želje nekad to lakše reći nego se u njemu zaista i organizovati i sprečiti da svakakve nepredviđene situacije naruše prethodno uspostavljene životne rutine. Srećom, na pravom si mestu jer ćemo ti pomoći ne samo da se organizuješ, već i da organizaciju doma posmatraš na sasvim nov način koji podrazumeva i učešće ostalih ukućana!\nZašto je organizovan porodični život važan za vaš dom\nVerujemo da je uključivanje dece u organizaciju doma i njihovo podučavanje tome kako da se organizuju put koji vodi do srećnog i dobro organizovanog doma – u kome cela porodica može zaista da uživa. Tvoji klinci će naučiti kako da preuzmu odgovornost i načiniti svoje prve korake u pravcu lične samostalnosti, a ne treba ni pominjati da svakom roditelju dobro dođu svi mogući saveznici u ovom inače mukotrpnom poslu. Dobra organizacija potpomaže glatko odvijanje porodičnog života, ostavljajući time znatno više vremena za porodično druženje i zabavu.\nOd korisnih predloga o tome kako da se organizuješ kao potpuni novajlija u ulozi roditelja do podučavanja dece o tome kako da srede svoju sobu, pa čak i saveta o čuvanju kućnih ljubimaca, naši su tekstovi osmišljeni tako da tebi i tvojim najmilijima pomognu da se na najjednostavniji mogući način što bolje oganizujete, kako biste se sasvim opušteno prepustili svom porodičnom životu.


036 INFO PORTAL: Ne gledajte pomračenje Sunca bez ovoga!\nZa najavljeno pomračenje Sunca u petak pripremite ravno staklo i sveću. Kako i zašto za MONDO objašnjava stručnjak iz društva "Ruđer Bošković".\nDelimično pomračenje Sunca u Beogradu videće se u petak od 9.40, kada će biti prvi kontakt Sunca i Meseca na nebu, do 11.59, kada će biti poslednji kontakt, rekao je sekretar Astronomskog društva "Ruđer Bošković" Milan Jeličić.\n"Neće biti mraka na ulicama, biće uobičajen dan, jer neće biti potpuno pomračenje Sunca kao 11. avgusta 1999. godine, kada su ljudi bežali u podrume, a ni sada nema potrebe za takvim čim. Pre toga, potpuno pomračenje bilo je 15. februara 1961. godine, a sledeće nas očekuje 2026. godine", rekao je Jeličić za MONDO.\nJeličić je za čitaoce portala MONDO otkrio kako bezbedno i bez posledica za vid i oči posmatrati pomračenje Sunca.\n"Uzmite ravno staklo, upalite sveću i staklo dobro nagaravite sa obe strane. Dovoljno je da staklo držite iznad sveće do dva minuta. Sunce se može posmatrati i kroz staklo za zaštitu od zavarivanja, ali je veoma važno da ima gustinu od 14 i veću", rekao nam je Jeličić.\nJeličić podseća i da za posmatranje Sunca postoje i posebne naočare koje, međutim, nije moguće nabaviti u Srbiji.\n"Mi u opservatoriji imamo posebne filtere za Sunce koji se stave na objektiv, pa se može bezbedno posmatrati", rekao je Jeličić, i istakao da obične tamne naočare nikako nisu dovoljna zaštita ako gledate pravo u Sunce.\nJeličić čitaocima portala MONDO kao najbezbedniju metodu posmatranja pomračenja Sunca savetuje takozvanu okularnu projekciju.\n"Ako imate dvogled ili teleskop, nikako ne gledajte direktno u Sunce, naravno, uzmite beli papir, stavite ga na daščicu ili karton i pomerajte teleskop dok njegova senka ne bude najmanja i Sunce će u jednom trenutku da stane na beli papir. Tako će se na papiru tokom pomračenja videti i kako je Mesec poklopio Sunce", rekao je Jeličić.\nJeličić je dodao da će se pomračenje možda delimično videti i po oblačnom danu, ako oblaci ne budu "predebeli".\nMaksimalno pomračenje u Beogradu biće u 10.49 i tada će 51 odsto Sunčeve površine biti pokriveno mesečevim diskom, a ostale podatke o vremenu pomračenja u Srbiji pogledajte u našoj tabeli.\n"Potpuno pomračenje će se videti iz jednog uzanog pojasa u obliku poluluka u severnom Atlantiku oko Islanda i Grenlanda i zato su neki veliki brodovi, kruzeri,otlišli tamo da bogatiji ljubitelji astronomije mogu da gledaju pomračenje Sunca", rekao je Jeličić.\nPosmatranje pomračenja i kod Hrama svetog Save Centar za promociju nauke organizovaće posmatranje pomračenja Sunca u petak, 20. marta, sa platoa ispred Narodne biblioteke u beogradskom Karađorđevom parku. Na platou će biti postavljena dva teleskopa sa UV filterima, koji omogućavaju bezbedno posmatranje ove pojave, a posetiotima se, iz bezbednosnih razloga preporučuje da ponesu naočare za varenje, nagarena stakla ili stare CD-ove, kroz koje se takođe može posmatrati pomračenje. Događaj će početi u 9.30.\nOn je istakao da će opservatorija društva "Ruđer Bošković" biti otvorena za građane i opservatorija može da primi oko 100 ljudi.\n"Sunce je sada opasnije nego za vreme pomračenja, kada će mesec pokriti pola Sunčeve radijacije", rekao je Jeličić.\nJeličić je objasnio i zašto Sunce i Mesec imaju otprilike isti prividni prečnik na nebu, odnosno nekada nam izgledaju kao da su iste veličine.\n"To je zato što je Mesec, iako ima 400 puta manji prečnik od Sunca, 400 puta bliži Zemlji nego Sunce, pa im je nekada ista površina diska na nebu koju mi vidimo", rekao je sekretar društva "Ruđer Bošković".\nOn je naveo i da se, u zavisnosti od prečnika prilikom udaljenja,potpuno ili totalno pomračenje Sunca događa kada Mesec ima veći prividni prečnik od Sunca, a ako se centri diskova Sunca i Meseca ne poklapaju, onda se događa delimično, odnosno parcijalno pomračenje, dok se prstenasto, odnosno anularno pomračenje zbiva kada je Sunčev disk veći od Mesečevog.\nPodsećamo vas i da će na severnoj Zemljinoj polulopti u petak u 23.45 početi proleće, dok u noći između sledeće subote i nedelje sledi promena računanja vremena, pa ćemo kazaljke pogurati jedan sat unapred.


"Bebi parking mesta" u zonama tri porodilišta\nNaslovna » BG servis » „Bebi parking mesta“ u zonama tri porodilišta\nNeko drugi 8. mart 2017. BG servis Postavite komentar\nPrikupljaće se novac od naplate parkiranja sa po tri posebno obeležena parking mesta ispred svakog od porodilišta koja se nalaze u zoniranom području grada. Cilj akcije je da „Parking servis“ od prikupljenih novčanih sredstava obezbedi neophodnu opremu za potrebe porodilišta.\nDirektor JKP „Parking servis“ Andrija Čupković istakao je da preduzeće ovakvim društveno odgovornim akcijama učestvuje u poboljšanju uslova za rad svih institucija u kojima borave najmlađi.\n– Posle velikog uspeha akcije „Đačko parking mesto“, u okviru koje smo donirali nastavna sredstva školama, odlučili smo da sličnu akciju sprovedemo kako bismo pomogli i porodilištima. Tokom januara smo imali sastanke sa svim direktorima bolnica, na čiju inicijativu se akcija i pokreće. Prihod ostvaren po započetom času parkiranja, prikupljen na godišnjem nivou, „Parking servis“ će iskoristiti za kupovinu neophodne opreme za porodilišta. Nadam se da ćemo ovom akcijom pomoći da se poboljšaju uslovi u zdravstvenim ustanovama – rekao je za Beoinfo Andrija Čupković.\nDonacija – sledeće godine\nPo tri „bebi“ parking mesta nalaze se ispred GAK „Narodni front“, Instituta za ginekologiju i akušerstvo i KBC „Zvezdara“.\nOva parking mesta biće obeležena tablom s natpisom i simboličnom slikom, u vidu nalepnice na saobraćajnom znaku ispod znaka „P“ za parkiranje. Za obeležena „bebi“ parking mesta važiće režim parkiranja zone u kojoj se konkretno parking mesto nalazi.\nDonacija će biti uručena porodilištima sledeće godine u ovo vreme, u vrednosti ukupnog prihoda prikupljenog od naplate parkiranja sa tri parking mesta, za svako porodilište pojedinačno.\n„Parking servis“ podseća da već sprovodi sličnu akciju „Đačko parking mesto“, koja je podrazumevala obeležavanje 26 „đačkih“ parking mesta u blizini osnovnih škola u zoniranom području grada.\nZa obeležena „đačka“ parking mesta takođe važi režim parkiranja zone u kojoj se konkretno parking mesto nalazi, a prosečni prihod ostvaren po započetom času parkiranja, prikupljen na ovaj način, u toku prošle godine iskorišćen je za kupovinu nastavnih sredstava za škole.\nAkcija je nastavljena i u novoj 2016/2017. školskoj godini. (Beoinfo)\nTagovibebi parking mesto bg servis humanitarna akcija parking servis parkiranje porodilišta\nPrethodni Tramvaj-žurka: Marker Tram Party\nSledeći Prolećni festival zdravlja, 5. i 6. aprila


Podržimo Veljka, Robertinu, Galinu i Milanu na takmičenju "Srbija u ritmu Evrope" - Srbobran Danas\nBrojimo sitno do početka muzičkog festivala i takmičenja „Srbija u ritmu Evrope“, u koje se Opština Srbobran vraća na pravi način, a predstavljaće je Veljko Golub uz svesrdnu pomoć svojih drugarica plesačica Robertine Kupco, Galine Jovčić i Milane Matić.\nZavršno takmičenje održaće se 5. septembra, sa početkom u 13.00 časova na Prvoj televiziji, te je današnji prijem naših predstavnika u kabinetu predsednika Radivoja Debeljčakog, bio poslednja prilika da se srbobranskom četvercu i zvanično poželi sreća. Podsećanja radi, Veljko će nastupiti sa pesmom „Arkade“, koju je holandski pevač Duncan Laurence izveo na Evroviziji 2019. godine.\nSrbobran je ovom prilikom posetio i David Makevič, direktor „Srbija u ritmu Evrope“, želeći predsedniku opštine, ali i svim njenim građanima, da zahvali što su ponovo deo najvećeg muzičkog takmičenja za decu u našoj zemlji i da poželi Veljku i devojkama što bolji plasman u finalnom nastupu. „Ove godine festival ‘Srbija u ritmu Evrope’ čine 24 grada i opštine, među kojima je ponovo i Opština Srbobran, što nas veoma raduje. U subotu, 5. septembra od 13.00 časova, uživo na Prva TV, na nacionalnoj televiziji, deca iz Srbobrana imaće priliku da se predstave širokom auditorijumu i pokažu sve svoje talente, što jeste naš cilj. ‘Srbija u ritmu Evrope’ funkcioniše i van naše zemlje, prepoznatljivost projekta je snažna i široka, a deo zasluga ide i opštini Srbobran. Hvala predsedniku opštine na podršci, hvala i svim srbobranskim službama koje su pratile naš projekat, poput Doma kulture, čime su dali snažan doprinos da sve bude na najvišem nivou. Uveren sam da će kvalitet ovogodišnjih predstavnika Srbobrana izaći na videlo i očekujemo visok plasman za Veljka i njegove. U odnosu na prethodne godine oni su pokazali još veću ozbiljnost i organizovanost, i sada, pre TV prenosa i ideje o konačnom plasmanu, mogu reći da sam potpuno zadovoljan njihovim angažovanjem, agilnošću i spremnošću na rad“, istakao je David Makevič.\nPredsednik Debeljački je nakon razgovora rekao kako je nakon svega apsolutno siguran da je odluka o ponovnom priključivanju festivalu bila ona prava, da je „Srbija u rutmu Evrope“ izrasla u ozbiljan projekat sa izuzetnim tehničkim i organizacionim mogućnostima. „Sve više ljudi i lokalnih samouprava prepoznaje značaj ovog takmičenja. Nama kao lokalnoj samoupravi pre svega je važno da deci stvorimo mogućnost da pokažu svoje talente i znanja, a možda se u budućnosti iz toga izrodi i nešto više – možda je ovo i početak neke profesionalne karijere.\nBitno je da na licima dece vidimo osmehe, da su zadovoljni i čini mi se da smo napravili pun pogodak što smo se vratili među učesnike festivala ‘Srbija u ritmu Evrope’. I sa naše strane smo se ove godine potrudili da budemo profesionalniji, a to smo očekivali i dobili sa strane organizatora takmičenja. Zadovoljni smo učinjenim, deca su imala sve uslove za rad, kako smo se i dogovorili, i kao lokalna samouprava zahvaljujemo partnerima na svemu. Raduje me i broj glasova koji smo ostvarili do sada, još uvek smo u vrhu, i pozivam sugrađane da nastave da glasaju za Veljka. Istovremeno, oni ne treba da osećaju nikakvu vrstu pritiska, naš cilj je bio da deci pružimo mogućnost da se pokažu, da stanu na odskočnu dasku za sutra, a da li će neko biti prvi, drugi, treći ili poslednji, nije važno. Naši predstavnici su naši pobednici, za mene su već pobedili i svi smo ponosni na njih“, ocenio je Radivoj Debeljački.\nU razgovor se uključio i Veljko Golub, koji očigledno sa zebnjom iščekuje finale na televiziji. „Poštovani predsedniče opštine i draga naša ‘Srbijo u ritmu Evrope’, hvala vam što brinete o nama i što nam zajedničkim snagama obezbeđujete bolju budućnost i put ka našim snovima i ciljevima. Mi smo deca i naš zadatak je da se smejemo, plešemo i pevamo, želimo da rastemo uz ovaj festival, kao i sva druga deca Evrope, i to je sada realnost. Živeo Srbobran i živela Srbija“, rekao je Veljko i zatim pozvao građane s teritorije pštine Srbobran da glasaju za pobedu svojih predstavnika slanjem SMS-a na 1557 sa tekstom: PESMA_20.


EBRD: Na jesen potpisivanje kredita za EPS\nBEOGRAD – Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD), koja je veoma angažovana u procesu restrukturiranja Elektroprivrede Srbije (EPS), na jesen će odobriti kredit od 200 miliona evra za tu namenu, izjavio je danas direktor kancelarije Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u Beogradu Mateo Patrone. “Cilj nam je da sporazum o kreditu za […]\nAntić: Činimo sve da poskupljenje struje bude što manje\nBEOGRAD – Vlada Srbije čini sve da u razgovorima sa MMF-om i međunarodnim finansijskim institucijama dogovori da poskupljenje struje bude što manje, izjavio je danas ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić. On je rekao da su u toku razgovori oko cene struje sa MMF-om, EBRD i Svetskom bankom i da se pokušava naći neki balans […]\nOd tri i po milionja domaćinstava u Srbiji, polovina ima neispravne merače. Ako tender EPS konačno uspe, uređaje će dobiti tek 250.000 domova NABAVKU novih brojila za struju više od dve i po decenije čeka svaki drugi dom u Srbiji. Od tri i po miliona domaćinstava u zemlji, čak 1,8 miliona njih ima brojilo bez […]\n“Apple watch” dostupan od 10. aprila\nČasovnik „Apple watch” koji se može povezati na razne sisteme biće dostupan za pretporudžbine od 10. aprila, saopštio je američki informatički gigant Epl. Najjeftiniji model 399 evra Američki informatički gigant Epl objavio je da će njegov časovnik “Epl voč” koji se može povezati na razne sisteme biti dostupan za pretporudžbine od 10. aprila. “Epl stor” […]\nIstraživači sa Univerziteta Stenford možda će svojim pronalaskom napraviti revoluciju kada je reč o komercijalnoj tehnologiji, pošto su kreirali novu bateriju koja duže traje i bezbednija je Istraživači sa Univerziteta Stenford možda će svojim pronalaskom napraviti revoluciju kada je reč o komercijalnoj tehnologiji, pošto su kreirali novu bateriju koja duže traje i bezbednija je. Baterija […]\nBEOGRAD – Umesto deficita od 55 milijardi dinara u prvom tromesečju, kako je bilo dogovoreno sa MMF-om, naš deficit je svega 21,5 milijardi i na ovoj činjenici temeljim očekivanje da ćemo moći da se dogovorimo o manjem procentu poskupljenja struje, rekao je premijer Srbije Aleksandar Vučić. “MMF je insistirao na fiskalnoj konsolidaciji i zahtevi su […]\nKostolac jača naše kilovate\nSrbija će se za višak električne energije ove godine okrenuti samo ka Kostolcu SRBIJA će se za višak električne energije ove godine okrenuti samo ka Kostolcu. Planirani kapitalni projekti u energetici za 2015. godinu, na rudnicima, po kopovima i ostalim pogonima, mahom su propali zbog novca koji je potreban da se izdvoji za posledice od […]\nEkipe elektrodistribucija širom Srbije odskoro u “noćnoj patroli” po fabrikama, klubovima… U Beogradu čak 5.000 krađa struje. Pekare najproblematičnije MONTERI distribucija po Srbiji kradljivce struje odskoro jure – i u sitnim satima. Kako brojne preduzetničke radnje, industrijski pogoni i klubovi rade samo noću, tada i neovlašćeno koriste kilovate, pa su ekipe EPS prinuđene da organizuju […]\nGuglu preti kazna od oko šest milijardi evra\nEvropska komisija bi mogla da osudi Gugl zbog antikonkurentske prakse uz veliku novčanu kaznu od oko šest milijardi evra VAŠINGTON – Evropska komisija bi mogla da osudi Gugl zbog antikonkurentske prakse uz veliku novčanu kaznu od oko šest milijardi evra. Evropska komisija već pet godina vodi istragu protiv američkog veb giganta Gugla pod pretpostavkom da […]\nTelekom Srbija zvanično je danas pustio u rad 4G LTE mobilnu mrežu sa prvih 50 baznih stanica po celoj Srbiji MOKRA GORA – Telekom Srbija zvanično je danas pustio u rad 4G LTE mobilnu mrežu sa prvih 50 baznih stanica po celoj Srbiji, gde će brzine daunlouda podataka ići preko 100 megabita u sekundi, izjavio […]


Američki predsjednik Donald Tramp potpisao je uredbe o ekonomskoj pomoći za milione Amerikanaca koji su pogođeni pandemijom virusa korona, istakavši kako je prisiljen na ovaj čin nakon što su propali pregovori u Kongresu.\nOve uredbe odnose se na mjere podrške nezaposlenima, suspenziju poreza na plate i produženje studentskih zajmova.\nNeke od ovih mjera vjerovatno će se suočiti sa pravnim akcijama imajući u vidu da Kongres kontroliše federalnu potrošnju, a ne predsjednik.\nTramp je rekao da će ove mjere osigurati do 400 dolara sedmično dodatnih naknada za nezaposlene, odnosno više desetina miliona Amerikanaca koji su ostali bez posla. To je manje od 600 dolara koliko je ta pomoć iznosila do 31. jula, kada je naknada istekla.\nOn je pojasnio da će države pokriti 25 odsto novih uplata, dok je prethodne beneficije u potpunosti finansirala savezna vlada.\nTramp želi da državama preusmjeri novac od prethodno odobrene pomoći za saniranje posljedica katastrofa, navodi Bi-Bi-Si.\nTramp je rekao da će države, koje se već suočavaju sa velikim rupama u budžetu zbog pandemije, odrediti koliko će koristiti iz tog fonda za plaćanje naknade. To znači da bi dodatna uplata mogla iznositi samo 300 dolara sedmično.


Serija „Porodica” morala je biti dokumentarna - mediji.net\nOdavno u Srbiji nije vladalo takvo interesovanje za jednu seriju kao za projekat od pet epizoda „Porodica”. To je i potpuno razumljivo, jer je reč o izuzetno značajnom događaju iz naše novije istorije, hapšenju bivšeg predsednika Srbije i SRJ Slobodana Miloševića.\nPosle vremenske distance od 20 godina, ekipa RTS-a se hrabro prihvatila ovog osetljivog posla, da građanima detaljno predstavi događaje od 31. marta i 1. aprila 2001. kad je uhapšen bivši predsednik. Mnogo se od tada do danas ostrašćeno raspravljalo o tome da li je takav potez...\nserijePreko 500 vesti\nM. V. (32) uhapšen je zbog sumnje da je u dvorištu Osnovne škole "Sutjeska" zlostavljao učenika te škole.Uhapšeni je identifikovan uvidom u snimke sa video nadzora škole.- Policija je danas lišila slobode M.V. (32) zbog sumnje da je izvršio krivično delo zlostavljanje i on će biti priveden državnom...


Direktori poljske televizije podneli ostavke, radio emituje Odu radosti\nBeta\t 2. januara 2016. 10:20\nU znak protesta protiv izmena zakona i gušenja nezavisnosti javnih medija u Poljskoj, direktori svih programa poljskog javnog TV servisa TVP podneli su ostavke, a nacionalni radio protestuje emitovanjem himne, koju na svakih sat smenjuje emitovanje Betovenove Ode radosti.\nNove čelnike javnih poljskih medija i članove saveta neće više birati na neko odredjeno vreme, već ministar može da ih smeni po svom nahodjenju pošto su izmene zakona ukinule i precizne uslove pod kojima direktori mogu da budu smenjeni.\n“Emitovanjem poljske himne i Ode radosti na svaki sat želimo da naši slušaoci i javno mnjenje obrate pažnju na pretnju pluralizmu i slobodi govora u novom zakonu o medijima”, saopštio je Poljski radio, a himne će na smenu emitovati dokle god tog bude moguće.\nPoverenik vlade premijerke Beate Šidlo za reformu medija koja treba da ih pretvori u narodne medije sa misijom da šire patriotizam kod kuće i istorijsku istinu o Poljacima u svetu, Kšištof Čabanjski odbio je te medjunarodne proteste.\n“To je politički mehanizam koji se sprovodi prema javnim medijima u Poljskoj, bez obzira na to što se skrivao iz nameštenih konkursa”, kazao je Čabanjski i upozorio da kandidati Prava i pravde dok je stranka bila u opoziciji, za razliku od ostalih parlamentarnih stranaka, nikada nisu uspeli ni na kakvom konkursu za čelnike javnih medija.\n“Ako mediji zamišljaju da će u narednim sedmicama zabavljati Poljake kritikovanjem naših reformi ili naših predloga promena, to treba prekinuti”, kazao je otvoreno zašto nove poljske vlasti toliko žure nakon blokade Ustavnog suda i sa preuzimanjem medija šef poslaničkog kluba Prava i pravde, Rišard Terlecki.


AMD menja sporazum sa GLOBALFOUNDRIES-om o isporuci procesorskih vafera – Personal magazin\nAMD je danas objavio da sa GLOBALFOUNDRIES Inc-om menja Sporazum o Proizvodnji Vafera (WSA). Osnovna svrha promene sporazuma je da se preispita metodologija određivanja cena koja se primenjuje na procesorske…\nAMD je danas objavio da sa GLOBALFOUNDRIES Inc-om menja Sporazum o Proizvodnji Vafera (WSA). Osnovna svrha promene sporazuma je da se preispita metodologija određivanja cena koja se primenjuje na procesorske vafere koji će biti isporučeni tokom 2011 za AMD-ove mikroprocesore i akcelerisane procesorske jedinice (APU-ove). Promenom se takođe modifikuju i postojeće AMD-ove obaveze a koje se odnose na buduća uvećanja proizvodnje određenih grafičkih procesorskih jedinica (GPU-ova) i čipsetova u GLOBALFOUNDRIES-u.\nPod izmenjenim sporazumom, GLOBALFOUNDRIES se obavezao da AMD-u isporuči, a AMD se obavezao da će kupiti, fiksan broj 45nm i 32nm procesorskih vafera po kvartalu tokom 2011. AMD će platiti GLOBALFOUNDRIES-u fiksnu cenu za sve 45nm procesorske vafere koji će biti isporučeni tokom 2011. Cena 32nm-skih proizvode za AMD biće bazirana po ispravnom čipu.\nDodatno, AMD se takođe složio da GLOBALFOUNDRIES-u plati dodatne kvartalne količine tokom 2012 ako GLOBALFOUNDRIES postigne specifične preduslove vezane za kontinualnu dostupnost 32nm-skih kapaciteta sa početkom 2012.\nTokom 2012, AMD će nastaviti sa kompezacijama GLOBALFOUNDRIES-u na cena-plus bazi za proizvodnju vafera za mikroprocesore i APU proizvode. AMD trenutno procenjuje da će GLOBALFOUNDRIES-u, za kupovinu procesorskih vafera pod izmenjenim WSA sporazumom, približno platiti $1.1 do $1.5 milijardi tokom 2011 i $1.5 do $1.9 milijardi tokom 2012*. U 2010, AMD je za kupovinu procesorskih vafera GLOBALFOUNDRIES-u platio približno $1.2 milijardi.\nPored toga, i ne vezano za WSA izmene, AMD je od početka prvog kvartala 2011 počeo sa proračunom investiranja u GLOBALFOUNDRIES po cenovnoj metodi. Ova tranzicija je podstaknuta ulaganjima Chartered Semiconductor-a u GLOBALFOUNDRIES i dopunama određenih sporazuma. Kao rezultat ovih ulaganja AMD će ostvariti negotovinsku dobit od približno $492 milliona. Negotovinska dobit je vezana za preraspodelu investicionog učešća u GLOBALFOUNDRIES-u i biće reflektovana na neto kapitalni prihod (gubitak) pravca investiranja njihove Konsolidovane Izjave o Operacijama.\nAMD menja sporazum sa GLOBALFOUNDRIES-om o isporuci procesorskih vafera was last modified: April 4th, 2011 by Redakcija\nČetiri meseca besplatnog ADSL Interneta


Na osnovu člana 27v stav 1. Zakona o budžetskom sistemu („Službeni glasnik RSˮ, br. 54/09, 73/10, 101/10, 101/11, 93/12, 62/13, 63/13-ispravka, 108/13, 142/14, 68/15-dr. zakon i 103/15),\nZA 2017. GODINU SA PROJEKCIJAMA ZA 2018. I 2019. GODINU\nI. MAKROEKONOMSKI OKVIR ZA PERIOD OD 2017. DO 2019. GODINE\nStrateška posvećenost Vlade ka postizanju punopravnog članstva u Evropskoj uniji (u daljem tekstu: EU), kao i napredak u ostvarenju ovog cilja, verifikovan je otvaranjem dva nova pregovaračka poglavlja u julu 2016. godine. Redovan politički i ekonomski dijalog o otvorenim pitanjima iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Evropskih zajednica i njihovih država članica, sa jedne strane, i Republike Srbije sa druge strane (u daljem tekstu: SSP), usvajanje Programa ekonomskih reformi za period 2016–2018. godine, Programa reformi politike zapošljavanja i socijalne politike, zatim revidiranog Nacionalnog programa za usvajanje pravnih tekovina Evropske unije, sprovođenje Programa reforme upravljanja javnim finansijama za period 2016–2020. godine, usklađivanje domaćeg zakonodavstva, kao i donošenje opštih i sektorskih nacionalnih razvojnih strategija, uključujući i ovu strategiju, imaju za cilj da Srbija u što kraćem roku ispuni ekonomske preduslove članstva zacrtane u acquis communautaire.\nProces evrointegracija pored uspostavljanja institucionalnog okvira i jačanja administrativnih kapaciteta, koji treba da obezbede i garantuju demokratiju i vladavinu prava, podrazumeva i kreiranje stabilnog makroekonomskog okruženja, razvoj tržišne ekonomije i jačanje njene sposobnosti da odgovori izazovima konkurencije u EU. Vlada je u prethodnom periodu inicirala, usvojila i sprovela ključne mere za uspostavljanje stabilnosti javnih finansija i celokupnog privrednog ambijenta. Odbor za stabilizaciju i pridruživanje je u aprilu 2016. godine pozdravio jačanje srpske privrede i posebno istakao značaj smanjenja fiskalnog deficita. Uspeh u ostvarivanju ciljeva postavljenih programom fiskalne konsolidacije dobio je zvaničnu potvrdu kroz šest uspešnih revizija Aranžmana iz predostrožnosti sa Međunarodnim monetarnim fondom (u daljem tekstu: MMF), uz ocenu da su postignuti rezultati značajno iznad očekivanih.\nEkonomija Republike Srbije i tokom 2016. godine ostvaruje poboljšanje svih makroekonomskih indikatora. Projekcija privrednog rasta za ovu godinu po treći put je revidirana naviše (sa početnih 1,8% na aktuelnih 2,7%), uz poboljšanje izgleda u narednom srednjoročnom periodu. Postizanje privrednog rasta u uslovima sprovođenja čvrste fiskalne konsolidacije potvrda je adekvatnog izbora mera kreatora ekonomske politike. Postavljeni trogodišnji ciljevi programa fiskalne konsolidacije, koji se odnose na nivo strukturnog prilagođavanja fiskalnog deficita i udeo javnog duga u bruto domaći proizvod (u daljem tekstu: BDP), dostignuti su godinu dana ranije. Dosledno sprovođenje fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi presudno je uticalo na jačanje otpornosti domaće privrede na potrese, a dobro odmerene mere fiskalne i monetarne politike uz njihovu punu koordinaciju, opredelili su da inflacija tokom protekle tri godine bude na niskom i stabilnom nivou, čime su stvoreni uslovi da Narodna banka Srbije (u daljem tekstu: NBS), u saradnji sa Vladom, snizi ciljanu stopu inflacije. Ovim će se u narednom srednjoročnom periodu dodatno umanjiti neizvesnost u poslovanju celokupne ekonomije, što će dati impuls daljem unapređenju investicionog ambijenta i snižavanju troškova dugoročnog finansiranja potreba privrede, države i stanovništva. Fokus ekonomske i fiskalne politike u narednom srednjoročnom periodu usmeren je na ostvarenje sledećih ciljeva:\nodržavanje makroekonomske stabilnosti uz dalje smanjenje javnog duga i njegovo vraćanje u održive okvire;\nnastavak primene strukturnih reformi, posebno u domenu javnih preduzeća, kao i podizanje efikasnosti javnog sektora.\nVlada će aktivnim merama u narednom trogodišnjem periodu nastaviti unapređenje poslovnog ambijenta. Postignuta fiskalna stabilnost obezbeđuje poboljšanje svih makroekonomskih performansi. Uspostavljen je model rasta koji se zasniva na povećanju investicija i izvoza. Dugoročnu održivost rasta treba dodatno da podrže kompleksni i sveobuhvatni reformski procesi, koje će Vlada nastaviti da sprovodi, kako bi se otklonile postojeće barijere i rizici. Time se stimuliše privatna inicijativa, budi preduzetništvo i inovativnost i afirmiše razvoj zasnovan na znanju i tehnološkom napretku, što će u krajnjoj liniji doprineti otvaranju novih radnih mesta i smanjenju nezaposlenosti.\nZahvaljujući merama fiskalne konsolidacije stvoren je prostor za povećanje penzija i plata u jednom delu javnog sektora, čime se obezbeđuje rast raspoloživog dohotka i životnog standarda stanovništva, ali tako da se ne ugroze planirani budžetski deficit i uspostavljeni trend smanjenja javnog duga. Prioritet fiskalne politike ostaje uspostavljanje poreskog sistema koji stimulativno deluje na privrednu aktivnost i zapošljavanje, obezbeđuje veću efikasnost naplate poreza i smanjenje sive ekonomije.\nPodršku fiskalnoj konsolidaciji u narednom periodu daće nastavak sprovođenja strukturnih reformi sa posebnim fokusom na organizaciono i finansijsko restrukturiranje javnih preduzeća u cilju njihovog osposobljavanja za funkcionisanje po tržišnim principima. Rebalansiranje privrede daće dodatnu podršku rastu i obezbediti ključni osnov za održanje stabilnih javnih finansija.\nRealizacija ambiciozno postavljenih ciljeva Vlade obezbediće povećanje životnog standarda stanovništva uspostavljanjem održivog, pametnog i inkluzivnog rasta, koji podrazumeva podsticanje konkurentnosti i efikasniju upotrebu resursa, razvoj ekonomije zasnovan na znanju i inovacijama uz bolju participaciju na tržištu rada, smanjenje siromaštva i socijalnu koheziju.\n2. Procene međunarodnog ekonomskog okruženja\nGlobalni ekonomski oporavak odvija se u uslovima nestabilnosti na finansijskim i robnim tržištima, usporenog privrednog rasta razvijenih zemalja i blago poboljšanih makroekonomskih izgleda zemalja u usponu, divergentnih monetarnih politika vodećih centralnih banaka i rastućih geopolitičkih tenzija. Učestale revizije stopa rasta najvećih privreda i ekonomija u usponu dodatno povećavaju neizvesnost na globalnom tržištu usmeravajući tokove kapitala ka „sigurnim utočištimaˮ. Reakcija vodećih centralnih banaka i postepena normalizacija monetarne politike Saveznih rezervi SAD (u daljem tekstu: FED) mogli bi da se odraze na smanjenu spremnost investitora da preuzimaju rizik, a time i na priliv kapitala prema zemljama u usponu, pa i Srbiji. Niske cene nafte i drugih primarnih proizvoda nastavljaju da doprinose dezinflatornim pritiscima. Usporavanje i rebalansiranje kineske privrede u uslovima rastućih geopolitičkih tenzija negativno utiče na privredni rast i trgovinske tokove, posebno naših najvećih ekonomskih partnera (zemlje EU). U uslovima povećane političke neizvesnosti izazvane odlukom o izlasku Ujedinjenog Kraljevstva (u daljem tekstu: UK) iz EU, kao i prolongiranjem konačnog dogovora o slobodnoj trgovini sa Sjedinjenim Američkim Državama (u daljem tekstu: SAD), postoji mogućnost povećanja protekcionizma, što će i nadalje uticati na usporavanje protoka robe, kapitala i radnika. U nestabilnom globalnom okruženju, privreda Srbije, kao mala i otvorena ekonomija, popravljanjem domaćih makroekonomskih fundamenata smanjila je unutrašnje i spoljne neravnoteže i time ojačala otpornost na eksterne šokove i smanjila rizike iz međunarodnog okruženja.\nMakroekonomske procene Međunarodnog monetarnog fonda\nDrugu polovinu 2015. godine okarakterisalo je usporavanje globalne ekonomske aktivnosti, nastavak pada cena primarnih proizvoda i volatilnost na svetskim finansijskim tržištima. U razvijenim ekonomijama privredna aktivnost se odvijala usporeno, a rast se bazirao na rastu domaće tražnje usled povoljne monetarne politike u SAD i evro zoni, dok je izvozna aktivnost stagnirala. Sporiji rast ekonomije Kine i recesije u Rusiji i Brazilu imali su za posledicu usporavanje privredne aktivnosti zemalja u usponu što se nepovoljno odrazilo na globalni ekonomski rast i rast svetske trgovine, koji su iznosili 3,2% i 2,6%, respektivno. Slabljenje izvozne tražnje posebno je pogodilo zemlje neto izvoznike energenata, što je uz smanjeni priliv kapitala, uslovilo pogoršanje njihovih makroekonomskih performansi. Pogoršanje geopolitičke situacije u svetu takođe je usporilo globalni rast u 2015. godini, pa su samo recesivna kretanja u Ukrajini, Libiji i Jemenu uticala na pad globalnog BDP od 0,1 p.p.\nFaktori koji su podržavali globalni privredni rast u 2015. godini nastavljaju sa pozitivnim doprinosom i početkom 2016. godine tako da je prema preliminarnoj proceni MMF u prvoj polovini 2016. godine ostvaren rast od 2,9%. Istovremeno, negativni rizici vezani za usporavanje kineske ekonomije i neizvesnost oko konačnog statusa UK u EU, uticali su na usporavanje globalnih trgovinskih i finansijskih tokova. Rast evro zone je stabilan i vođen pre svega rastom privatne potrošnje i investicija. I pored povećanja privatne potrošnje rast u SAD je usporen usled pada bruto investicija u izvozno orijentisanim sektorima, što je posledica negativnih efekata aprecijacije dolara. Privrede zemalja u usponu, kao neto izvoznika bazičnih proizvoda, beleže solidan rast uprkos padu cena sirovina, iako je on u okviru te grupacije heterogen. Rast u Indiji i Kini je snažan, dok je usled suše u Brazilu i niskih cena primarnih proizvoda, region Latinske Amerike zabeležio recesiona kretanja.\nTabela 1. Međunarodno okruženje – makroekonomski pokazatelji\nRealni rast bruto domaćeg proizvoda1, %\nRast svetske trgovine,%\nStopa nezaposlenosti, %\nPotrošačke cene, prosek perioda, %\nDevizni kurs, evro/dolar, kraj perioda\nCene žitarica, u dolarima, godišnje promene2\nCene metala, u dolarima, godišnje promene3\nCena rude gvožđa, u dolarima4\nCene nafte, u dolarima, godišnje promene, %\n1 Svetski BDP izračunat je prema paritetu kupovne moći\n2 Cena žitarica dobijena kao ponderisani prosek cena pšenice, kukuruza, soje, pirinča i ječma\n3 Cena metala dobijena kao ponderisani prosek cena bakra, aluminijuma, rude gvožđa, kalaja, nikla, cinka, olova i uranijuma\n4 Cena rude gvožđa (sadržaj gvožđa od 62%) za uvoz u Kini, luka Tian Jan, u dolarima po metričkoj toni\nIzvor: MMF, World Economic Outlook, oktobar 2016.\nMMF je u Svetskom ekonomskom pregledu iz oktobra zadržao julsku procenu globalnog ekonomskog rasta od 3,1% za 2016. i 3,4% za 2017. godinu. Prognoza uzima u obzir efekte usporavanja kineske ekonomije što se negativno odražava na investicionu aktivnost i trgovinske tokove, niske cene energenata koje smanjuju prilive zemalja izvoznika, usporavanje rasta u SAD i neizvesnosti u pogledu pregovora o izlasku UK iz EU. Kao posledica novih okolnosti, rast razvijenih zemalja je revidiran naniže, dok su izgledi zemalja u usponu poboljšani. U srednjem roku očekuje se blago usporavanje rasta u većini privreda evro zone kao i SAD, izlazak Rusije iz recesije i solidno ubrzanje rasta u zemljama u usponu, što će zajedno rezultirati ubrzanjem globalnog ekonomskog rasta u 2017. i 2018. godini od 3,4% i 3,6%, respektivno. Evro zona će u 2016. godini rasti po stopi od 1,7%, što je za 0,1 p.p. poboljšano očekivanje u odnosu na julsko, međutim i dalje sporijim tempom nego u 2015. godini. Nastavak jačanja domaće tražnje unutar evro zone, niske cene nafte, umerena fiskalna ekspanzija i akomodirajuća monetarna politika podržaće ekonomski oporavak koji se prognozira na 1,5% u 2017. godini, dok će u suprotnom pravcu delovati oslabljeno poverenje privrednika nakon referenduma u UK. U Španiji i Nemačkoj očekuje se nešto veći rast u 2016. i 2017. godini od ranije predviđenog, dok su izgledi za Italiju blago pogoršani u odnosu na julsku projekciju. Pogoršanje ekonomskih kretanja u međunarodnom okruženju i kontrakcija energetskog sektora uslovili su reviziju rasta SAD na 1,6 % u 2016. i 2,2% u 2017. godini, što je za 0,6 p.p. i 0,3 p.p. niže u odnosu na prethodnu projekciju. Rast zaposlenosti i posledično privatne potrošnje, ali i privatnih investicija, ostaju glavni pokretači rasta i u narednom periodu, dok će doprinos neto izvoza biti negativan usled aprecijacije američkog dolara i slabljenja međunarodne trgovine. Nakon pada ruske privrede od 3,7% u 2015. godini, MMF očekuje nastavak recesije usled produženog delovanja efekata pada cena nafte, sankcija EU i postojećih strukturnih neravnoteža u privredi. Usled nepromenjenih faktora u okruženju očekuje se umeren oporavak ruske privrede u 2017. i 2018. godini.\nPrema procenama MMF očekuje se nizak nivo inflacije u 2016. godini i njeno blago ubrzanje tokom srednjoročnog perioda. Predviđa se ubrzanje rasta cena u razvijenijim ekonomijama, sa 0,8% u 2016. na 1,9% u 2018. godini i smanjenje inflacije u zemljama u usponu, sa 4,5% na 4,2%, u istom periodu. Kretanja cena metala i energenata na međunarodnom tržištu od početka 2016. godine pozitivno su se odrazila na privrednu aktivnost zemalja neto uvoznika primarnih proizvoda, mada nešto slabijim intenzitetom nego u 2015. godini. Očekuje se da će cena nafte tipa Brent (prosečna cena nafte tipa „Brent”, „Dubai Fateks” i „Zapadni Teksas”) u 2016. godini iznositi 43,0 $/barel, što je smanjenje od 15,4% u odnosu na 2015. godinu, dok će se u 2017. godini povećati na 50,6 $/barel. Usled slabije investicione tražnje u Kini, cene metala su zabeležile kumulativni pad od oko 50% od 2011. godine. Procenjuje se da će se ovakvi trendovi nastaviti do kraja godine (pad od 7,5%) uz stabilizaciju cena u srednjem roku. Istovremeno, u Kini, koja učestvuje sa 50% u svetskoj proizvodnji čelika i 60% u potrošnji rude gvožđa, očekuje se dalji pad uvoznih cena ove rude sa 53,9 na 48,4 $/metrička tona. Cene žitarica nastavljaju trend pada i u 2016. godini, dok se umeren oporavak predviđa za 2017. i 2018. godinu.\nDezinflatorni pritisci u evro zoni naveli su Evropsku centralnu banku (u daljem tekstu: ECB) da od marta pojača ekspanzivnost monetarne politike, dok se prema najavama FED očekuje postepeno smanjenje ekspanzivnosti monetarne politike u SAD u narednom periodu. Savet guvernera ECB je u oktobru 2016. godine doneo odluku da zadrži referentnu kamatnu stopu na 0,00%. Takođe, potvrđena je negativna kamatna stopa od 0,4% na depozite banaka sa ciljem ohrabrivanja zajmodavaca na veće kreditiranje kompanija i domaćinstava. Opseg programa kvantitativnih olakšica zadržan je na nivou od 80 mlrd evra mesečno (do kraja marta 2017. godine), a od juna 2015. godine proširen je i kupovinom korporativnih dužničkih hartija na sekundarnom tržištu kako bi se kompanije podstakle na dodatne investicije. Prema najnovijim izjavama zvaničnika ove institucije moguće je proširenje ovog programa kako bi se dostigla ciljana inflacija od nešto ispod 2%. S druge strane, na sastanku FED u septembru 2016. godine, odlučeno je da se zadrži referentna kamatna stopa u rasponu od 0,25%-0,50% usled neizvesnosti u pogledu budućeg kretanja globalne ekonomske aktivnosti, uprkos solidnim izveštajima o napretku na tržištu rada i rastu privatne potrošnje, odnosno blagog rasta bruto investicija, kao i niskim inflacionim očekivanjima u SAD. Za 2016. i 2017. godinu MMF je predvideo kamatne stope na tromesečne evro depozite od -0,3% i -0,4%, respektivno. Istovremeno, projektovane kamatne stope na šestomesečne depozite u američki dolarima iznose 1,0% i 1,3%, respektivno.\nPrema preporukama MMF od posebnog značaja za globalnu ekonomiju je usvajanje politika kojima se podstiče jačanje rasta. Neophodno je da vodeće zemlje nastave sa strukturnim reformama, akomodirajućom monetarnom politikom i povećanjem javne potrošnje u obrazovanje, tehnologiju i inovacije, dok je za zemlje u usponu od presudne važnosti sprovođenje reformi kojima bi se osigurala otpornost na eksterne šokove i unapredila produktivnost. U mnogim zemljama potrebno je definisati politike zapošljavanja koje će biti usmerene na povećanje fleksibilnosti na tržištu rada, odnosno povećanje stope aktivnosti, s obzirom na svetske migracijske i nepovoljne demografske trendove. Takođe, usporavanje globalne privredne aktivnosti nameće potrebu za uspostavljanjem globalne koordinacije ekonomskih politika, daljim jačanjem finansijske stabilnosti i ograničavanjem prelivanja uticaja poreskih rajeva i ofšor kompanija na fiskalnu politiku.\nMakroekonomske procene Evropske komisije za područje Evropske unije\nEvropska komisija (u daljem tekstu: EK) je u novembru zadržala majsku procenu rasta privredne aktivnosti EU za 2016. godinu od 1,8% usled prolongiranog dejstva poluga rasta iz 2015. godine, dok je za 2017. godinu projekcija revidirana naniže na 1,6% usled povećanja neizvesnosti. Deprecijacija evra, niska cena nafte, akomodirajuća monetarna politika ECB, povećani javni rashodi i priliv migranata u pojedinim članicama neki su od faktora koji su uticali na ubrzanje rasta u 2015. godini. Međutim, uticaj ovih pozitivnih impulsa je privremenog karaktera i postepeno nestaje pod pritiskom usporavanja ekonomija razvijenih zemalja i svetske trgovine. U narednom periodu očekuje se da domaća tražnja i dalje bude glavni pokretač rasta BDP, koji posebno podupiru prilagodljiv karakter monetarne politike i povoljna fiskalna politika u 2016. godini. Povoljnija kretanja na tržištu rada, u vidu rasta zaposlenosti i zarada, povećaće raspoloživi dohodak domaćinstava i uticati da privatna potrošnja bude glavni pokretač rasta. Rast investicija biće podstaknut boljim uslovima poslovanja, jeftinijim kreditiranjem privrede, povećanim javnim izdacima i sprovođenjem aktivnosti Investicionog plana za Evropu EK. Predviđa se blago ubrzanje rasta izvoza koje ipak neće dostići rast uvoza, ali će negativan doprinos neto izvoza postepeno slabiti i postati blago pozitivan u 2018. godini.\nU srednjem roku očekuju se da rast privredne aktivnosti bude praćen rastom zaposlenosti. Sprovedene reforme tržišta rada u nekim članicama evro zone, ali i mere fiskalne politike povoljno će uticati na otvaranje novih radnih mesta. Posredan pozitivan uticaj na tržište rada očekuje se i od oporavka domaće tražnje dok bi očekivani rast zarada trebao da poveća stopu ekonomske aktivnosti. I pored toga što će stopa nezaposlenosti ostati neujednačena među državama članicama, očekuje se smanjenje ukupne nezaposlenosti u EU u 2016. godini na 8,6%, što je za 0,8 p.p. niže u odnosu na 2015. godinu. Trend pada nezaposlenosti će se nastaviti, tako da se na kraju projektovanog perioda očekuje stopa nezaposlenosti ispod 8%, što predstavlja najnižu stopu posle 2008. godine, međutim još uvek veću u odnosu na pretkrizni nivo.


U Goraždu počela gradnja stanova za 20 raseljenih porodica - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nDanašnjoj ceremoniji povodom početka radova u Goraždu prisustvovali su federalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić i gradonačelnik Goražda Muhamed Ramović.\nFederalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica je implementator projekta, dok su lokalne vlasti osigurale parcelu i potrebnu dokumentaciju za izgradnju te komunalne priključke.\nMinistar Ramić je ukazao na činjenicu da je Goražde sredina u kojoj ima značajan broj raseljenih osoba i izbjeglica, koje dosada nisu riješile svoje stambeno pitanje. Pojasnio je da će zgrade, koje se grade po principu socijalnog stanovanja, biti date na korištenje kategorijama raseljenih osoba i izbjeglica koje su izabrane putem javnog poziva i koje ispunjavaju uslove donatora.\n– Regionalni stambeni program je jedna od aktivnosti na koju imamo razloga biti ponosni. Projekat finansira grupa donatora, na čelu sa Evropskom unijom i našim drugim prijateljskim zemljama. Skupština donatora osigurala je dosad oko 95 miliona KM za BiH, a uz naše sudjelovanje dosad osigurani iznos je oko 110 miliona. To je impresivna finansijska slika, a još značajnim projekat čine vrijednosti solidarnosti i humanostima na kojima je utemeljen. Broj od oko 1.000 porodica kojima smo u okviru ovog programa osigurali krov nad glavom i toplinu novog doma govori dovoljno. Činjenica da uspješno realiziramo preuzete obaveze govori dovoljno o ozbiljnosti našeg pristupa. Efikasna saradnja svih institucija pokazuje da zajedničkim snagama možemo uraditi dobre stvari – kazao je Ramić.\nDodao je da će nova donatorska sredstva, prvenstveno od strane EU, dovesti do potvrde i šestog okvirnog projekta (BiH6) te sa dodatnih 32 miliona KM omogućiti da se broj stambeno zbrinutih porodica poveća na oko 1300.\nRok koji imaju izvođači radova je 300 dana, ali ministar je izrazio nadu da će objekt biti završen i ranije.\n– Kroz Sporazum o saradnji utvrđene su obaveze koje je u ovom projektu preuzeo Grad Goražde, te smo ih u rokovima i standardima realizirali. Osigurali smo građevinsku parcelu, urbanističku i građevinsku dozvolu, kao i potrebne priključke na komunalnu infrastrukturu – električna energija, vodosnadbijevanje, kanalizacija, grijanje i telefonski priključak. Uime gradske uprave i građana Goražda, upućujem izraze zahvalnosti za ovaj doprinos našoj zajednici – kazao je gradonačelnik Goražda Muhamed Ramović.\nRegionalni stambeni program predviđa stambeno zbrinjavanje za 5.400 porodica u Bosni i Hercegovini, odnosno oko 14.000 izbjeglih i raseljenih osoba. Ukupna vrijednost projekta za BiH je 101 milion eura, a učešće BiH iznosi oko 15 miliona eura.\nGlavni donator programa je EU, a značajno finansijsko učešće ostvarili su i vlade Sjedinjenih Američkih Država, Italije, Njemačke, Norveške, Švicarske, Danske, Turske i drugih. Sredstvima u okviru Fonda RSP upravlja Razvojna banka Vijeća Evrope, a snažnu podršku programu daju Visoki komesarijat Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) i Organizacija za sigurnost i saradnju u Evropi (OSCE).\nKrovna institucija u okviru Državnog projekta stambenog zbrinjavanja, koja koordinira aktivnostima Regionalnog stambenog programa, je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, a implementatori projekta su Federalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica, Ministarstvo za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske te Odjel za izbjeglice, raseljene osobe i stambena pitanja Vlade Brčko Distrikta BiH.\nOznačeno: edin ramić, goražde, Ministarstvo raseljenih i izbjeglica FBiH, posjet povratnicima u općin sokolac, povratnici\nPovrijeđenih osoba nije bilo tokom nove intervencije policije na Trgu Krajine u centru Banjaluke danas, javlja N1. Pripadnici jedinice za podršku sa oklopima i štitovima guraju okupljene građane s Trga Krajine dalje od mjesta s kojeg je danas uklonjen improvizovani spomenik ubijenom Davidu Dragičeviću. Povremeno se mogu čuti i topovski udari. Davidova majka Suzana je […]\nGodišnjica smrti Safvet-bega Bašagića: Bila je to dženaza kakvu Sarajevo nije pamtilo\nObilježena 26. godišnjica formiranje Teritorijalne odbrane Republike BiH


Železara će nas koštati 100 mil evra godišnje? - Bizlife.rs\nŽelezara će nas koštati 100 mil evra godišnje?\n09:30 Beograd, 31/01/2012\nUkoliko Srbija ne nađe kupca za smederevsku železaru u roku od šest meseci, to može koštati budžet oko 100 miliona evra godišnje što u opasnost dovodi i kreditni rejting.\nDržavni sekretar Dušan Nikezić kaže da će Vlada Srbije nastojati da u roku od šest meseci pronađe partnera koji će dugoročno uspeti da vodi smederevsku železaru. „Ideja je da država premosti krizni period i da se u narednom periodu nađe partner koji će dugoročno uspeti da uspešno vodi železaru u Smederevu“, rekao je on.\nOn je dodao da je „rezervni plan“ Vlade Srbije, ukoliko za šest meseci ne pronađe strateškog partnera, nastavljanje proizvodnje, smanjenje gubitaka i povećavanje efikasnosti proizvodnje. “Na mesečnom nivou gubici koje bi srpska privreda trpela da nema železare Smederevo duplo su veći od gubitaka koje železara sada ostvaruje“, dodao je državni sekretar Ministarstva finansija.\nVlada Srbije potpisaće danas sa kompanijom U.S. Steel ugovor o otkupu železare u Smederevu po ceni od jednog dolara. U.S. Steel je zbog ekonomske krize razmatrao zatvaranje železare u Srbiji, a Vlada je rešila da otkupi to preduzeće.\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić objašnjava da bi gašenje giganta u Smederevu dovelo do povećanja uvoza metalnih proizvoda za 30 odsto i poremećaja na tržištu koji bi rezultirao dodatnim otpuštanjima. On je podsetio da su sa železarom poslovno povezani i Železnica Srbije, Fabrika vagona u Karljevu, Industrija motora i traktora, Industrija motora Rakovica…\nIndijski milijarder najbliži Železari?\nNovi strateški partner smederevske železare, prema informacijama Novosti, najverovatnije će biti indijska kompanija Arcelor Mital koja je još 2003. godine bila zainteresovani za železaru. Arcelor Mital, inače, drži blizu deset odsto svetske proizvodnje, a kupili su i zeničku železaru u Bosni i Hercegovini.\nČelnici američke kompanije nudili su i pre dva meseca smederevsku železaru jednom od najbogatijih ljudi na svetu – Lakšmi Mitalu. Amerikanci su za smederevsku železaru tada tražili ukupno 300 miliona dolara, ali je Mital bio spreman da da 23 miliona, tačno onoliko za koliko je Ju-Es stil iz stečaja kupio najveću smederevsku firmu.\nMeđutim, čelnici U.S. Steel-a su uporedo sa indijskom kompanijom, pregovarali i sa vlasnicima železara iz Kine, koje su bile spremne da Amerikancima plate traženih 300 miliona dolara, uz uslov da se ugovorom precizira da preuzmu i njihove poslove u ovom delu Evrope.\nIpak, ministar ekonomije Nebojša Ćirić kaže da bi prodaja fabrike mogla da potraje. „Od momenta kada neko iskaže interes do finalizacije ugovora može da prođe više od jedne, pa i do dve godine„, rekao je Ćirić.\nSrbija će potencijalne kupce pokušati da zaintrigira dugoročnim poslovima koje bi železara imala narednih godina. Neophodne sirovine za izgradnju velikih infrastrukturnih objekata, poput mosta Borča – Zemun i Beogradskog metroa, mogle bi da se proizvode u Smederevu. U traženju strateškog partnera na ruku srpskoj vladi ide i očekivani porast cene čelika na svetskom tržištu.\nUgrožen kreditni rejting\nKako prenosi list Alo, međunarodna agencija za kreditni rejting Fitch, koja je u novembru prošle godine Srbiji potvrdila rejting na BB-, je upozorila da bi renacionalizacija smederevske železare mogla da utiče na kreditni rejting Srbije.\n„Ako zbog preuzimanja železare Srbija odstupi od ciljanog fiskalnog deficita od 45 odsto BDP-a, taj dodatni pritisak na javni dug bi se negativno odrazio na kreditni rejting Srbije“, upozorili su u Fiču, dodajući da bi to uplašilo buduće investitore.\nsvet prodaja železara smederevo us steel gubici strateški partner


Starbucks espresso roast kapsule za espresso kafu cena akcija Srbija\nStarbucks espresso roast kapsule za espresso kafu cene\n- • Praktične kapsule za intenzivniji užitak • Kafa bogatog ukusa u pakovanju od 12 kapsula• Intenzivan ukus prefinjenog ukusa karamele... specifikacija\ncena od 535,00 do 535,00 din | prodavnica (2)\n• Praktične kapsule za intenzivniji užitak • Kafa bogatog ukusa u pakovanju od 12 kapsula• Intenzivan ukus prefinjenog ukusa karamele\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Starbucks espresso roast kapsule za espresso kafu po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Starbucks espresso roast kapsule za espresso kafu na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Espresso kafa cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Starbucks Espresso kafa, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Starbucks espresso roast kapsule za espresso kafu sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Starbucks espresso roast kapsule za espresso kafu. Pre kupovine, podatke za Starbucks espresso roast kapsule za espresso kafu proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Partizan i PAO igrali za poštovanje nasleđa i nova poglavlja u istoriji slavnih klubova\n24.09.2015 · 11:06\nBeogradskim crno-belima pripala je čast da na poziv Panatinaikosa učestvuju u odavanju priznanja za najboljih 5 igrača u poslednjih 25 godina kluba iz Atine. Zahvaljujući izboru navijača zeleno-belih, a pod naslovom „Poštujmo naše nasleđe“, među odabranima se našao i legendarni as srpske i jugoslovenske košarke, Dejan Bodiroga. Istovremeno, bila je ovo prilika da se u večeri prepunoj emocija u oba tabora, trener Partizana, Petar Božić uveri u kvalitete mladog tima koji će predvoditi u narednoj sezoni.\nIako je rezultat bio u drugom planu, domaći tim je odneo pobedu rezultatom 66:56 u spektakularnoj atmosferi OAKA arene koja je na sjajan način pozdravila svoje legende i sa velikim uvažavanjem ugostila naš tim.\n- Veliko nam je zadovoljstvo što smo bili deo ovakvog spektakla u kojem je učestvovalo mnogo legendi Panatinaikosa i evropske košarke. Hvala domaćinu na pozivu i fenomenalnoj organizaciji meča - izjavio je nakon meča trener KK Partizan NIS, Petar Božić.\nU večerašnjem revijalnom meču, na klupi Panatinaikosa je debitovao Aleksandar Đorđević, aktuelni selektor Srbije i čovek koji je kao igrač ostavio neizbrisivi trag u Partizanu. Takođe, za zeleno-bele su nastupili i ljubimci navijača Partizana, Saša Pavlović i Miroslav Raduljica kao i reprezentativac Srbije, Ognjen Kuzmić. U ulozi pomoćnog trenera KK Partizan NIS debitovao je nekadašnji košarkaš Panatinaikosa Dušan Kecman.\nEkipa Partizana, sutra putuje u Francusku gde je već u petak očekuje meč protiv Asvela, na turniru koji organizuje najbolji plejmejker u istoriji Francuske košarke, Toni Parker.\nPanathinaikos - Partizan 66:56. (20:14, 14:12, 21:10, 11:20)\nPavlović 16, Haralampopulo 8, Bohoridis 5, Janković 3, Focis 4, Raduljica 4, Seldin 11, Diamantidis 2, Kalates 7, Papajanis 2, Kuzmić 4\nAranitović 3, Magdevski 1, Kuzeloglu 2, Vrabac, Marinković 12, B. Jovanović 4, Vitkovac 2, Đumić 13, Koprivica 7, Glišić 2, Petrov, Milutinović 10


Datum objave: 02.09.2019 13:05 | Autor: Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nU organizaciji Zelenog klimatskog fonda (ZKF) održana je Globalna konferencija u periodu 19-23. avgust 2019., u Songdu, Južna Koreja. Cilj konferencije bio je da omogući zemljama u razvoju da diskutuju o mogućnostima dobijanja finansijske podrške od strane ZKF-a, a koja se kreće u pravcu niskokarbonskog razvoja u skladu sa ciljevima UNFCCC-a i Pariskog sporazuma.\nTokom segmenta konferencije na visokom nivou, bivši generalni sekretar Ujedninjenih nacija, Ban Ki-Mun, predočio je snažnu potrebu da se nastavi sa pružanjem podrške ugroženim zemljama za pristup finansijama, a u cilju prilagođavanja klimatskim promjenama.\nU okviru panel diskusije za region Jugoistočne Evrope i Centralne Azije aktivno učešće uzeo je Saša Radulović, državni sekretar u Ministarstvu održivog razvoja i turizma, ukazujući na dosadašnje aktivnosti u okviru saradnje Crne Gore sa ZKF-om, uključujući i status realizacije projekata. Takođe, Radulović je istakao da izazov klimatskih promjena zahtijeva globalni odgovor svih zemalja, podjednako uključujući javni i privatni sektor.\nPored paralelnih sesija, održan je i bilateralni sastanak s direktorom Direkcije za državne programe u okviru ZKF-a, Osmanom JarJuom, a u vezi pripreme Nacionalnog programa prioritetnih aktivnosti za saradnju sa ZKF, u okviru projekta „Plan pripravnosti za saradnju sa Zelenim klimatskim fondom i izrada Nacionalnog programa prioritetnih aktivnosti“, kao i izrade Nacionalnog plana adaptacije na klimatske promjene.\nIspred Ministarstva održivog razvoja i turizma konferenciji su prisustvovali: Saša Radulović, državni sekretar, Ešef Husić, generalni direktor Direktorata za klimatske promjene i mediteranske poslove i Milica Mudreša, savjetnica u Direkciji za klimatske promjene.\nZKF, uspostavljen od strane zemalja potpisnica Okvirne konvencije UN o promjeni klime (UNFCCC) 2010., predstavlja dio finansijskog mehanizma Konvencije i pruža podršku zemljama u razvoju u nastojanju da ograniče ili smanje emisije gasova staklene bašte, kao i da se prilagode negativnim uticajima klimatskih promjena. Fond teži promovisanju promjene paradigme privrednog razvoja u pravcu razvoja sa niskim emisijama gasova staklene bašte, koji je istovremeno otporan na negativne uticaje klimatskih promjena, posebno uzimajući u obzir potrebe zemalja koje su najugroženije.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Mirkić novi ambasador BiH u Srbiji?\nLazar Mirkić, član SDS-a biće novi ambasador BiH u Srbiji, saznaju "Vesti". Ovaj bivši narodni poslanik i biznismen iz mesta Donji Žabar naslediće u Beogradu Ranka Škrbića koji je u sredu podneo ostavku. Mirkić i funkcioneri SDS-a se ne oglašavaju, ali se može čuti da je novi ambasador praktično "namešten", čim je otvorena priča o smeni Škrbića.\nSpreman za Beograd: Lazar Mirkić\nIako je svoju ostavku obrazložio "suštinskim i konceptualnim neslaganjem sa aktuelnom politikom u BiH", naš list saznaje da je odluka o Škrbićevoj smeni bila spremna za usvajanje na sednici Predsedništva BiH, što je Škrbić ostavkom preduhitrio, kao i srpskog člana Mladena Ivanića koji je otvorio pitanje njegove smene.\n* Franak i dolar gase ambasade?!\n* Hrvati ruše Dejton\n- Poznato je da Predsedništvo BiH vodi spoljnu politiku i imenuje ambasadore, i to na način da svaki član predlaže kandidate iz vlastitog naroda, dok se druga dvojica u to ne mešaju. Kada je Ivanić preuzeo funkciju, odlučio je da sve ambasadore koje je imenovao njegov prethodnik Nebojša Radmanović pusti da odrade mandat do kraja, osim u slučaju Škrbića za koga je imao pritisak, pre svega iz SDS-a da ga smeni - kaže izvor našeg lista.\nPodsetimo, Škrbić je naveo da je tokom predizborne kampanje i kasnije protiv njega vođena hajka i da "tako nešto nije zabeleženo u diplomatskoj praksi".\nNa njegove navode usledio je žestok odgovor iz PDP-a, stranke čiji je lider Ivanić zadužen za spoljnu politku u Predsedništvu BiH, a koja će uskoro u liku Igora Crnatka imati i ministra spoljnih poslova BiH.\n- Škrbić je podneo ostavku jer je znao da će biti smenjen. Sva druga objašnjenja, poput navodno promenjenog odnosa prema Srbiji, smešna su i netačna, jer da je tako Škrbić je trebalo da reaguje davno, a ne dan pre svoje smene. Škrbić je znao da cela RS očekuje da bude smenjen zbog brojnih malverzacija i korupcionaških skandala koje se u javnosti vežu za njegovo ime i pokušao je ostavkom da napravi predstavu za javnost - kažu u PDP-u.\nŠkrbić je bio ambasador 18 meseci. Njegov naslednik bi trebalo da odradi ostatak mandata od godinu i po dana, a onda bi moglo doći do nove rotacije, s obzirom na nepisano pravilo da se i ambasadori rotiraju po nacionalnosti. Pozicija ambasadora u Beograda dugo je bila predmet kontroverzi u Sarajevu, a Škrbićevog prethodnika Borišu Arnauta pratila je afera sa davanjem državljanstava mudžahedinima. Ambasador BiH u Beogradu svojevremeno je bio i Željko Komšić.\nEX YU Izetbegović poručio Dodiku: Svako ko radi protiv BiH...\nSubota 28.03.2015. 19:52\nRanko Skrbic smijenjen,ili podnio ostavku i jedno i drugo nema neke razlike.Sada se Ranko Skrbic vraca u BL i mozda ce postati direktor bolnice na Paprikovcu.Kao i svi politicari u BiH idu sa fotelje na fotelju zbog toga nam nemoze biti bolje nikada.Politicari nikome ne odgovaraju rade sta hoce slozno i vlast i opozicija se samo rotiraju svi su isti.


Finale Lige šampiona je naš cilj\nBeta 30. septembra 2015. 13:35\nTrener fudbalera Mančester junajteda Luj van Gal rekao je danas da je finale Lige šampiona cilj, ali je i istakao da njegova ekipa mora još da napreduje, ako želi da osvoji trofej u tom takmičenju ili u Premijer ligi.\nJunajted je posle pobede nad Sanderlendom prošlog vikenda izbio na prvo mesto na tabeli Premijer lige, ali takmičenje u Ligi šampiona nije počeo na najbolji mogući način.\nEkipa Luja van Gala je u prvom kolu najelitnijeg fudbalskog takmičenja izgubila od PSV-a, a šansu za popravni imaće večeras protiv nemačkog Volfsburga.\nVan Gal je rekao da je finale Lige šampiona „realan cilj“ za Junajted, ali je i istakao da želi da njegova ekipa još napreduje kako bi povećala svoje šanse za osvajanje pehara.\n„U Ligi šampiona morate da pobedite u svim utakmicama u kojima ste domaćin. U suprotnom, biće veoma teško. Najvažnije je da pobedimo večeras. Mnogo smo bolji u odnosu na tim od prošle sezone, ali moramo još da se popravimo ako želimo da osvojimo Premijer ligu ili Ligu šampiona“, rekao je Van Gal za britanske medije.\n„Finale Lige šampiona je naš cilj, ali za to je potrebno i malo sreće, ne samo kvalitet“, dodao je. Utakmica drugog kola Grupe B Lige šampiona između Mančester junajteda i Volfsburga igra se večeras od 20.45.


Vašington post: Protiv Donalda Trampa se zvanično vodi istraga zbog veza sa Rusijom | Nova Ekonomija\nVašington post: Protiv Donalda Trampa se zvanično vodi istraga zbog veza sa Rusijom\n16.06.2017. 10:22 Radio Slobodna Evropa 0\nDonald Tramp predsednik Sjedinjenih američkih država\nAmerički specijalni tužilac Robert Miler istražuje da je li predsednik Donald Tramp nastojao zaustaviti pravdu pokušavajući da zataška deo istrage FBI-a o mogućem ruskom upletanju u predsedničke izbore 2016., a zatim otpuštajući direktora FBI-a, objavio je Vašington Post 14. juna, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nPravni zastupnici predsednika Trampa odmah su negirali sve i osudili pisanje vašingtonskog dnevnika.\nTramp je na Tviteru reagovao na pisanje Washington Posta komentarom:\n"Izmislili su lažnu vezu sa ruskom pričom, nisu pronašli bilo kakav dokaz, tako da sada govore o opstrukciji pravde sa lažnom pričom. Lepo".\nNeposredno nakon tog tvita, ruski predsednik Vladimir Putin ponovno je odbacio bilo kakvu umiešanost u američke izbore, te je ismejao svedočenje bivšeg direktora FBI-a.\nIstraga o mogućoj opstrukciji pravde, što je kazneno delo u Sjedinjenim Državama, započela je nekoliko dana nakon što je Tramp otpustio obivšeg direktora FBI-a Džejmsa Komija, objavio je Post, pozivajući se na anonimne službene izvore.\nTo je velika prekretnica u istrazi koja je započela skoro pre godinu dana kada su se pojavili prvi znakovi ruske upletenosti u američke izbore nakon što su hakovanjem elektronske pošte Demokratske stranke u javnost počeli curiti mejlovi kandidatkinje te stranke Hillary Clinton.\nDžejms Komi je prošle nedelje svedočeći pred senatskim odborom kazao kako veruje da je otpušten jer Tramp nije bio zadovoljan istraživanjem koje se odnosilo na rusku umešanost u izbore, a što je Tramp nazvao Lovom na veštice.\n"Moje mišljenje je da sam otpušten zbog istrage o Rusiji", rekao je Komi. "Ja sam bio na neki način otpušten kako bi se promenio način na koji se provodi ta istraga."\nPod istragom je, piše Post i Trampov zahtev Komiju da odbaci istragu o ruskim vezama bivšeg savetnika za nacionalnu sigurnost Majkla Flina. Tramp je kasnije ponovio taj zahtev i drugim službenicima Bele kuće koji su bili uključeni u istragu.\nKomi je svedočio da je smatrao da je Trampov zahtev da zaboravi istragu oko Flina bio "vrlo uznemirujući " i da očekuje da će Miler pomno ispitati je li to bilo kršenje pravde.\nTrampova pravna ekipa brzo je osudila izveštaj u Vašington Postu.\n"Curenje informacija o predsedniku iz FBI je "preterano, neoprostivo i nezakonito", izjavio je glasnogovornik Trumpovog pravnog tima Mark Koralo.\nRanije ove nedelje, mesec dana nakon što je Trump otpustio Komina, bliski saradnik predsednika izjavio je kako je Tramp razmišljao i o tome da otpusti i Milera, iako ga na čelo istrage o mogućem ruskom uplitanju u izbore imenovalo Ministarstvo pravde.\nNakon komentara izvršnog direktora Newsmax Media Christophera Ruddyja datog u intervjuu PBS-u, Bela kuća je negirala da Tramp ima bilo kakve planove za da otpusti Muellera, ali je upozoreno da on ima "pravo" to uraditi.\nPremda je malo verojatno da će se aktuelni predsednik suočiti sa kaznenim progonom, opstrukcija pravde mogla bi biti osnov za njegov opoziv u Kongresu.\nNeke demokrate u Kongresu zalažu se za opoziv Trampa, navodeći kao razlog opstrukciju pravde, ali bilo koji korak za pokretanje procesa opoziva ima i niz poteškoća jer ga treba odobriti Zastupnički dom Kongresa, kojeg kontrolišu Trumpovi kolege republikanci.


Poznat datum zatvaranja za 750 termoelektrana na ugalj nakon samita u Glazgovu Poznat datum zatvaranja za 750 termoelektrana na ugalj nakon samita u Glazgovu\nNove odluke, obećanja i ciljevi doneti uoči i tokom samita u Glazgovu otkrivaju jasno opredeljenje sveta za dekarbonizaciju: čak 750 termoelektrana na ugalj sada ima datum zatvaranja što je dvostruko više nego pre.\n18/11/2021 autor: Nemanja Milović\nJoš 370 termoelektrana na ugalj dobilo je određen datum zatvaranja nakon završetka klimatskog samita u Glazgovu. Time je ukupan broj termoelektrana koje imaju jasan rok trajanja porastao na 750, navodi se u novom izveštaju Istraživačkog centra za energetiku i čist vazduh (CREA).\nUz to, još 1600 termoelektrana, odnosno oko 95% trenutno operativne flote pokriveno je nekom vrstom dugoročnog plana za dostizanje karbonske neutralnosti sredinom 21. veka, međutim za njih još uvek izostaju tačni datumi i konkretni planovi za zatvaranje.\nUgalj pre i posle Glazgova\nSagorevanje fosilnih goriva, pre svega u sektoru proizvodnje električne energije i industriji, prouzrokovalo je 8,7 miliona prevremenih smrti tokom 2018. godine. Pored velikog uticaja na javno zdravlje, najprljavije fosilno gorivo – ugalj je istovremeno i energent koji najviše doprinosi klimatskim promenama, zato su pregovori o njegovom napuštanju bili u centru pažnje na nedavno završenoj Konferenciji Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama.\nViše od 40 zemalja je u Glazgovu potpisalo sporazum o napuštanju ovog fosilnog goriva do 2030. za razvijene zemlje, odnosno 2040. za zemlje u razvoju. Rokovi su usklađeni sa preporukama Međunarodne agencije za energetiku, a među potpisnicama su i veliki potrošači uglja poput Poljske, Vijetnama i Ukrajine.\nPored toga, u Glazgovu je napravljeno još dogovora koji šalju jasan signal da je svet spreman da se odrekne uglja kao glavnog energenta.\nGlavni investitori u termoelektrane: Kina, Japan i Južna Koreja su uz ostale zemlje članice G20 i OECD-a obećale da će u narednom periodu u potpunosti obustaviti finansiranje novih termoelektrana u inostranstvu. U isto vreme, Južna Afrika je sa EU, SAD i Velikom Britanijom dogovorila osnivanje fonda teškog 8,5 milijardi dolara koji bi trebalo da pomogne ovoj državi koja svoj elektroenergetski sektor zasniva gotovo isključivo na uglju da izvrši energetsku tranziciju.\nFond za klimatske investicije (Climate Investment Fund) najavio je pokretanje pilot projekta koji će obezbediti 2 milijarde dolara za energetsku tranziciju Indije, Indonezije i Filipina, a sličan dogovor Indonezija i Filipini napravili su i sa Azijskom razvojnom bankom.\nU izveštaju CREA se navodi i da će otežano finansiranje i klimatske ambicije verovatno dovesti do obustavljanja izgradnje 88 novih termoelektrana ukupne snage 90 GW, ovo predstavlja oko dve trećine svih planiranih projekata za elektrane na ugalj izvan Kine.\nDva najveća potrošača uglja na svetu, Kina i Indija, obećale su dostizanje karbonske neutralnosti do 2060. odnosno 2070. međutim još uvek se nisu obavezale na konkretne poteze koji bi rezultovali jasnijim planovima i rokovima za napuštanje uglja.\nIako tržišni trendovi i povećan broj termoelektrana sa poznatim datumom zatvaranja jasno ukazuju da će se svetska energetika u narednim decenijama okrenuti od uglja ka obnovljivim izvorima energije, ova transformacija ipak nije dovoljno brza kako bi se ispunili ciljevi Pariskog sporazuma.\nSvega 250 termoelektrana u zemljama OECD-a bi trebalo da bude zatvoreno do 2030. dok u manje razvijenim zemljama koje imaju vremena da svoje elektrane na ugalj zatvore do 2050. taj rok planira da ispoštuje tek 130 termoelektrana.\nIpak, iz CREA navode da situacija deluje malo bolje kada se u obzir uzmu najave da bi Nemačka uskoro mogla da predstavi cilj da do 2030. zatvori sve elektrane na ugalj i da bi sprovođenje američkog plana o 100% čistoj električnoj energiji do 2035. značilo da će velika većina termoelektrana u SAD biti zatvoreno u narednih deset godina.