Gajić: Ne stidim se 115.000 dinara plate | Glas javnosti\nPočetna > Srbija > Gajić: Ne stidim se 115.000 dinara plate\nNA PREDLOG PREDSEDNIKA SO ARANĐELOVAC FUNKCIONERIMA PRIMANJA POVEĆANA ZA 40 ODSTO\nGajić: Ne stidim se 115.000 dinara plate\nARANĐELOVAC - Nepunih mesec dana od izbora nove vlasti u Aranđelovcu na predlog predsednika opštine Vlade Gajića (DS), Komisija za kadrovske i administrativne poslove odlučila je da se opštinskim funkcionerima plate povećaju 40 odsto.\nPod pritiskom opozicionih odbornika i medija, Gajić je saopštio da je njegova plata 115.000, njegovog zamenika Aleksandra Damnjanića (G17 plus) 105.000, a predsednika Skupštine opštine Milutina Đurića (SPS) 100.000 dinara. Prema njegovim rečima, zarada načelnika opštinske uprave je 78.000 dinara, pomoćnika predsednika 70.000, članova Opštinskog veća 66.000, zamenika predsednika Skupštine 60.000, a načelnika pojedinih resora 48.000 dinara.\nOpozicioni odbornici su ovo povećanje koje se odnosi samo na funkcionerske plate ocenili krivičnim delom s obzirom na to da su plate u javnom sektoru zamrznute, pa su tako primanja ostalih zaposlenih u opštinskoj upravi ostala nepromenjena i kreću se između 20.000 i 33.000 dinara.\n"Ja radim časno, pošteno, vredno, odgovorno i stručno, i ne stidim se svoje plate od 115.000 dinara", rekao je Gajić na sednici opštinske skupštine na kojoj se raspravljalo o rebalansu budžeta. On je istakao da će se stideti jedino ako sa svojim saradnicima ne ostvari sve izborne ciljeve.\n"Onaj ko zna bolje, može bolje i ume bolje da radi za male pare, otvorena su mu vrata", poručio je predsednik opštine.\nGajića je podržala njegova zamenica Danijela Veljović-Radovanović (LDP), jer, kako je rekla, smatra da svako ko snosi veliku odgovornost mora da bude i nagrađen.\nOna je, međutim, skrenula pažnju da se povećanje plata ne odnosi i na dvoje funkcionera iz njene stranke koji učestvuju u vlasti zato što svoj posao obavljaju volonterski.\nBor kažnjen sa 45.000 evra\nSvakog dana na trežnjenju po jedan vozač\nPerka dobila struju u 88. godini\nNovi Sad: Parkiranje dva u jedan!\nGodišnjica oslobođenja Sremske Mitrovice\nU Pirotu otvorena Kancelarija za ruralni razvoj\nSiromašnima 400 kilograma mesa\nNegotin: Ugroženima i izbeglima 15 stanova\nRadnici gađali novinare RTS


SAVREMENA MALA KUĆA: Zanimljivo i kompaktno uređenje enterijera od 32m2 - Uređenje i dizajn doma\nDanas ćemo vam pokazati jedan zaista interesantan mali dom koji ima svega 32 metra kvadratna i veoma dobro raspoređeni prostor sa svim potrebštinama koje su neophodne za normalan i ugodan život. Nemojte da vas zavara njena mala kvadratura ovaj mali dom može da prkosi i stanovima sa veoma velikom kvadraturom sa svojim dizajnom, organizacijom ali u ukupnim dojmom.\nOvaj mali dom ima samo 32m2 i jasan je primjer sa dobro raspoređenim prostorom i dokaz da je uređenje malog prostora itekako moguće da bude jednostavno ali i vrijedno svake pohvale. Ovaj mali dom nosi naziv ”Tiny House” i njeg je dizajnirao Jeff Wilson koji je osmislio veoma zanimljiva rješenja za svaki problem koji je mogao da se pronađe kod uređenje malih stanova. Ovakva vrsta namještaja kao u ovom stanu omogućava mjenjanje prostora spram okolnosti.\ndekoracijadizajndomenterijergarsonjerauredjenje domauređenjeuređenje doma


Sutra žrijebanje kvalifikacijskih grupa za Euro 2020 | TV1\nSutra žrijebanje kvalifikacijskih grupa za Euro 2020\nNogometna reprezentacija Bosne i Hercegovine u nedjelju će saznati imena protivnika u kvalifikacijama za evropsko prvenstvo 2020. godine.\nŽrijeb kvalifikacija bit će održan u Dublinu, a reprezentacija BiH svrstana je u drugi “šešir” zajedno sa selekcijama Austrije, Češke, Danske, Njemačke, Islanda, Rusije, Švedske, Ukrajine i Velsa.\nNosioci grupa su Engleska, Holandija, Portugal i Švicarska koji će kao finalisti Lige nacija biti svrstani u grupe od A do D, te Belgija, Hrvatska, Francuska, Italija, Poljska i Španija.\nPedeset pet reprezentacija zemalja članica UEFA-e bit će razvrstano u pet grupa sa šest timova i pet grupa sa po pet reprezentacija. Treba napomenuti da u istu grupu neće moći biti uvrštene selekcije Španije i Gibraltara, BiH i Kosova te Srbije i Kosova.\nKvalifikacije će se igrati od marta do novembra 2019. godine, a na EP će se plasirati po dvije reprezentzacije iz svake grupe. Preostala četiri učesnika EP-a bit će poznata nakon play-offa u kojem će nastupiti pobjednici grupa lige nacija.\nPrethodni članakRat na ulicama Pariza: Žestok sukob policije i demonstranata\nNaredni članakMilić za TV1: To što je Brnabić rođena kao LGBT osoba ne umiva njena nacionalistička lica


. Program | Vladimir Rajčić\nP R E D S E D N I Č K O G K A N D I D A T A\nV L A D I M I R A R A J Č I Ć A\n(Program Vladimira Rajčića možete preuzeti u .pdf formatu klikom na ovaj link)\nSrbija - reč zajednička za sve nas jer delimo istu viziju. Istorijski Srbija je oduvek negovala bogatstva. Bogatstva onih koji u njoj žive, onih koji dolaze, prolaze i odlaze. Bogatstva različitosti. Naše parče sveta koje uvek iznova budi na emocije. Pre svega, Srbija smo mi - građani i građanke, bez obzira da li živimo u njoj ili van matice. Svi mi, koji iz dana u dan stvaramo nove vrednosti, negujemo lepo, valjano i čestito. Na tome putu prolazimo kroz iskušenja, ali uvek pronalazimo pravi put. Zašto? Zato što se neguje lepa reč, tolerancija, kultura, poštovanje, prave vrednosti.\nSrbija u 21.veku treba da bude lokomotiva razvoja celog regiona.Srbija želi da postane deo EU ali to nije dovoljno. Srbija, građani i građanke Srbije, svojim primerom, radom, zalaganjem, vrednostima, moraju da ispišu nove stranice istorije celog regiona, omogućavajući aktivne integracije svih regiona u evropske tokove. To nije i neće biti lak zadatak.\nZato nam treba Srbija kao razvijena, demokratska, ekonomski jaka, socijalno uređena država. Ove zadatke moramo mi, građani i građanke Srbije, sami da ispunimo. Čarobni štapić ne postoji. Postoji samo vera, trud, rad, stalno zalaganje za bolju, lepšu i razvijeniju Srbiju.\nZbog toga je ova programska platforma vizija moderne Srbije, efikasne i proevropski orijentisane zemlje. Stabilnost i prosperitet u sadašnjim uslovima moraju predstavljati njene najznačajnije strateške pravce. Da bismo to postigli neophodno je angažovanje svih snaga našeg društva okrenutih ka zajedničkom cilju: za 5 godina Srbija mora biti stabilna, dinamična i otvorena zemlja. Moramo povratiti poverenje u institucije vlasti, pri čemu država i državna uprava treba da budu u službi građana Srbije.\nPostojeća kriza u svetu je odavno globalnih razmera. Velike države su pre svega okrenute ka sebi i svom stanovništvu. Iz tog razloga Srbija mora radi izlaska iz krize da traži oslonac u sopstvenim snagama i ne sme propuštati šanse koje joj se ukazuju. Povoljan geografski položaj, prirodni resursi i stanovništvo, moraju biti primarni faktori njenog daljeg sveukupnog napretka.\nEkonomski, sociološki i politički aspekti ovog Programa imaju za cilj da ukažu u kom pravcu treba razvijati Srbiju i srpsko društo. Srbiju pre svega vidim kao, pravednu i socijalno odgovornu zajednicu, u kojoj sigurnost i prava njenih građana nemaju alternativu. Dinamičan privredni i društveni razvoj treba da nam omoguće zauzimanje mesta u porodici razvijenih evropskih zemalja, a našim građanima bolji i stabilniji život. Pri tome će eliminisanje svih vidova zloupotreba i korupcije biti osnovni pravci mog delovanja tokom predsedničkog mandata. Konkurentna tržišna privreda isključuje pojavu monopola, a makroekonomska stabilnost, uz politiku realnog deviznog kursa i održavanje niske stope inflacije su osnovne pretpostavke ubrzanog ekonomskog razvoja.\nRezultat ovih procesa je izlazak iz krize, a samim tim i smanjenje nezaposlenosti i siromaštva.\nDa bi se u postojećim uslovima povećao životni standard građana, potrebno je stvoriti povoljan poslovni ambijent za priliv stranih investicija, kako bi se ojačala privreda Srbije.\nPosao predsednika Srbije podrazumeva i brigu za socijalnu sigurnost svih građana i podrazumeva obezbeđenje uslova za normalan život. Naročitu pažnju ću obratiti na najugroženije slojeve društva i lica kojima su pomoć i podrška najpotrebniji. Porodica predstavlja osnovu našeg društva i zato ću usmeriti napore ka njenom jačanju.\nSistem obrazovanja treba prilagoditi potrebama našeg društva. Mladima treba omogućiti da se školuju i da stečena znanja primene u svojoj zemlji, a ne da svoju budućnost i perspektivu traže odlaskom iz nje. Moramo sve učiniti da mladi ne razmišljaju kako će napustiti zemlju, već šta će raditi ovde kada završe školu.\nU međunarodnim odnosima treba negovati politiku mira i prijateljstva, a sve probleme i sporna pitanja treba rešavati dogovorima i mirnim putem. Trajno održavati prijateljske odnose i sa Rusijom i SAD-om, uz nastavak procesa evropskih integracija. Pitanje Kosova i Metohije rešavati u skladu sa postojećom Rezolucijom Saveta bezbednosti OUN 1244.\nU osnovi ovog programa je vizija moderne i nove Srbije u kojoj će do izražaja doći:\n-\tmakro- ekonomska stabilnost,\n-\tunapređenje i razvoj privrede,\n-\tpovećanje obima i stranih i domaćih investicija,\n-\tjačanje uloge malih i srednjih preduzeća,\n-\tzaštita od monopola i povećanje uloge tržišta,\n-\travnomeran regionalni razvoj,\n-\tborba protiv svih vidova korupcije,\n-\tzaštita životne sredine i održivi razvoj,\n-\tsocijalna sigurnost građana,\n-\tporast životnog standarda,\n-\tsmanjenje nezaposlenosti,\n-\treforma penzionog sistema,\n-\tbriga o mladima i njihovim obrazovanju,\n-\tspoljna politika mira i prijateljstva.\n-\tteritorijalna celovitost Srbije,\n-\taktivan odnos prema dijaspori,\n-\točuvanje kulturne baštine Srbije.\nEkonomska kriza koja je pogodila svet u Srbiji je imala uticaj na dodatno slabljenje privredne aktivnosti, što se odrazilo na značajan pad životnog standarda građana, visoku stopu nezaposlenosti, povećanje siromaštva, neravnomeran regionalni razvoj i pojavu korupcije na svim nivoima i u najrazličitijim oblicima.\nŽivotni standard je trenutno u Srbiji na veoma niskom nivou. Na to ukazuju svi pokazatelji ekonomske aktivnosti, a naročito podatak da je prosečan neto lični dohodak oko 400 evra, dok je potrošačka korpa iznad 550 evra. Golim okom je primetan nesklad između potreba i mogućnosti građana Srbije. Ako se pri tome ima u vidu da je stopa nezaposlenosti u Srbiji trenutno oko 20%, nameće se zaključak da je veliki deo srpske populacije na ivici egzistencije i da živi u uslovima siromaštva. Učiniću sve što je neophodno da se privredna aktivnost u Srbiji pokrene, ali pre svega da se stane na put korupciji, što će se pozitivno odraziti na životne i radne uslove njenih građana. Permanentna borba protiv korupcije i organizovanog kriminala treba da budu svakodnevnica srpskog društva. Život bez bojazni za bezbednost i sigurnost imovine ćemo postići davanjem zakonom propisanih ovlašćenja policijsko- bezbednosnim službama i odgovarajućim pravosudnim organima.\nU modernom svetu poseban značaj imaju zaštita životne sredine i održivi razvoj. Upravljanje zaštitom životne sredine podrazumeva definisanje celovite, sadržinski jedinstvene i dugoročno orijentisane strategije, koja ima za cilj da se privredna i društvena aktivnost Srbije odvijaju na način koji u najmanjoj mogućoj meri ugrožava životnu sredinu. Trudiću se da u svom delovanju pravilno definišem sve oblike negativnog uticaja na životnu sredinu i da njihove efekte svedemo na najmanju moguću meru.\nTežiću očuvanju zadovoljavajuće stope privrednog rasta, uz cenovnu stabilnost, a samim tim i povećanju zaposlenosti i životnog standarda građana Srbije. Privredni rast treba da se zasniva na onim granama u kojim Srbija ima prednosti u odnosu na druge zemlje, pre svega one iz okruženja. Povoljan geografski položaj, vodni, šumski, energetski potencijal i iznad svega stanovništvo su najznačajniji resursi na kojima Srbija treba traži svoje razvojne šanse. Trenutno u strukturi bruto društvenog proizvoda Srbije primarni sektor (poljoprivreda, rudarstvo, šumarstvo, lov i ribolov) učestvuje sa oko 13%, sekundarni sektor (prerađivačka industrija, zanatstvo i građevinarstvo) sa 23%, a tercijalni sektor (saobraćaj, turizam, trgovina, uslužno zanatstvo i bankarstvo) sa 64%. Ovakva struktura BDP-a nam ukazuje na pravce daljeg delovanja u cilju unapređenja privrede Srbije. Iako su faktori koji na ovo unapređenje utiču brojni i veoma složeni izdvajamo najvažnije i to:\n-\tjačanje akumulacione sposobnosti srpske privrede,\n-\tprilagođavanje strukture investicija potrebama privrede,\n-\tuvažavanje tehničkog progresa,\n-\tpoboljšavanje kvalifikacione strukture radne snage,\n-\tkvalitetno upravljanje razvojem i sl.\nPoljoprivredna proizvodnja predstavlja značajan razvojni potencijal Srbije. Trenutno se u Srbiji oko 16% njenog stanovništva bavi ovom delatnošću. U poljoprivrednoj proizvodnji stočarstvo učestvuje sa 43%, ratarstvo sa 42%, voćarstvo i vinogradarstvo sa 12% i ostali vidovi sa 3%. Naš cilj je da se za potrebe Srbije, ali i za izvoz obezbede dovoljne količine kvalitetne hrane, da se izvrši revitalizacija sela i popravi položaj srpskog poljoprivrednog proizvođača. Sve ovo, kao i unapređenje metoda rada i modernizaciju poljoprivredne proizvodnje u Srbiji i očuvanje njene životne sredine ćemo postići putem:\n-\tpovećanja investicija u poljoprivrednu proizvodnju,\n-\tprimene savremenih tehnologija,\n-\tpovoljnijih subvencija i kredita poljoprivrednim proizvođačima,\n-\tpovećanja agrarnog budžeta,\n-\trazvijanja zadrugarstva,\n-\tvođenja realne politike cena poljoprivrednih proizvoda.\nPri tome ćemo težiti poboljšanju infrastrukturnih uslova na selu, što će omogućiti dalji razvoj i drugih delatnosti, kao što su saobraćaj, turizam, građevinarstvo itd.\nTurizam treba da postane i ostane veoma dinamična grana privrede Srbije i u razvojnoj strategiji prioritet će dobiti etno-turizam, eko- turizam i odmor u prirodi sa kulturno-istorijskim sadržajima. Težićemo istovremeno i unapređenju urbanog turizma u velikim gradovima (Beograd, Niš, Novi Sad i dr.), a takođe i planinskog, seoskog i banjskog turizma.\nProcesi tranzicije i privatizacije su se negativno odrazili na strukturu industrijske proizvodnje Srbije. Moje opredeljenje je:\n-\todržavanje sirovinskog potencijala Srbije,\n-\tmaksimalno moguća zamena uvoza domaćom proizvodnjom i\n-\travnomeran regionalni razvoj.\n2. OBRAZOVANjE, SPORT, NAUKA, KULTURA I INFORMISANjE\nObrazovanje u Srbiji treba da bude dostupno svima. Zalagaću se za povećanje kvaliteta obrazovanja, smanjenje postojećih školarina i dodatno davanje stipendija i beneficija najboljim učenicima i studentima. Jačanjem socijalne uloge obrazovanja želimo da uskladimo nastavne planove sa potrebama tržišta rada, kako bi mladi kadrovi bili u mogućnosti da stečena znanja praktično primene u svojoj zemlji, a ne da budućnost i perspektivu traže van nje.\nTreba ukazati na činjenicu da su nauka i naučno- istraživački rad sastavni deo i osnova opšte- društvenog napretka našeg društva. Iz tog razloga smatram da je neophodno da se stvore zadovoljavajući uslovi za razvoj naučno-istraživačke delatnosti. Na taj način bi se u našim uslovima stvorili visokostručni kadrovi, kao najznačajniji resurs dinamičnog napretka našeg društva.\nKultura, kao društveno nasleđe Srbije je istovremeno nosilac naše duhovne tradicije. Pod kulturom podrazumevamo materijalno i nematerijalno nasleđe, srpski ali i jezike svih naroda i narodnosti koji žive na ovoj teritoriji kao i nacionalni folklor. Zalažemo se za očuvanje nacionalnog i kulturnog blaga i istorijskih tekovina srpskog društva, ali i pripadnika svih drugih naroda i narodnosti.\nNivo slobode i uređivačke nezavisnosti koje imaju mediji, ili medijske slobode se ocenjuju kroz ekonomske, pravne i političke kriterijume. Ekonomski kriterijumi se vezuju za vlasničku strukturu medijskih organizacija i mogućnosti njene promene, pravni se odnose na regulativu iz ove oblasti, dok su politički kriterijumi vezani za odnos i kontrolu medija od strane vlasti. Polazeći od značaja koji mediji imaju u našem društvu zalagaćemo se za potpunu slobodu medija u Srbiji po pitanju uređivačke nezavisnosti načina izveštavanja srpske javnosti o svim pitanjima od interesa za Srbiju i njene građane.\nZalagaću se da sport i fizička kultura budu dostupni svima, bez obzira na pol, materijalno stanje i godine starosti. Masovno i rekreativno bavljenje sportom predstavljaju značajan preduslov za održavanje zdravlja našeg stanovništva. Težeću da našim vrhunskim sportistima stvorimo povoljne uslove za trening i još bolje reprezentovanje naše zemlje.\n3. SOCIJALNA PITANjA\nSocijalna politika Srbije mora u osnovi imati brigu o čoveku, jer je padom životnog standarda građana Srbije deo njene populacije doveden na ivicu egzistencije. Zbog toga moramo da povedemo brigu o licima sa najnižim primanjima, kao i o drugim ugroženim kategorijama (lica ometena u razvoju, lica sa invaliditetom, materijalno nezbrinute osobe, samohrani roditelji, raseljena lica itd).\nZdravstvena zaštita Srbije treba da bude zasnovana na principima solidarnosti i jednakosti i sa njom treba da budu obuhvaćeni svi građani Srbije. Kao osnovno ljudsko pravo, pravo na zdravstvenu zaštitu se odnosi na:\n-\tprevenciju bolesti,\n-\točuvanje zdravlja građana Srbije,\n-\tmenjanje navika po pitanju zdravlja i njegovog očuvanja.\nZdravstvenu zaštitu treba usmeravati u pravcu da bude dostupna što većem broju korisnika uz istovremenu promociju zdravog života. Ne smemo da dozvolimo da nam mladi i školovani stručnjaci iz ove oblasti odlaze iz zemlje tražeći egzistenciju i bolje uslove života i rada izvan nje.\nDržava treba da vodi posebnu pažnju i brigu o svojim penzionerima. Nešto više od 1.300.000 penzionera, koliko ih trenutno ima u Srbiji predstavljaju njenu najugroženiju kategoriju. Zalagaću se da reformom penzionog sistema omogućim penzionerima mirnu starost i da usklađivanjem rasta penzija sa rastom troškova života ovoj kategoriji naših građana omogućim dovoljan stepen socijalne sigurnosti i mirniju starost.\nPorodica je prirodna zajednica i osnova našeg društva. Ravnopravan odnos žene i muškarca treba da bude faktor opstanka porodice i sigurnosti dece. U tom smislu zalagaću se za primenu mera koje će jačati porodicu i još više zaštititi decu, kao budućnost srpskog naroda. Ovde prvenstveno mislim na:\n-\tzaštitu žene u periodu trudnoće,\n-\todsustvo sa posla jednog od roditelja u vreme kada je dete bolesno,\n-\tpomoć samohranim roditeljima,\n-\tpomoć i negu napuštene dece.\nRodna ravnopravnost se temelji na najvišim standardima razvijenog društva. Ona podrazumeva punu ravnopravnost žena i muškaraca u društvenom i političkom životu. Pozitivni propisi države Srbije negiraju rodnu diskriminaciju i teže smanjenju nasilja nad ženama i to kako u porodici, tako i na radnom mestu, na javnim mestima i sl.\nNaše strateško opredeljenje u odnosu na omladinu Srbije u prvi plan ističe težnju da se mladima omoguće uslovi da se obrazuju u skladu sa svojim željama i potrebama našeg društva, a zatim da im se da podrška na planu njihovog osamostaljivanja i formiranja porodice.\nU rešavanju problema nataliteta treba preduzeti sledeće:\n-\tukinuti oporezivanje svega što je neophodno za decu,\n-\tvisinu dečijeg dodatka uskladiti sa stvarnim potrebama,\n-\tredovno isplaćivati porodično odsustvo, materinski dodatak i sl,\n-\tzaštititi trudnice,\n-\tvršiti edukaciju mladih u vezi sa potrebom povećanja nataliteta i sl.\n4. MEĐUNARODNI ODNOSI\nPolazeći od veoma složene političke situacije u svetu i poznatih događaja i procesa koji su se zbivali na ovim prostorima, naš stav je da sve sporove i pitanja iz ove oblasti treba rešavati mirnim putem, prema utvrđenim načelima i uz poštovanje međunarodnog prava. Politika mira i razumevanja, uz negovanje dobrosusedske saradnje, kao i bezbednost i stabilnost su naši osnovni stavovi i principi u oblasti spoljne politike. Naša vizija je da Srbija bude ravnopravan partner u međunarodnim odnosima i da, kao član Evropske unije, svoju budućnost traži u jačanju bilateralnih i multilateralnih odnosa, koji su dugo bili u zastoju. To je ostavilo značajne posledice po pitanju privrednog, ekonomskog i društvenog razvitka Srbije.\nMoji prioriteti su:\n-\tzaštita teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije,\n-\tvojna neutralnost,\n-\tpunopravno članstvo u Evropskoj uniji,\n-\tintenzivna dobrosusedska saradnja sa zemljama u regionu,\n-\tjačanje saradnje sa najrazvijenijim zemljama sveta, u prvom redu sa Rusijom i SAD-om,\n-\tzalaganje da se poboljša položaj srpskog naroda koji živi van matice i sl.\nKao nekog ko potiče sa Kosova i Metohije, moj stav je jasan: KiM je po Ustavu deo Republike Srbije. Očuvanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Srbije u celosti, kao trajno opredeljenje podrazumeva da nikada nećemo priznati jednostrano otcepljenje i proglašenje nezavisnosti Kosova i Metohije. Uvažavajući odredbe međunarodnog prava mi ćemo se zalagati za mirno rešenje ovog problema i uz učešće međunarodnih organizacija i odgovarajućih subjekata međunarodne zajednice. Ovo pitanje ima poseban značaj za postizanje mira i stabilnosti u regionu i van njega.\nPodržavam članstvo Srbije u Evropskoj uniji. Srbija je nizom veza istorijskog, ekonomskog, političkog demografskog i kulturnog karaktera vezana za zemlje Evropske unije. Ideje, vrednosti i civilizacijske norme zemalja Evropske unije su prihvatljive za našu zajednicu. Ukoliko znamo da se oko 65% izvoza Srbije odnosi na zemlje Evropske unije i da od tih zemalja dobijamo preko 75% investicija, vidi se da Srbija sa ovim zemljama ima veoma razvijenu ekonomsku saradnju. Samim tim, smatram da je naš zadatak da nastavimo proces pridruživanja EU, kako bi se Srbija, svrstana u porodicu evropskih zemalja, oslobodila siromaštva i krenula putem privrednog oporavka.\nPrijateljski i poslovni odnosi Srbije i Rusije imaju veoma dugu tradiciju. Ona se odvija na polju ekonomije, politike, kulture, obrazovanja, bezbedonosti, turizma, naučno-istraživačkog rada itd. Rusija je sa 7% učešća četvrti partner Srbije u izvozu, a sa 9% učešća treći partner u njenom uvozu. U Rusiju se najvećim delom izvoze poljoprivredni proizvodi, a uvoze gas i nafta. Nastojaćemo da se tradicionalno prijateljstvo dva bratska naroda i dalje odražava i unapređuje, a saradnja u pomenutim oblastima podigne na viši nivo u zajedničkom interesu.\nMeđusobni odnosi Srbije i SAD-a su u ekspanziji. U političkom smislu Srbija od Sjedinjenih Američkih Država dobija značajnu podršku po pitanju evrointegracija, dok je ekonomska saradnja na relativno niskom nivou. Sjedinjene Američke Države se nalaze na 16-om mestu zemalja sa oko 2% učešća u ukupnom izvozu Srbije i na 18-om mestu zemalja po pitanju srpskog uvoza sa 1,5% učešća. Pri tome poseban značaj imaju američke investicije u srpsku privredu. Planiramo da i dalje unapređujemo dobre odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama, koji će se zasnivati na međusobnom uvažavanju, uz povećanje ekonomske saradnje.\nKao pripadnik dijaspore zalagaću se da se našim ljudima koji žive van matice omogući aktivno učešće i uticaj na zbivanja u Srbiji. Polazeći od toga da svaki treći pripadnik srpskog naroda živi izvan njene teritorije potrebno je da se ulože značajni napori na očuvanju jedinstva i nacionalnog identiteta srpskog naroda ma gde on bio. Nejednak politički status koji srpsko stanovništvo ima u zemljama u kojima živi zahteva od državnih organa Srbije da zaštiti ljudska prava naših građana koja im pripadaju, u skladu sa najvišim standardima demokratskog društva.\nPo međunarodnom pravu nacionalne manjine su grupe stanovnika koje imaju nacionalne, jezičke, verske, etičke i druge karakteristike drugačije od ostalih članova državne zajednice u kojoj žive. Zaštita prava nacionalnih manjina ima za pretpostavku nediskriminaciju u odnosu na većinsko stanovništvo. Po ovom pitanju smatramo da nacionalnim manjinama u Srbiji treba, pored univerzalnih, dati i posebna prava koja će im omogućiti očuvanje njihovog nacionalnog, verskog kulturnog i jezičkog identiteta. Istovremeno im treba omogućiti aktivno učešće u ekonomskom i društvenom životu Srbije, kako bi dali doprinos zajednici u kojoj žive.


Incident na Floridi: Aligator napao dečaka, potraga u toku - 15.06.2016, Sputnik Srbija\nIncident na Floridi: Aligator napao dečaka, potraga u toku\nAmerička policija traga za dvogodišnjim dečakom kojeg je na plaži hotela iz lanca „Dizni“ u blizini grada Orlanda na Floridi zgrabio i odvukao aligator... 15.06.2016, Sputnik Srbija\n08:31 15.06.2016 (Osveženo: 09:36 15.06.2016)\nAmerička policija traga za dvogodišnjim dečakom kojeg je na plaži hotela iz lanca „Dizni“ u blizini grada Orlanda na Floridi zgrabio i odvukao aligator, saopštile su danas lokalne vlasti.\n6 April 2016, 15:00\nIncident se dogodio tokom filmske noći na plaži hotela „Grand Floridijan“, prenela je američka mreža Si-En-En.\nPorodica dečaka se odmarala na peskovitom delu obale u blizini lagune Seven Siz, koja pripada hotelu, i „hodali su po plićaku duž obale jezera kad je aligator napao dete“, izjavio je šerif okruga Orindž Džeri Deming.\nPetočlana porodica, koju osim dvogodišnjaka čine roditelji i još dvoje dece, potiče iz Nebraske, rekao je Deming.\nOn je dodao da u poslednje vreme na tom području nije prijavljeno prisustvo nijednog aligatora.\nEkipa Si-En-Ena je na licu mesta uočila najmanje deset vozila hitnih službi, a plaža je blokirana i zabranjen je pristup građanima.


Izvor: Vostok.rs, 02.Dec.2020, 17:15\nPrvi deo ovog teksta možete pročitati ovde. Piše Dr Nebojša Vuković Izvor Novi Standard Ovakav stav dele, utisak je, mnogi u Srbiji, previđajući nekoliko činjenica. Nagorno-Karabah, odnosno Arcah je iskonska jermenska zemlja – kao što su Kosovo i Metohija iskonski srpske zemlje – koja je, zahvaljujući Staljinu i ostalim crtačima mapa u sovjetskoj Rusiji, pripala Azerbejdžanu. Ako su avnojevske granice republika i pokrajina nepravedno podelile srpski narod u bivšoj Jugoslaviji (i kasnije doprinele njegovom stradanju), nije ni celishodno, ni fer, pozivati se na granice bivših sovjetskih republika, kao na slučaj za ugled. Drugu stvar koju naši sunarodnici na KiM previđaju jeste činjenica da je Jermenija i dalje i de facto i de jure „pod ruskim kišobranom“ i svrha prvog dela ovog teksta sastojala se, između ostalog, u tome da se ispita i njegovo (ne)funkcionisanje. Paralele između Arcaha i Republike Srpske Čini se da je svrsishodnije povlačiti paralele između Arcaha i Republike Srpske, odnosno Jermenije i Srbije. Da li je moguće da i bosansko-hercegovački muslimani, pod vođstvom SDA ili neke druge partije, ohrabreni turskim aspiracijama ka restauraciji svoje istorijske sfere uticaja, pokrenu vojni pohod sa ciljem eliminisanja srpskog entiteta u BiH, pod bilo kojim izgovorom? Da li bi naši sunarodnici preko Drine mogli da se odbrane? Kako bi reagovala Srbija – slično Jermeniji, slabije nego ona, ili bi se možda direktno vojno angažovala sa svojim celokupnim potencijalima? Koje bi pouke mogle da se izvuku iz rata u Zakavkazju na operativno-strategijskom nivou? Posle četvrt veka, očigledno je da BiH nije optimalan format za slobodan razvoj srpskog naroda u njoj. Srpskom narodu u BiH drugi činioci (političari iz Federacije BiH i strani administratori) „kroje kapu“ i on u svakom smislu stagnira u jednoj nefunkcionalnoj i složenoj tvorevini. Srpski narod u BiH nije do kraja slobodan i srpski entitet samo delimično je omogućio njegovu emancipaciju. Njegova budućnost leži, optimalno, u nezavisnosti i spajanju sa Srbijom, a minimalno – u doslednoj konfederalizaciji BiH. Druga strana, pak, negira mu svako pravo na samoopredeljenje, i preti ratom ukoliko bi on pokušao da mirno, na nekom hipotetičkom referendumu, izglasa samostalnost. Pored toga, većina bosansko-hercegovačkih muslimana deli stav da je Republika Srpska genocidna tvorevina (opšte mesto u medijima i u političkom diskursu u Federaciji BiH), i da bi bilo najbolje kada bi se ona ukinula, a konstitutivnost tri naroda izbrisala. Već je u prvom delu ovog teksta citirana nedavna izjava Bakira Izetbegovića, da je Dejtonski sporazum teška nepravda jer je on, kako kaže, predao „skoro pola zemlje bosanske onima koji su u njoj počinili genocid, ostavio Srebrenicu, Vlasenicu, Prijedor, Kozarac, Žepu u toj polovini koja je pod kontrolom Karadžićevih političara i Mladićevih vojnika, dao entitetu koji je srpska vojska totalno etnički očistila i porušila ime Republika Srpska“. Drugim rečima, po Izetbegoviću, Republika Srpska je nepravda, a svaka „nepravda“ vapi za svojim ispravljanjem. I u recepciji Ilhama Alijeva, Arcah je bio „nepravda“ odnosno odmetnuta teritorija, a na takav način sigurno razmišlja i Bakir Izetbegović. Stoga uopšte ne čudi da je on, odmah po izbijanju rata na Kavkazu, dao javnu podršku Azerbejdžanu, i dodao kako scene iz Azerbejdžana podsećaju na iskustvo BiH kada je, po njemu, ona bila izložena brutalnoj vojnoj agresiji s ciljem proterivanja stanovništva i komadanja njene teritorije.\nUopšte ne treba sumnjati da bi Izetbegović, kada bi imao dovoljno vojničke snage i podrške iz inostranstva, koliko sutra nastavio rat koji je prekinut 1995. godine. Sa Azerbejdžanom se tu analogije ne iscrpljuju. Ilham Alijev je na „političkom tronu“ nasledio svog oca Hejdara Alijeva, koji mu je u amanet ostavio da jednog dana „reši problem Arcaha“. Bakir Izetbegović je nasledio svog oca Aliju kao nespornog vođu bosansko-hercegovačkih muslimana, koji mu sigurno nije savetovao da sa Srbima gradi suživot na kompromisu, već da gleda, kad-tad, da ispravi već spomenutu „nepravdu“. U oba naroda Turska uživa veliki ugled, i on je posle jesenjeg rata na Kavkazu još veći. Štaviše, Alija Izetbegović je „ostavio Bosnu u amanet“ turskom lideru Redžepu Erdoganu, što je ovaj više puta potvrdio, i tim povodom dodao – ,,kako mi sada da ostavimo Mostar? Kako da ostavimo Drinu? Kako mi sada da ostavimo tamošnju sultan Fatihovu džamiju. Naravno da mi to nikada nećemo ostaviti“. I, ne samo to. Erdogan je javno zapretio da bi svako ko na bilo koji način „dirne Bošnjake“ protiv sebe imao „100 miliona Turaka“, istakavši da zato ne treba da čudi „kada turski ratni brod uplovi u Neum“ jer je to znak podrške suverenitetu BiH. Ovu pretnju je izrekao pre šest godina (nažalost, Srbi imaju kratko pamćenje), i u međuvremenu, bez obzira na mnoštvo domaćih problema, aspiracije Turske su sve veće, njena armija sve jača, a potezi sve drskiji i rizičniji po međunarodni mir. Ako se sve ovo uzme u obzir, nije čudno da se sarajevski nedeljnik Stav, (ne)zvanično glasilo SDA, ali i Partije pravde i razvoja Redžepa Tajipa Erdogana, po izbijanju rata na Zakavkazju, odmah pretvorio u azerbejdžanski ratni bilten, u kojem je Osman Softić u autorskom tekstu objasnio kako je Jermenija glavni problem na Kavkazu, kako pokušava da uvuče Rusiju i Tursku u rat, kako je iza promena u Jermeniji stajao Soroš, i zaključio da je važno da „Azerbejdžan svoje kontraofanzivne vojne operacije izvede oprezno i hirurški precizno, da one ostanu isključivo u granicama Azerbejdžana bez obzira na provokativne manipulacije Jerevana, te da Rusija i Turska ostanu suzdržane i ne dopuste da njihovi suprotstavljeni interesi, poput onih u Siriji ili Libiji, eskaliraju u otvoreni sukob, što svakako priželjkuje ratnohuškačka klika u Jerevanu“ (…). U prvom delu ovog teksta citiran je stav Emira Suljagića, direktora Memorijalnog centra Srebrenica, koji je, povlačeći paralelu između Arcaha i Republike Srpske, rekao kako je Nagorno-Karabah bio rani model za „uspostavu međunarodno nepriznatih entiteta (…)“ dok „sada može poslužiti kao model uklanjanja takvih entiteta iz historije“. Suljagić je pored toga konstatovao da se iz kavkaskog rata mogu izvući tri važna zaključka: prvi, borbena upotreba bespilotnih letelica u Nagorno-Karabahu ima revolucionarne implikacije za budućnost ratovanja; drugi, možete imati samo ono što silom možete zadržati – međunarodni poredak ponovo se vodi načelima samopomoći i anarhije; i treći, islamofobija je i dalje živa i prisutna, što se ogleda, po njegovom mišljenju, i kroz službenu retoriku u Evropi i na Zapadu. Ova zapažanja kao da su upućena rukovodstvu bosansko-hercegovačkih muslimana da razmisle da li bi se ovaj rat sa Kavkaza mogao prekopirati i primeniti i na Balkanu. „Vezane ruke“ S druge strane, autori iz Republike Srpske (novinari, univerzitetski profesori, analitičari) beže od teme mogućeg oružanog konflikta u BiH, i uopšte „ratnih tema“ kao „đavo od krsta“. Pisaće oni o svemu i svačemu – o intrigama političkog Sarajeva, o ukinutim kompetencijama Republike Srpske, o Dejtonskom sporazumu (aneksima, odredbama i visokom predstavniku), o izbornom sistemu, o migrantima, o pokolju/genocidu/srbocidu iz vremena NDH – dakle o svemu, samo ne o mogućnosti da druga strana pokuša, da u momentu koji proceni kao pogodan, oružanom silom ostvari ono što nije mogla 1990-ih godina – da načini BiH unitarnom državom kojom će dominirati muslimani. Dokaz za to je i činjenica da je na Suljagićev tekst iz Srpske stigla, koliko je meni poznato, samo jedna reakcija, i to od strane profesora Predraga Ćeranića u tekstu čiji je naslov u stvari pitanje – Ko bi u ratu koji Suljagić priziva bile nove zelene beretke? Povratnici iz Sirije? Iako je ovo pitanje smisleno, i mada je važno dobro poznavanje mogućnosti potencijalnog neprijatelja, srpske autore bi, u principu, najviše trebalo da zanima sa čim bi (sa kojim ljudstvom i materijalno-tehničkim sredstvima) RS mogla da se suprotstavi ponovnom pokušaju potčinjavanja srpskog naroda.\nNažalost, za takvu analizu u RS ne postoje dobre pretpostavke. Delimičnu odgovornost snosi već ukorenjeno verovanje kod naših sunarodnika preko Drine da je nekako moguć miran raspad BiH i nekonfliktno odvajanje Republike Srpske, što je, po sudu autora ovog teksta, pogrešno, odnosno šanse za realizaciju takvog scenarija su male. Čak i oni bosansko-hercegovački muslimani koji ne spadaju u „jastrebove“, poput profesora politikologije u Beču Vedrana Džihića, smatraju da secesija Republike Srpske ne bi mogla proći bez rata. Po njegovom mišljenju, u hipotetičkom scenariju secesije Republike Srpske, spor oko Distrikta Brčko doveo do bi do nasilja i čak do novog rata na području Bosne i Hercegovine. I, to je tačno. Mada… Možda paradoksalno, ali je tako – što bi bila jača neka hipotetička oružana sila Republike Srpske, koja bi mogla da nanese drugoj strani velike, za nju neprihvatljive gubitke, veće bi bile šanse da se realizuje upravo onaj scenario koji se u srpskom entitetu priželjkuje – miran razlaz entiteta. Jer, druga strana se ne bi usudila da se upusti u ratnu avanturu ako bi unapred znala da je njen ishod neizvestan, i da su joj zagarantovani veliki gubici u ljudstvu. Još kraće rečeno, kako je primetio francuski general i strateg Andre Bofr, „ako neprijatelj pribegava oružju, to je zato jer je procenio da može da trijumfuje“. Takođe, visoki funkcioneri iz RS pojavljuju se na svim paradama i pokaznim vežbama Vojske Srbije, čime se našem narodu preko Drine možda podsvesno sugeriše da će Srbija neizbežno ući u rat u BiH, ako srpski entitet bude ugrožen, a pitanje je da li bi se to dogodilo. I ovde može da se povuče već prva paralela sa Jermenijom. Tokom rata na Kavkazu, mnogi posmatrači prilika u tom regionu su se upitali zašto se Jermenija svom snagom ne angažuje u ratu za Arcah? U ovom slučaju, kao i kada je reč o odnosu Srbija – RS (BiH), faktor međunarodnog prava u znatnoj meri „vezuje ruke“ malim državama koje bi htele da brane golu egzistenciju sunarodnika na teritorijama drugih država. Svaka „transparentna“ intervencija na „tuđoj“ teritoriji daje legalitet i legitimitet drugoj strani, i pruža joj izgovor da pozove trećeg aktera u pomoć, odnosno da zavapi da se nad njom vrši agresija. Recimo, armija Arcaha je već krajem oktobra imala, po informacijama koje je izneo ruski vojni komentator Vladislav Šurgin, oko 30 odsto ljudstva izbačenog iz stroja (mrtvih i ranjenih), 40 odsto uništenih tenkova od ukupnog broja, 30 odsto uništenih višecevnih bacača raketa, oko 25 odsto artiljerijskih oruđa i minobacača (…). Ipak, svi ti gubici su popunjavani tehnikom iz Jermenije, kao i dobrovoljcima, rezervistima, ali diskretno i regularnim jedinicama jermenske armije. Isti autor je spekulisao i sa mogućnošću da Jermenija „otvoreno“ uđe u rat, napominjući da bi to možda dovelo do preokreta na terenu, ali je istovremeno naglasio da bi Turska, sa teritorije Nahčivana (zapadne azerbejdžanske eksklave), pod maskom tu razmeštenih azerbejdžanskih trupa, mogla da nanese udar Jermeniji i pokuša da napravi kopneni koridor preko nje ka Azerbejdžanu. Vrlo je moguće da su iz Turske ka Jerevanu poslati „signali“ da bi svako njegovo masovnije angažovanje u Arcahu moglo da izazove turski napad na Jermeniju. Moguće je da su i iz Moskve poslate „poruke mira“ (da se neće mešati bez obzira na rasplet događaja).\nSrećom, Srbija nema Tursku iza leđa, ali ima NATO u svom okruženju koji bi mogao da odigra ulogu Turske u potencijalnom balkanskom konfliktu (da i ne govorimo o novoj demokratskoj administraciji u SAD), odnosno koji bi mogao kroz pritiske i demonstraciju sile prema Srbiji da kreira ambijent sučeljavanja u BiH po principu „jedan na jedan“ (Federacija protiv Srpske, ili čak Federacija plus Hrvatska protiv Srpske). Ono što bi Rusija u takvom scenariju zaista mogla da učini za Srbiju jeste da blokira bilo koju rezoluciju SB UN-a kojom bi se osuđivala srpska strana ili uvodile nekakve sankcije protiv nje. I to je otprilike sve što bi se moglo očekivati od Rusije. Nju takav potez ne bi ništa koštao, a srpskoj strani bi značio. Takođe, treba da se uzme u obzir i javno mnjenje u Srbiji. Prema istraživanju Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (čije rezultate, doduše, treba uzeti sa značajnom dozom rezerve), iako 58 odsto ispitanika u Srbiji smatra da RS treba da se odvoji od BiH i prisajedini Srbiji, isti taj procenat se protivi ideji da Srbija interveniše ako bi u BiH izbio konflikt. Pripreme za rat Druga lekcija iz kavkaskog rata tiče se pripreme za ratna dejstva. Kada je Andre Bofr svojevremeno pisao o strategiji, izneo je stav kako priprema dobija prevagu nad izvršenjem. Azerbejdžanska vojska, sa sve turskom podrškom, tokom oružanog sukoba nije pokazala posebne kvalitete na taktičkom, operativnom ili strategijskom nivou. Ali Azerbejdžan je bio daleko bolje pripremljen za rat od jermenske strane (uzmimo na primer, samo nabavku bespilotnih letelica). Na nivou BiH, u drugoj formi i kontekstu, mogu se takođe uočiti određene asimetrije. U Federaciji BiH, na primer, ima 12 fabrika municije i naoružanja – pet u privatnom vlasništvu (u Goraždu, Tešnju i Bugojnu) i sedam u (većinskom) vlasništvu Vlade Federacije (u Bugojnu, Novom Travniku, Goraždu, Konjicu, Vogošći, Vitezu i Sarajevu). Najviše se izvozi municija, ali najavljuje se i finalizacija projekta samohodne haubice. S druge strane, industrija ovakvog tipa u RS jedva da i postoji. Federacija BiH, posebno kada je reč o streljačkoj i artiljerijskoj municiji, uglavnom bi mogla da zadovoljava vlastite potrebe u slučaju konflikta. U RS, situacija je upravo obrnuta. Drugi aspekt pripreme tiče se propagandno-informativne dimenzije. Generalno, „imidž“ Jermena u svetu je daleko pozitivniji nego imidž Srba. Za genocid nad Jermenima koji je Turska izvela tokom Prvog svetskog rata znaju „svi“ u svetu; za genocid nad Srbima u NDH ne zna niko ili zna jako malo stručnjaka za noviju istoriju. Pored toga, protiv Srba je tokom rata u BiH bila angažovana propagandna mašinerija neviđenih razmera, pa se desilo da Evropa od 1992. godine zdušno podrži identitetske i političke potomke one sile koja je vekovima harala po njenom jugu i Mediteranu, koja je dva puta stigla do Beča razarajući sve što joj se našlo na putu i čije su vrednosti temeljno suprotstavljene tradicionalnim vrednostima Zapada. Treba računati da bi se i u novom konfliktu mnoge globalne medijske kuće, poput Al džazire, stavile u službu ratnih ciljeva muslimana u BiH. Stoga, da se ne bi ponovilo iskustvo iz devedesetih, na srpskoj strani valja posebno staviti akcenat na tzv. spoljašnji manevar, koji se realizuje kroz obezbeđivanje maksimalne slobode akcije, kroz podršku međunarodnih organizacija i naklonjenih ili prijateljskih zemalja, nevladinih organizacija, međunarodnog javnog mnjenja, ali i naspram unutrašnjeg fronta neprijatelja, ponajviše kada su u pitanju njegovo javno mnjenje i organizacije koje se protive ratu, a sa ciljem izazivanja njegove paralize.\nKako bi valjalo da se deluje, i gde je osetljiva tačka bosansko-hercegovačkih muslimana, pokazala je reakcija iz Federacije BiH na prošlogodišnju izjavu francuskog predsednika Emanuela Makrona da je BiH „tempirana bomba“ zbog problema povratka džihadista. Makronu su upućene salve prekora i uvreda, a reagovala je i Islamska zajednica u BiH iz koje je saopšteno da je francuski predsednik klevetao Bosnu. Dakle, iz RS, ali i Srbije, evropskoj javnosti, političarima, medijima i ekspertima trebalo bi neprekidno skretati pažnju na opasnosti od islamističkog ekstremizma, terorizma i fundamentalizma u „srcu Evrope“. Geografski faktor Treći zaključak koji se može izvući iz jesenjeg rata u Zakavkazju tiče se značaja geografije i ljudskog faktora. Iako su obe strane, posebno Azerbejdžan, vodile, za male zemlje, vrlo intenzivnu i u određenim aspektima tehnološki naprednu oružnu borbu, tradicionalni faktori, poput geoprostora i ljudi, i ovaj put su imali prominentno mesto. Kada je reč o Azerbejdžanu, njega je put do uspeha vodio preko napadne operacije strategijskog (po nekima verovatno samo operativnog) nivoa na samom jugu ratišta, uz reku Araks i granicu sa Iranom, gde je nizijski ili brežuljkast teren, slaba pošumljenost i dobra prohodnost za tenkove, oklopne transportere i samohodnu artiljeriju. S druge strane, istu takvu operaciju, prema interpretaciji Konstantina Sivkova, Azerbejdžan je istovremeno pokušao na još jednom pravcu (severnom, prim. N. V.), na mnogo težem, brdsko-planinskom terenu, međutim za tako nešto nije imao „kondicije“, pa su se azerbejdžanske snage pregrupisale za napad na jugu. Pozivajući se na jermenske izvore, on navodi da su azerbejdžanske snage na tom pravcu bile brojnije od jermenskih za 10 do 12 puta. Drugi ruski ekspert Aleksej Ram navodi da su u Bakuu vrlo dobro shvatili da snage Arcaha nemaju dovoljno mobilnih opštevojnih i artiljerijskih jedinica, pa je planirano nanošenje udara u prvoj etapi operacije duž cele linije fronta, kako bi se zaustavilo prebacivanje i koncentracija rezervnih snaga Jermena na glavnim sektorima proboja na jugu. To se i desilo, pa su azerbejdžanske snage sa južnog pravca napravile proboj ka jezgru Arcaha. Sličan postupak mogao bi da se ponovi i u slučaju agresije na Republiku Srpsku, vršenjem pritiska duž cele entitetske granice, kako bi se „zakovale“ srpske jedinice, da bi se potom sa onim najsposobnijim snagama protivničke strane izvršio proboj ka nizijskom terenu uz Savu – dakle ka Semberiji i Posavini – sa težištem u rejonu Distrikta Brčko. Tako bi se ponovo došlo u situaciju iz perioda maj-jun 1992. godine, kada je celokupan zapadni deo RS bio odsečen od matice Srbije. U slučaju uspeha muslimanskih snaga, saobraćaj zapadnog dela RS sa spoljašnjim svetom bio bi moguć samo preko Hrvatske, a to, ne mora se posebno objašnjavati, ne bi nikako valjalo. I da muslimanska strana nigde drugde ne napravi pomak, takva situacija bi već bila izuzetno loša po RS. Da na drugoj strani razmišljaju o ovakvom razvoju događaja svedoči „ratni scenario“, koji je 2016. sastavio sarajevski „ekspert“ za odbranu i bezbednost Nedžad Ahatović, u kome se negde na potezu Bijeljina-Brčko opisuje hipotetički sudar oklopno-mehanizovanih jedinica Vojske Srbije i OS BiH. U zaključku svog teksta Ahatović kaže da bi, ukoliko bi došlo do sukoba, „oružane snage BiH uz obezbijeđenu logističku podršku i ispravnu opremu imale veliku šansu da pravilnim odabirom momenta i pravaca djelovanja, uz brzu koncentraciju naših oklopnih potencijala, nanesu Vojsci Srbije neprihvatljive gubitke iz defanzive.\nDa bi ih zatim dotukli u brzom kontraudaru kojim bi presjekli linije snabdijevanja i stavili agresora sa kompletnom preostalom tehnikom u poluokruženje i okruženje, uz istodobnu opsežnu operaciju eliminacije pobunjenih jedinica OS BiH (misli se na jedinice koje su popunjene Srbima, prim. N. V.) i to upotrebom avijacije, specijalnih sastava policije i djela Brigade za taktičku podršku“. Iako je u Ahatovićevom tekstu prisutna znatna doza mašte, on je interesantan jer otkriva, delimično, način razmišljanja na drugoj strani. Ovde se dolazi do pitanja koje je postavio i kolega Ćeranić – ko bi bile nove zelene beretke? U principu, muslimanska strana bi mogla da računa na svakog ko ume da rukuje streljačkim oružjem i ima volju da se bori. Pored pripadnika OS BiH i federalnog MUP-a, domaćih i stranih dobrovoljaca, islamskih ekstremista (vehabija), ratnika-povratnika sa Bliskog istoka, vrbovanih ili ucenjenih migranata, Turska bi mogla da obezbedi, kao i tokom rata na Kavkazu, ljudstvo iz svoje „legije stranaca“ sa sedištem u Idlibu. Broj boraca iz Sirije u ratu na Kavkazu, po svemu sudeći, nije prelazio jačinu jednog pešadijskog puka (1500-3000 ljudi), ali su oni korisno poslužili kao „topovsko meso“ tokom prvih dana proboja organizovane odbrane, što je uvek težak i zahtevan poduhvat. I u hipotetičkom napadu na Srpsku, dovoljno bi bilo samo da neprekidno puškaraju i vrše pritisak na liniju odbrane i tako vezuju za sebe znatne srpske snage, dok bi se rešenje tražilo na nekim drugim pravcima. Ipak, ishod kavkaskog rata su pre odlučili azerbejdžanski specijalci, nego plaćenici iz Sirije. Po tumačenju Alekseja Rama, vrlo je značajno učešće u borbi azerbejdžanskih odreda specijalne namene (lakih jurišnih grupa), koji su, često noću, koristeći uređaje za noćno osmatranje, zaobilazili jermenske utvrđene položaje i zaposedali pozicije u pozadini, blizu komunikacija kojima su pristizale (jermenske) rezervne snage. Ove jedinice, pored napada na protivničke položaje, vršile su izviđanje i navođenje vatre, ali su imale i zadatak da psihološki deluju – njihovi pripadnici su često pravili kratke video snimke sa pozicija gde bi se trenutno zadesili, sa neizbežnim razvijanjem azerbejdžanskih zastava, čime su stvarali utisak da te pozicije azerbejdžanska armija čvrsto drži u svojim rukama, iako to uopšte nije odgovaralo realnoj situaciji na terenu. Na taj način, na jermenskoj strani su stvarani konfuzija i malodušnost. Može da se pretpostavi da bi se slična taktika primenila i u konfliktu u BiH, posebno zato jer su mnogi gradovi, veća sela, važne raskrsnice i drugi bitni objekti u RS vrlo blizu entitetske linije razgraničenja. Stoga, trebalo bi unapred smisliti čitav niz mera i postupaka koji bi takve poduhvate onemogućili ili ih sveli na najmanju moguću meru. Strategija odbrane Republike Srpske Četvrta lekcija tiče se onog što je spomenuo Emir Suljagić – bespilotnih letelica koje donose revoluciju u ratovanju. Turska bi svakako mogla da ih (i)legalno dopremi u BiH, iako njih prati i značajna propratna oprema (na primer, kontejneri iz kojih operateri upravljaju njima). Izrael, koji je u stvari „glavni igrač“ kada je u pitanju produkcija bespilotnih letelica, takođe bi mogao da isporuči Federaciji BiH različite dronove-kamikaze jer se jevrejska država, kada je trgovina oružjem u pitanju, najčešće rukovodi principom – ko plati, imaće. Kao što nije imao nikakav problem da ih isporuči u velikom broju Azerbejdžanu, Izrael neće imati problem da ih možda, preko posrednika, isporuči i bosansko-hercegovačkim muslimanima. Eventualna nadanja u Srpskoj ili Srbiji da tako nešto Izrael ne bi učinio, imajući u vidu zajedničku istoriju stradanja Jevreja i Srba u NDH, potpuno su neosnovana. Ovde se javlja problem adekvatne borbe protiv bespilotnih letelica, čija upotreba nije univerzalni lek za ratujuću stranu koja se oslanja na njih, mada je, istini za volju, njihovo korišćenje prelomilo rat u azerbejdžansku korist. Iako su video snimci azerbejdžanske strane sugerisali kako protiv bespilotnih letelica nema efikasne odbrane, treba naglasiti da je krajem prošle godine u jednoj specijalizovanoj publikaciji registrovano čak 537 proizvoda koji su namenjeni odbrani od dronova (njihovom otkrivanju, ometanju ili onesposobljavanju) iz 277 preduzeća u 38 zemalja sveta. Ovaj podatak navodi na zaključak o nasušnoj potrebi razrade projekata proizvodnje domaćih bespilotnih letelica, kao i sredstava za njihovo rušenje i elektronsko ometanje, koje bi zajednički mogla da razvijaju preduzeća iz Srbije i Republike Srpske.\nNa kraju, valjalo bi da se skicira na kojim principima bi trebalo da se zasniva odbrambeni sistem Republike Srpske. Autoru ovog teksta kao izvor inspiracije delimično je poslužila odlična studija španskog generala i stratega Migela Alonsa Bakera (Miguel Alonso Baquer) Strategija odbrane, u kojoj se navodi da postoje dva uslova za egzistenciju efikasne strategije – puko postojanje dobro opremljenog vojnog aparata (instrumenta) i demonstracija volje da se legitimno upotrebi sila ukoliko se dogodi ono što se smatra neprihvatljivim. Za početak, RS bi trebalo da obnovi ideju o formiranju rezervnog sastava policije, čije bi sposobnosti i kapaciteti daleko prevazilazili uobičajeni format i namenu ovakvih sastava. Potom, mora se jačati borbeni duh i otvoreno pokazati volja za otporom, bez ćutanja na provokacije sa druge strane. Bivši načelnik GŠ Armije BiH Sefer Halilović par puta je javno licitirao sa trajanjem odbrane srpskog entiteta u slučaju rata (prvo je rekao 10-15 dana, dve godine kasnije 5-7 dana), a na srpskoj strani samo su se čuli pozivi na mir i stabilnost, i ocene kako je reč o nebitnoj političkoj ličnosti. To što je sa trajanjem odbrane Republike Srpske licitirao politički marginalac ne znači da njegov stav ne deli značajan, ako ne i većinski deo javnosti bosansko-hercegovačkih muslimana, koji na izborima glasaju za SDA zbog toga što ta vladajuća stranka glasačima i aktivistima nalazi i zaposlenje (dabome u državnim strukturama), omogućava napredovanje u karijeri, namešta unosne poslove i čini razne druge sitnije i krupnije usluge (situacija je slična, nažalost, i u RS). Svako srpsko ćutanje, skrivanje i skandiranje miru i stabilnosti druga strana će pre da protumači kao znak slabosti, nego mudrosti. Istini za volju, treba naglasiti da su oni pojedinci iz RS, koji bi se i oglasili povodom provokacija iz Sarajeva, kasnije često bili „targetirani“ kroz kampanje federalnih i stranih medija, koji su takođe izmišljali razne paravojne formacije i ruske baze u srpskom entitetu. Imajući u vidu spomenuta ograničenja u pogledu moguće direktne intervencije Vojske Srbije, odbrambeni sistem Republike Srpske trebalo bi da počiva na principu autonomnosti, a ne heteronomnosti (primarna snaga odbrane trebalo bi da bude u njoj samoj, a ne izvan nje, pa makar se u toj ulozi percipirala i Srbija). Svaka pomoć iz Srbije je dobrodošla, ali narod u RS mora da se navikava na ideju oslanjanja na vlastite snage.\nDrugi element sastoji se u stavljanju naglaska na kompetentnost naspram masovnosti. Ovaj element podrazumeva kvalitetnu obuku za mnogobrojne specijalnosti, nabavku opreme za noćna dejstva i teške meteorološke uslove, sticanje kvalitetnog sistema veze, osmatranja i javljanja. Sa detaljno osmišljenom koncepcijom vođenja oružane borbe, koja je primerena veku u kome živimo, sa dobro obučenim ljudstvom iza kojeg će stajati velika većina srpskog naroda, i sa savremenom opremom koja ne mora nužno da bude skupa (primer su bespilotne letelice), Republika Srpska bi mogla da se suoči sa svakim oružanim izazovom iz Federacije, i sebi istovremeno trasira put ka potpunoj slobodi i nezavisnosti. (KRAJ) Izvor Novi Standard\nO vojnoj neutralnosti, granicama Srbije i može li se doći na vlast - a ne biti za EU\nNaučni saradnik Instituta za međunarodnu politiku i privredu Nebojša Vuković izjavio je danas kako nije siguran da su SAD i neke zapadne zemlje definitivno zadovoljne sadašnjim granicama Srbije, i to ne samo kad je Kosovo u pitanju, nego bi da podstaknu i neke druge delove zemlje da se otcepe...Vuković...


Oktobar 20, 2017 17:45\nĐurić: Pobeda je naša! Pobeda je srpska!\n„Dragi prijatelji da shvatimo ozbiljnost, da svi sa svojim porodicama izađemo masovno i da dokažemo da želimo čvrstu, neraskidivu i trajnu vezu sa državom Srbijom. Pred nama su dva različita puta, jedan nam kroje ambasade i pojedini lideri koji žele da nam ukinu uverenje i državljanstvo iz matićnih knjiga. Da li želimo ta, da li želimo da podržimo te ljude ili hoćemo da ovo večito traje i da Srbija bude ovde, istakao je predsednik Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić.\n„U svim našim zalaganjima naš gradonačelnik, Goran Rakić, je imao razumevanja da podrži svaku ideju koja je težila napretku našeg grada i pomagao sugrađankama da se izbore za svoja prava. Dragi sugrađani, rezultati su vidljivi, idemo dalje jedinstveno jer tu je naša snaga“, poručila je Jasmina Dedić, kandidat za odbornika na Srpskoj listi.\n„Zajedništvo je naša borba, zajedništvo niko neće razbiti pa ni ti sitni mali retoričari, kritičari, koji su uvek branili samo svoje, lične, interese, nikada interese srpstva i nikada interese zajedništva, jer niko ne sme da koristi nacionalne ključeve a da pritom zatvara sva vrata našoj državi. To predstavlja gašenje svega što je činilo biće srpskog naroda na ovim prostorima. Oni i svi drugi moraju znati da je na ovim prostorima jedini subjekat srpski narod i niko drugi“, istakao je kandidat za predsednika Kosovske Mitrovice Goran Rakić\nRakić je rekao da smo ovih dana imali prilike da vidimo i čujemo sve ono što su u prethodnom periodu obećali i da su rezultati tu a ideje uspešno sprovedene u delo.\n„Nastavljamo dalje idemo napred u narednim danima, mesecima, godinama, radićemo da neprestalnim ulaganjem obezbedimo sigurnu budućnost novih generacija koje dolaze. Izađite 22. oktobra na izbore i podržite Srpsku listu, jer zajedno sa našom državom možemo napred. Živela Srbija!, zaključio je svoje izlaganje Goran Rakić.\n„Ono što ćemo sigurno raditi i što je jako bitno za Vladu Srbije da imamo dobre partnere a to je Srpska lista i to su judi u njoj sa kojima smo počeli da rešavamo neke probleme. Želimo da Univerzitet u Prištini smešten u Kosovskoj Mitrovici bude jedan od blistavijih univerziteta u Srbiji i to ćemo uraditi i na delu“, rekao je ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić je, praćen burnim aplauzom, sa ovog skupa poručio:\n„22. Oktobar je dan kada mi kroz Srpsku listu referendumski odlučujemo da želimo da budemo deo države Srbije. Niko draga braćo i sestre ne može da nam oduzme našu vezu sa dršavom Srbijom i niko ne može nas, posle svega što smo ovde doživeli, da laže, da vara i da nas prevari, kao što to misle da mogu da urade oni koji huškaju jedne Srbe da ubijaju druge samo zato što žele da oni budu nekakve feudalne velmožde. Kako ih nije sramota da ih vodaju agenti Kosovske obaveštajne službe na tajne sastanke na kojima se dogovaraju sa onima koji ne misle dobro ni Srbiji ni srpskom narodu o tome kako će da dele srpstvo? Nećemo im dozvoliti da nas pobede. Pobeda je naša. Pobeda je srpska“, rekao je Marko Đurić


RS: Predsjednik Omladinskog savjeta davao dnevnice i do 600 KM – STUDOMAT.ba\nRS: Predsjednik Omladinskog savjeta davao dnevnice i do 600 KM\nOmladinski savjet RS je za prošlu godinu od Ministarstva porodice, omladine i sporta RS dobio 108.500 maraka, od čega je skoro 80 posto ovih sredstava nenamjenski potrošeno.\nOvo je za “Nezavisne” potvrdio Borislav Đurić, predsjednik Omladinskog centra iz Mrkonjić Grada, članice Omladinskog savjeta RS, dodajući da je Omladinski savjet sa Bojanon Grebenarom na čelu, pored nenamjenskog trošenja sredstava napravio i dug od preko 20.000 maraka tokom održavanja manifestacije 15. susreta mladih Republike Srpske.\n“Mi smo od Ministarstva porodice, omladine i sporta RS dobili dopis u kojem stoji za koja sredstva nisu dobili potrebne relevantne račune o utrošku, a taj dopis u Omladinskom savjetu nisu htjeli da nam daju”, kazao je Đurić.\nOn je naveo da je Grebenarovo rasipništvo išlo do te mjere da su honorari na pomenutoj manifestaciji, za rad od nekoliko časova u pojedinim radionicama plaćani od 45 do čak 600 maraka.\n“Studente koji su radili za te honorare je birao Bojan lično, po nekim svojim simpatijama, jer nije raspisan ni javni poziv niti bilo šta drugo. Zamislite da za nekoliko časova nazovi rada dobijete 150 ili čak 600 KM”, ogorčen je Đurić.\nOn tvrdi da je Omladinski savjet Ministarstvu dostavio samo gomilu kopiranih računa, bez ikakvog teksta i pojašnjenja, a na pojedinim računima nije se vidio čak ni datum.\n“U junu prošle godine Savjet je Ministarstvu, na ime pravdanja utroška 21.600 KM koje su dobili za 15. susrete mladih RS, dostavio dokumentaciju iz koje se vidi da raznim subjektima nisu uplatili sredstva u iznosu od 23.385,70 KM i da traže da ta sredstva izmire nadležna ministarstva uz koordinaciju predsjednika RS. Znači, pored toga što nisu opravdali na šta su potrošili 84.500 KM, napravili su i dug od 23.300 KM”, istakao je Đurić.\nPored toga, kaže Đurić, samo računi za taksi su iznosili čak 3.000 maraka.\nOn je naveo da u toj dokumentaciji stoji da je na primjer prihod od prodaje karata znatno umanjen u izvještaju, što se vidi po tome da je u publici bilo preko 2.000 ljudi, a ne postoji dokaz da je skoro 1.500 karata poklonjeno, a prihod od prodaje piva na koncertu “Tap 011” nije uopšte prikazan.\nU dopisu koje je Ministarstvo porodice, omladine i sporta krajem januara ove godine dostavilo Savjetu, stoji da u izvještaju o utrošku 21.600 KM za 15. susrete mladih RS, iznos od 9.600 KM nije namjenski utrošen, da račun izdat od strane “Akvane” na iznos od 17.199 KM nije u skladu sa priloženim računima i uplatnicama za hranu i piće i da računi prikazuju da su sredstva trošena i na alkohol, što nije predviđeno.\nSavjet je osim sredstava koja je dobio od Ministarstva porodice, u prošloj godini dobio i sredstva od Ministarstva uprave i lokalne samouprave, Kabineta predsjednika i Kabineta premijera RS.\nMirela Vujatović, portparol Ministarstva porodice, omladine i sporta RS, kazala je da je stav Ministarstva, kada je u pitanju nenamjensko trošenja sredstava, da bi najsvrsishodnije bilo da kolektivni organi upravljanja u Omladinskom savjetu RS odluče na koji način će se utvrditi individualna odgovornost pojedinaca.\n“U ovoj godini Savjetu je u avgustu uplaćeno 10.350 KM na konkursu za finansiranje omladinskih projekata i 10.610 KM za za rad ove organizacije, izvještaji o utrošku sredstava još nisu dostavljeni”, navela je Vujatovićeva.\nBojan Grebenar, koji je nedavno dao ostavku na mjesto predsjednik OS, novinarima “Nezavisnih” juče se nije javljao na telefon.\nTest ličnosti: Koja vas mrlja podsjeća na...\nPraksa za studente Ekonomskog fakulteta u Sarajevu\nPrijavite se za Lexus nagradu za dizajn\nTest ličnosti: Koja vas mrlja podsjeća na lice\nKonkurs za stipendije u Švicarskoj\nOnline kurs MOOC o Erasmus+ mogućnostima finansiranja za mlade\nKonkurs za dodjelu 55 stipendija\nOnline volontiranje u oblasti ilustracije i grafičkog dizajna\nOsvoji kafe aparat!\nŽeliš osvojiti vrhunski Caffe Vergnano aparat za kafu, mjesečnu zalihu kafe i spremno dočekati nove ispitne i fakultetske izazove?


Datum objave: 12.01.2018 13:34 | Autor: PR služba\nDelegacija Ministarstva zdravlja, koju je predvodila Milica Škiljević, generalna direktorica Direktorata za projekte i ekonomiku u zdravstvu, učestvovala je u Sarajevu na prvom sastanku partnera iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Crne Gore, u okviru IPA projekta NeurNet, koji ima za cilj unaprjeđenje tretmana pacijenata sa epilepsijom i epilepsijom u naprednom stadijumu, kao i pacijenata sa Parkinsonovom bolešću.\nProjekat se bavi unaprjeđenjem komunikacije i saradnje između referentnih centara i bolnica na području tri države, te poboljšavanjem i olakšavanjem kretanja na prekograničnom nivou bolesnika s farmakorezistentnom epilepsijom i pacijenata u poodmaklom stadiju Parkinsonove bolesti.\nPlanirano je uspostavljanje mreže koja će da omogući audio-vizuelnu komunikaciju, daljinsku dijagnozu, razmjenu medicinskih podataka, drugog mišljenja, konsultacije i druge medicinske usluge između referentnih centara i bolnica u realnom vremenu. Cilj je poboljšanje zdravstvenih usluga, transfer i implementacija ekspertize i najboljih praksi za bolnice u regionu, izgradnja kapaciteta bolnica, smanjenje transporta pacijenata i poboljšanje njihovog kvaliteta života.\nDirektorica Škiljević je naglasila da je Ministarstvo zdravlja Crne Gore, kao kreator zdravstvene politike, uvijek bilo i biće u potpunosti otvoreno za regionalnu saradnju u oblasti zdravstva, usvajanje novih znanja i razmjenu iskustava stečenih u stručnom kliničkom radu, koja doprinose unaprjeđenju prevencije, dijagnostike i liječenja čestih i teških oboljenja.\n- Kako Crna Gora trenutno nema kapaciteta za liječenje ovakvih pacijenata, država je omogućila njihovo liječenje u centrima, prvenstveno država regiona, tako da se oni upućuju u Kliničku bolnicu Dubrava u Zagrebu ili Kliničku bolnicu Rijeka, koje djeluju kao referentni centri za ove bolesti u regionu, gdje su uključeni u ispitivanja najnovijih potencijalno i učinkovitijih antiepileptičkih lijekova ili su upućeni na neurohiruško liječenje.\nSvjesni činjenice da je medicina jedna od najbrže rastućih oblasti, te da je neophodno pratiti njen razvoj i trendove, Ministarstvo zdravlja Crne Gore ulaže velike napore u jačanje kapaciteta zdravstvenih ustanova kroz ulaganje u infrastrukturu, opremu, a naročito u edukaciju i doedukaciju kadra, tako da će nam prilika koju je Crna Gora dobila kao partner u realizaciji projekta NEUR NET pomoći na tom putu, kazala je Škiljević.\nJedan od prioriteta rada Ministarstva zdravlja, prema njenim riječima, svakako je i unaprjeđenje telemedicine, koja je i neizostavni činilac ovog projekta i čija primjena nije više stvar prestiža zdravstvenih sistema, već standard bez kojeg se ne može govoriti o savremenoj medicini.\nS obzirom na to da kapaciteti za liječenje ovih bolesti postoje samo u referentnim centrima, time je i značaj realizacije ovog prijekta još veći, jer se ostvaruje putem povećane komunikacije, saradnje i koordinacije između referentnih centara i bolnica u regionu, usklađivanja i poboljšanja kvaliteta zdravstvenih usluga u bolnicama programskog područja u cjelini, kao i poboljšan i efikasniji tranzit pacijenata na prekograničnom nivou.\nZa Crnu Goru je planirana je nabavka EEG aparata sa softverom za EEG analizu, neurološke stanice i serverski sistem ukupne vrijednosti 70.000€. Oprema će biti instalirana (po jedan aparat) u Opštoj bolnici Bar i Kliničkom centru Crne Gore. Takođe, kroz projekat je predviđena obuka doktora i medicinskog osoblja i razmjena iskustava u ovoj oblasti.


U Ministarstvu finansija i privrede potpisan Sporazum o saradnji između BWA i UPS | Unija Poslodavaca\nU Ministarstvu finansija i privrede potpisan Sporazum o saradnji između BWA i UPS\nDanas je u Ministarstvu finansija i privrede, uz prisustvo državnog sekretara Vlajka Senića, potpisan Sporazum o saradnji između Unije poslodavaca Srbije i Nemačke savezne asocijacije za spoljnu trgovinu i ekonomski razvoj (BWA).\nSporazum je u ime BWA potpisao Dirk Borman, predsednik Upravnog odbora BWA i tom prilikom istakao da je to samo prvi korak u jačanju saradnje privreda Srbije i Nemačke. Generalni sekretar UPS, Boško Savković je prilikom potpisivanja sporazuma u ime UPS izrazio očekivanja da će ova saradnja dovesti nove investicije u Srbiju i preko potrebna nova radna mesta kako bi se smanjila stopa nezaposlenosti u našoj državi.\nBWA je organizacija koja povezuje Nemačke kompanije sa kompanijama širom sveta u cilju ostvarivanja strateških partnerstava i razmenjivanja roba i usluga. BWA broji 1300 članova, uglavnom srednjih i velikih preduzeća i trenutno je povezana sa 86 poslovih asocijacija u 74 zemalja.\nSporazum o saradnji predviđa sledeće:\nAktivno učešće u oblastima saradnje i proizvodnje, zajedničkih ulaganja, trgovine, proizvodnje, nauke i tehnologije i drugih oblasti privrede;\nPomoć u uspostavljanju kontakata i jačanju dugoročnih partnerskih odnosa između poslovnih zajednica Srbije i Savezne republike Nemačke;\nPodrška za podsticanje investicija, stvaranje i uspešnu realizaciju zajedničkih poslova, uključujući transnacionalne korporacije, holding kompanije, finansijska i ekonomska udruženja i grupe, konsultatntske firme i druge firme na teritoriji Srbije i Nemačke;\nStvaranje povoljnih uslova za unapređenje i sprovođenje mehanizama za razvoj bilateralne saradnje;\nKoordinacija aktivnosti kako bi se obezbedilo efikasno zastupanje preduzetništva u državnim organima, s ciljem dalje podrške razvoju i jačanju bilateralnih ekonomskih odnosa;\nMeđusobna razmena informacija koje su od interesa za privrednike na obe strane;\nRedovni sastanci na najvišem nivou BWA i UPS i na nivou njihovih izvršnih organa, kao i preduzimanje raznih mera povodom pitanja od zajedničkog interesa.\nU Ministarstvu finansija i privrede potpisan Sporazum o saradnji između BWA i UPS2012-02-112015-11-03http://www.poslodavci.rs/wp-content/uploads/2015/07/logo.pngUnija Poslodavacahttp://www.poslodavci.rs/wp-content/uploads/2015/07/logo.png200px200px


Pojačan saobraćaj! Evo na kojim prelazima je gužva!\nU Srbiji je večeras pojačan saobraćaj, najopterećeniji su putevi koji vode ka Crnoj Gori, Makedoniji i Bugarskoj.\nBeleže se duža zadržavanja na graničnim prelazima, a čeka se i na naplatnim stanicama, saopštio je AMS S.\nTrenutno se beleže zadržavanja na ulazu u Srbiju na Horgošu oko sat vremena, međutim međuzona je puna, sa Mađarske strane na izlazu kolona je duga oko pet kilometara, a zadržavanja sa njihove strane višesatna.\nNa Kelebiji je čekanje oko sat vremena na ulazu, dok se na Bačkim Vinogradima na izlazu čeka oko 90 minuta.\nSa zadržavanjem do dva sata treba računati na GP Preševo sa Makedonijom, dok je na GP Gradina sa Bugarskom na izlazu iz zemlje čekanje višesatno. Batrovci su najopterećeniji GP sa Hrvatskom, kolone na izlazu iz Hrvatske su duge, a zadržavnja na ulazu u Srbiju su oko 60 min, pa je pored ovih potrebno koristiti alternativne prelaze, kao što su Sot ili Bačka Palanka.\nTakođe, pojačan saobraćaj je i na GP Kotroman gde se čeka oko sat vremena na izlazu ka Bosni, dok se ka na GP Sremska rača čeka oko 30 min na ulazu u zemlju.\nNa granici sa CG na GP Gostun i Špiljani se čeka u proseku od 30-45 minuta, pa se savetuje GP Jabuka.\nUsled većeg priliva vozila saobraćaj se odvija usporeno iz pravca Pirota, posle naplatne stanice Dimitrovgrad, ka graničnom prelazu Gradina.\nPrema poslednjim podacima UGP, vreme zadržavanja na graničnim prelazima je promenljivo.\nPrema poslednjim informacijama dobijenih od JP "Putevi Srbije" zadržavanje na naplatnoj stanici Stara Pazova je 40 minuta, u smeru od Novog Sada ka Beogradu, a na Naisu kod Niša zadržavanje na naplati je oko 15 minuta.\nMoguće su i duže kolone na pojedinim deonicama na kojima se izvode radovi.\nAMSS: Kolovozi mokri, vidljivost smanjena, prete i odroni\nAMSS: Oprez zbog očekivane kiše


Premijer Izraela Benjamin Netanjahu pozvao je telefonom državnog sekretara SAD Majkla Pompea kako bi mu čestittao povodom vazdušnih napada američke vojske na proiranske vojne jedinice u Iraku i Siriji, saopšteno je iz pres-službe kabineta izraelskog premijera.\nU saopštenju se navodi da je Netanjahu čestitao Pompeu na "važnim postupcima SAD protiv Irana i regionalnih saradnika Teherana".\nPentagon je juče saopštio da su izvršeni "defanzivni udari" na grupu "Kataib hezbolah", koja ima podršku Teherana.\nVašington tvrdi da su napadi izvršeni kao odgovor na napad koji je grupa "Kataib hezbolah" izvršila na američku bazu blizu iračkog grada Kirkuka u petak, 27. decembra.\nIrački zvaničnici rekli su da je najmanje 25 boraca grupe "Kataib hezbolah" ubijeno, a više od 50 ranjeno u jučeranjim vazdušnim udarima.


Vesti – EU odlučuje - da li će zbog porasta zaraženih stopirati otvaranje granice za Zapadni Balkan? – Travel Magazine\nEU odlučuje – da li će zbog porasta zaraženih stopirati otvaranje granice za Zapadni Balkan?\nHome »Vesti» EU odlučuje – da li će zbog porasta zaraženih...\nPrvi jul se bliži, pa samim tim i najava da bi države EU mogle da otvore granice za Zapadni Balkan. Nažalost, trenutni porast novozaraženih ne ide na ruku za zemlje Zapadnog Balkana.\nPojedini mediji juče su preneli kako će članice EU pojedinačno odlučiti da li će ponovo otvoriti granice sa Zapadnim Balkanom nakon 1. jula.\nPre dve nedelje, Evropska komisija preporučila je državama članicama EU da ponovo otvore granice i to 1. jula. U to vreme stopa infekcije na Zapadnom Balkanu činila se ohrabrujuće niskom.\nMeđutim, tokom poslednje dve nedelje, u regionu je primećen značajan porast slučajeva zaraženih korona virusom. Srbija je juče imala 143 nova slučajeva, dok je Severna Makedonija beležila 136 novozaraženih. Do ovog porasta je najverovatnije došlo usled ublažavanja mera, ukidanja zabrane okupljanja, te nepoštovanja socijalne distance.\nPortparol Evropske komisije za migracije Adalbert Jahnz rekao je za Radio Slobodna Evropa da je sada na državama članicama da pojedinačno odluče da li će ukinuti ograničenja putovanja za građane Zapadnog Balkana ili ne.\nEvropska komisija može samo preporučiti ponovno otvaranje granica, rekao je Jahnz, ali konačne odluke pripadaju svakoj pojedinačnoj zemlji, piše Danas.


KRAJ VAKCINACIONE PROPUSNICE U FRANCUSKOJ, ispred Komisije Senata najavio Alain Fischer\nMnogo stvari je nelogično u ovoj pandemiji pa i najnovija vest koja dolazi iz Francuske. Naime uprkos padu novozaraženih ali i dalje velikom broju hospitalizovanih (preko 30000) i pacijenata na reanimaciji od Kovida-19, glavnokomandujući za vakcinaciju u Francuskoj Alain Fischer upravo je najavio kraj vakcinacione propusnice.\nPodsećamo da je veliki broj zemalja ukinuo vakcinacione i sanitarne propusnice među kojima su Velika Britanija, Izrael, Danska, Švedska…U Francuskoj je ranije najavljeno da će vakcinaciona propusnica biti na snazi najmanje do 31.jula a ovakav zaokret se možda može razumeti sve većim pritiskom na izvršnu vlast i početak novog načina protesta ovih dana poznatijim pod nazivom “Konvoj slobode”.\nAlain Fischer je danas odgovarao na pitanja senatskog odbora za socijalna pitanja u odnosu na trenutnu situaciju. Evo šta je sve ovaj, predsednik Saveta za orijentaciju strategije vakcinacije, rekao.


Turizam – Grant Thornton Serbia\nTurizam prolazi kroz dramatične promene: korisnici usluga sada vuku konce.\nNove tehnologije i koncept ekonomije deljenja su korisnicima turističkih usluga omogućili fleksibilnost, kontrolu i povećali očekivanja.\nTo je kompleksno okruženje koje se ubrzano menja. Delatnost odgovara tako što se više povezuje sa svojim korisnicima i integriše tehnologiju u izmenjanje poslovne modele.\nAvio kompanije pronalaze putnike putem društvenih mreža, a hoteli nude mogućnost čekiranja putem interneta ili prilagođavanja prostora gostima. Inovativne kompanije, restorani, turističke agencije, sportski i objekti za zabavu, sarađuju kako bi klijentima ponudili besprekorno i personalizovano iskustvo.\nOvaj pomak ka ekonomiji koju usmerava potrošač donosi izazove i mogućnosti za delatnost.\nGrant Thornton globalna mreža stručnjaka za turizam može pomoći da se uspešno krećete kroz ovo promenjivo poslovno okruženje.\nNaš pristup je proaktivan i zasnovan na saradnji, na osnovu čega možemo da razumemo vaše izazove, ambicije za rast i komercijalni kontekst u kome se nalazite. Naša usluga je prilagođena vašim potrebama, fleksibilna i brza.\nKontaktirajte nas da saznate više o našim uslugama kompanijama iz oblasti turizma.


Borelj: Vodeća uloga EU u dijalogu Beograda i Prištine, bliska saradnja sa SAD - Kosovo Online\n15. Maj 2020. • 12:45\n"Ovo je jedan od načina koji vodi ka normalizaciji odnosa i unapređenju regionalne saradnje. Srbiji i Kosovu je potrebno više ovakvih koraka, više sporazuma, više normalizacije", naveo je Borelj u pisanom odgovoru.\nOn je dodao da je u tom kontekstu, Evropska unija pozdravila odluku vlasti u Prištini da ukinu takse uvedne za robu koja potiče iz Bosne i Hercegovine i Srbije.\n"Ovo je pozitivan razvoj za regionalnu saradnju i može doprineti obnovi razgovora o dijalogu", zaključio je Borelj.\nPregovori Beograda i Prištine o normalizuaciji odnosa prekinuti su krajem 2018. godine kada je tadašnji premijer Kosova Ramuš Haradinaj uveo takse od sto odsto na proizvode iz Srbije i BiH, a 1. aprila ukinula ih je vlada Aljbina Kurtija.\nĐuzep Borelj Evropska komisija Kosovo Srbija\nAmerički ekspert za Zapadni Balkan Danijel Server izjavio je danas da je neodbacivanje ideje o korekciji granica i razmeni teritorija između Srbije i Kosova od strane visokog predstavnika EU Đuzepa Borelja "opasan i neiskren stav", prenosi Gazeta Ekspres.\nBorelj: EU ponovila evropsku perspektivu Zapadnog Balkana\nFon Kramon: Boreljov stav iznenađujući, razmene teritorija u Evropi su opasne


Američka postizborna drama: Poštar tvrdio da su mu tražili da manipuliše glasovima, pa povukao optužbu, a onda je usledio NOVI OBRT (VIDEO) – OnlineVesti\nby admin November 11, 2020, 9:53 pm 1.7k Views\nPoštanski radnik iz Pensilvanije, jedne od američkih saveznih država ključnih za pobedu Džoa Bajdena nad predsednikom Donaldom Trampom na izborima, prošle nedelje je svedočio za konzervativnu grupu “Project Veritas” da su on i njegovi kolege dobili uputstva da manipulišu glasačkim listićima poslatim poštom.\nNjegov iskaz su citirali visokorangirani republikanci, uključujući senatora Lindzija Grejema, koji ga je iskoristio kao dokaz u svom pismu Ministarstvu pravosuđa u kojem je zatražio da se pokrene savezna istraga o navodnoj izbornoj prevari. Budući da je “uzbunjivač” iz Američke poštanske službe podneo svoje optužbe u obliku potpisanog pismenog iskaza predatog pod zakletvom, one imaju težinu na sudu, prenosi “Blic”.\nMeđutim, poštar koji je u međuvremenu otkrio svoj identitet – zove se Ričard Hopkins – sad je navodno povukao svoje optužbe. Kako javlja “Vašington post”, pozivajući se na trojicu zvaničnika upoznatih sa istragom, Hopkins je istražiteljima koji su ga naknadno ispitali priznao da je lažirao optužbe.\nHopkins je, naime, prvo za “Project Veritas” posvedočio da je direktor pošte u kojoj radi, dan posle izbora (4. novembra) naložio da prikupe ispunjene glasačke listiće koji još nisu poslati na odredište i izmene na njima datum slanja u 3. novembar (dan izbora).\nRazlog je taj što u Pensilvaniji glasački listići poslati poštom mogu da budu primljeni do tri dana nakon izbora ako datum slanja potvrđuje da su poslati zaključno sa izbornim damom. Drugim rečima, to znači da su poštanski glasovi poslani 3. novembra validni i broje se, a oni koji su poslani 4. novembra nevažeći.\nHopkins nije optužio svoju poštu da je menjala kandidata kojeg su glasači zaokružili na ovim listićima, ali je i samo menjanje datuma slanja na njima ilegalno.\nIako su Trampovi republikanci tražili da se broje samo oni listići koji dođu poštom na dan izbora, Vrhovni sud Pensilvanije je pre izbora dozvolio rok od tri dana nakon izbora – pod uslovom da su poslati do 3. novembra.\nHopkins je u ponedeljak, prema zvaničnicima sa kojima je razgovarao “Vašington Post”, rekao istražiteljima iz kancelarije glavnog inspektora Američke poštanske službe (USPS) da optužbe nisu istinite i potpisao je novu izjavu pod zakletvom kojom poriče svoje prvobitne iskaze.\n– Uzbunjivač iz USPS-a potpuno je POVUKAO svoje tvrdnje o manipulisanju glasačkim listićima poslatim poštom nakon što su ga istražitelji ispitali, prema glavnom inspektoru – naveo je Kongresni odbor za nadzor, u kojem Bajdenove demokrate imaju većinu, na svom službenom Tviter profilu.\nIz odbora su dodali da Hopkins “nije objasnio zašto je potpisao lažnu izjavu pod zakletvom”, prenosi Index.hr.\nMeđutim, tek tu priča postaje zamršena. Hopkins, koji nije hteo da da izjavu za “Vašington Post”, u utorak uveče objavio je video na Jutjubu u kojem poriče da je povukao svoje optužbe.\n– Ja sam ovde danas da kažem da nisam povukao svoje izjave. To se nije dogodilo. Voleo bih da “Vašington Post” povuče svoj divni mali članak koji su odlučili da izbace tek tako – rekao je.\nTakođe, “Project Veritas” je jutros objavio video novog razgovora sa Hopkinsom u kojem on tvrdi da su ga istražitelji “izrešetali” i da “oseća da su ga izigrali”.\nPosebno je zanimljivo što video “Project Veritasa” sadrži i isečak navodnog snimka razgovora Hopkinsa sa njegovim nadređenim, Raselom Straserom iz kancelarije glavnog inspektora USPS-a.\n– Ja ne pokušavam da te – dobro, zapravo pokušavam malo da te pritisnem jer će ti se tako, verovao ili ne, um aktivirati. Ne plašim te, ali plašim te – kaže Straser prema ovom bizarnom snimku.\nDesničarska aktivistička organizacija “Project Veritas” inače je kontroverzna zbog svoje istorije objavljivanja obmanjujuće izrezanih i montiranih, tajno snimljenih videa sa ciljem inkriminacije medija, kompanija koje vode društvene mreže, levičarskih organizacija i političara.\nU svakom slučaju, Hopkinsov potpisani iskaz citiran je i u novoj saveznoj tužbi koju je Trampov izborni štab podneo u ponedeljak protiv izbornih zvaničnika u Pensilvaniji, a kojom traže da se zaustavi potvrda neslužbenog izbornog rezultata u toj državi, prema kojem je Bajden pobedio, zbog navodnih neregularnosti.\nU tužbi se, među ostalim, navodi da u pensilvanijskom sistemu glasanja poštom “ne postoji transparentnost i mogućnost provere kakva postoji za glasače koji glasaju na biralištu”.\nTrampov štab tvrdi da je u toj državi prekršen Ustav jer je stvoren “protivzakoniti dvostruki izborni sistem” po kojem je glasanje na biralištu podložno većim proverama od glasanja putem pošte. Državni tužilac te države Džoš Šapiro rekao je kako ta tužba nema težinu.\nMinistar pravosuđa Vilijam Bar u međuvremenu je poslušao savet senatora Grejema i ove nedelje poslao pismo saveznim tužiteljima u kojima im daje ovlašćenja da istraže “utemeljene tvrdnje o izbornim nepravilnostima i beleženju glasova”, pozivajući ih pritom da ne istražuju “ishitrene ili nategnute” tvrdnje i dodajući da je on sam to “već učinio u specifičnim slučajevima”.\n“Ako ima jasnih i kredibilnih optužbi o neregularnostima, ako je to istina, to bi moglo utjecati na ishod izbora”, upozorio je Bar tvrdeći kako njegov ured ima obavezu da obezbedi da se izbori provedu na način da Amerikanci mogu biti sigurni u izborni proces i svoju vladu.\nISTINA IZLAZI NA VIDELO: Projekat VERITAS bi mogao da otkrije prevaru na američkim izborima?! (VIDEO)\nКao odgovor na to, najviši zvaničnik Ministarstva pravde zadužen za istrage izbornih prevara, Ričard Pilger, podneo je ostavku, ukazujući na četrdesetogodišnju politiku odeljenja da se uzdrži od intervencije i sprovodi istrage tek nakon što izbori budu potvrđeni.


Trener Uroš Stevanović nije mogao da računa na petoricu standardnih igrača, pa je uloga austrajdera bila još izraženija u okršaju sa jednim od najjačih evropskih timova. Ipak, mladi tim Radničkog je još pokazao da može da se nosi sa bilo kojim rivalom, bez obzira u kom sastavu igra.\nVicešampion Srbije je odlično otvorio utakmicu na "Gružu", diktirao tempo i ubrzo stekao dva gola prednosti. Na golu se razbranio Zdravko Radić, koji je imao čak 17 odbrana i Radnički je imao četiri gola viška u drugom poluvremenu (7:3).\nU nastavku napad je zatajio, što je iskusna ekipa Juga znala da kazni i preko Paula Obradovića i Boškovića izvuče remi.\nUpravo su Bošković i Obradović bili najefikasniji sa po tri gola, jedan je dodao Nikša Dobud, dok su se u Radničkom Dušan Marković, Srđan Vuksanović i Ivan Basara u strelce upisali po dva puta, a jednom Marko Ćuk.


Potpredsednik Delta holdinga za poljoprivredu Milorad Sredanović kazao je da godišnji kapacitet te najmodernije proizvodne linije, napravljene u fabrici Favema u padovi, 10.000 tona.\nOn je istakao da je ta investicija značajna i za Deltu i za Novi Sad, jer se u celoj Srbiji godišnje proizvede 25.000 tona testenine.\nNovu proizvodnu liniju Danubiusa otvorio je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, koji je poručio da je politika Vlade Srbije da pravi partnerski odnos s privatnim kompanijama koje ulažu u Srbiji.\n"Srbija mora biti i biće otvoreno, zakonski regulisano tržište, s jasnim pravilima za sve. Vlada čini sve da privrede bude konkurentna", kazao je Vučević i izrazio zadovoljstvo što se u Novom Sadu ulaže u oblasti poljoprovrede.\nOtvaranju proizvodne linije Danubiusa prisustvovao je i predsednik Delta holdinga Miroslav Mišković. Danubius će, zahvaljujući novoj investiciji, godišnje proizvoditi 15.000 tona testenine. Ta kompanija od 2006. godine posluje u sastavu Delta agrara. Ima jedinstven mlin u Srbiji koji dnevno može da obezbedi 300 tona brašna za testenine.\n:: Prehrambeno-prerađivačka industrija :: Danubius – Novi Sad: NOVA PROIZVODNA LINIJA ::


Isključenje Rusije iz SVIFT-a stvoriće problem za sve - 30.12.2021, Sputnik Srbija\nIsključenje Rusije iz SVIFT-a stvoriće problem za sve\nIsključenje Rusije iz međunarodnog platnog sistema SVIFT stvoriće probleme i drugim zemljama, izjavio je ministar finansija Rusije Anton Siluanov u intervjuu... 30.12.2021, Sputnik Srbija\nOn je podsetio da je Rusija veliki učesnik u međunarodnoj trgovini, zbog čega njeno isključenje iz SVIFT-a neće koristiti nikome.Prema njegovim rečima, takav korak će zasmetati i evropskim kompanijama koje aktivno trguju sa Rusijom.Ranije su mediji saopštili da zapadne zemlje i Kijev u poslednje vreme optužuju Moskvu za navodno povećavanje vojnog prisustva na granici sa Ukrajinom i da se kao kontramera sve češće iznose pretnje isključenjem Rusije iz „Svifta“. Rusija je kao odgovor na to napravila svoj sistem bankarske finansijske telekomunikacije. U decembru je agencija „Blumberg“ objavila da Zapad takav potez smatra problematičnim.Udruženje za međunarodne međubankarske finansijske telekomunikacije (SVIFT) je međunarodni međubankarski sistem za prenos informacija i obavljanje plaćanja, na koji je povezano više od 11 hiljada najvećih organizacija u gotovo svim zemljama sveta.\nrusija, svift, rusija – ekonomija, ekonomija\n© Foto : SWIFTMeđunarodni bankarski sistem SVIFT\n© Foto : SWIFT\nIsključenje Rusije iz međunarodnog platnog sistema SVIFT stvoriće probleme i drugim zemljama, izjavio je ministar finansija Rusije Anton Siluanov u intervjuu televiziji „Rosija 24“.\nOn je podsetio da je Rusija veliki učesnik u međunarodnoj trgovini, zbog čega njeno isključenje iz SVIFT-a neće koristiti nikome.\n„Naravno, to je moguće uraditi, ali ćemo onda zajedno da tražimo načine kako da jedni drugima dostavljamo informacije o transakcijama. To će biti veliki, veliki problem“, rekao je Siluanov.\nPrema njegovim rečima, takav korak će zasmetati i evropskim kompanijama koje aktivno trguju sa Rusijom.\nRanije su mediji saopštili da zapadne zemlje i Kijev u poslednje vreme optužuju Moskvu za navodno povećavanje vojnog prisustva na granici sa Ukrajinom i da se kao kontramera sve češće iznose pretnje isključenjem Rusije iz „Svifta“. Rusija je kao odgovor na to napravila svoj sistem bankarske finansijske telekomunikacije. U decembru je agencija „Blumberg“ objavila da Zapad takav potez smatra problematičnim.\nUdruženje za međunarodne međubankarske finansijske telekomunikacije (SVIFT) je međunarodni međubankarski sistem za prenos informacija i obavljanje plaćanja, na koji je povezano više od 11 hiljada najvećih organizacija u gotovo svim zemljama sveta.\nBritanski mediji: Isključenje iz SVIFT-a ne bi slomilo Rusiju\n19 Decembar 2021, 13:01


Nisi rasejana, nego pametna - tvrdi nauka - Page 2 of 2 - WANNABE MAGAZINE\nČudesna soda bikarbona - kao kozmetički preparat\nHipokampus, deo mozga u kome se čuvaju uspomene i taj deo radi sve što može kako bi se otarasio nevažnih detalja i usredsredio se na ono što je bitno. Kad smo preopterećeni, taj proces nas više ometa u dnevnom funkcionisanju (multitaskingu), jer mozak nastoji da se rastereti, kako bismo mogli efikasnije da koristimo svoju inteligenciju.\nMozak pretrpan informacijama “baguje” i ometa nas u rezonovanju i donošenju pametnih odluka, pa zato koristi razne mehanizme, kako bi očistio memoriju od nepotrebnog sadržaja. To je kao veliko spremanje – neophodno je da baciš stare i nekorišćene stvari, da bi napravila mesta novim sadržajima i utiscima, da bi raščistila mentalni prostor i zadržala duševni mir.\nUostalom, kažu naučnici, danas kada su sve informacije dostupne na klik, kad sve možemo da potražimo na internetu, uopšte i ne treba da se zamaramo pokušajem da pamtimo ono što nam nije primarno.\nA post shared by C'est la vie, ma chérie (@cestlaviemacheriee) on Jun 6, 2020 at 1:11pm PDT\nRanije, u davna vremena, ljudi su morali da pamte detalje kako bi preživeli, a mozak se od toga razvijao i postao je veći, kako bi imao više mesta za dotok informacija. Ali savremena tehnologija ukida potrebu za pamćenjem detalja, a mozak sarađuje – ukida sve nepotrebno, naročito u periodima kada su u toku neki unutrašnji procesi, ili nam se dešava nešto od životne važnosti, ili imamo potrebu da usporimo i smanjimo tempo. Savremen način života je lud i brz, a mozak je prilagodljiv i pametan – ubacuje u niži stepen prenosa da nam sačuva zdravlje, energiju i živce.\nDakle, kad si zaboravna, rasejana i nerviraš se što ne funkcionišeš kao obično (kao robot), budi zahvalna svom mozgu što te sabotira u održavanju tempa i sarađuj – uspori svesno, ako treba obavesti sve oko sebe da si preopterećena i da ne mogu da računaju na tebe, a ako nešto žele od tebe i važno im je, neka te cimaju i podsećaju, umesto da očekuju da to i tebi bude važno.\nNaslovna fotografija: instagram.com/cestlaviemacheriee\nKljučne reči Brankica Miloševićmagazin za ženemodni magazinNisi rasejana nego pametna - tvrdi naukaobavezepamćenjepreopterećenostrasejanostWannabe MagazinWannabe Magazineženski magazin


Mihailović: Posledice zavise od trajanja pandemije korone\nCG: Posledice zavise od trajanja pandemije\nSvet Autor:Tanjug 22. Apr. 202010:01\nKorona virus će u svakom slučaju imati negativne posledice na crnogorsku ekonomiju koje će se tek osetiti kada se završi medicinski segment krize, izjavio je profesor Ekonomskog fakulteta u Podgorici I predsednik Saveza ekonomista Crne Gore, Božo Mihailović.\nSvaki zaključak o posledicama, kaže, zavisi od vremena trajanja pandemije I toga šta sve bude funkcionisalo u svakoj zemlji pa i u Crnoj Gori.\nPrema najnovijim prognozama Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) crnogorska ekonomija bi u ovoj godini mogla da oslabi devet odsto.\nKada je reč o bilansu tekućeg računa u Crnoj Gori MMF u ovoj godini predviđa manjak od skoro 18 odsto I inflaciju nižu od jedan odsto.\nKomentarišući te prognoze Mihailović je gostujući u Jutarnjem programu Televizije Crne Gore kazao da se one baziraju na padu uslužnog sektora, odnosno na smanjenju turističke delatnosti i dovođenju u pitanje turističke sezone.\n“To povezujem sa činjenicom da je isti nivo pada predviđen i za Hrvatsku. Inače, pad ekonimije je činjenica i budućnost svetske ekonomije u ovoj godini za dva do tri odsto za sada”, naveo je.\nPodsetio je da MMF previđa i pad za visokorazvijne zemlje EU te da on nigde nije ispod pet odsto, ali je dodao da ta međunarodna finansijska organizacija često menja svoje prognoze.\n“Njihove prognoze su uvek bile niže od onog što je Crna Gora ostvarivala. Ja se nadam da će se to desiti i ovog puta”, istakao je Mihailović, preneo je portal RTCG.\nIpak, ističe, sve zavisi od razvoja događaja u medicini i u borbi sa virusom. Svaka prognoza, kako je kazao, mora da se zasniva na tome.\n“Ako virus bude kraće trajao i ako krenemo sa sektorom usluga, nadam se da ćemo uskoro i već imamo neke najave, verujem da će se to desiti sa sektorom sitnih usluga, zatim sa otvaranjem mogućnosti da Crna Gora bude uspešna u borbi sa virusom očekujem da će turističke sezone biti bar od 1. jula i da će ova dva meseca stvoriti uslovi da turistička sezona krene”, kazao je Mihailović.\nTo, ukazuje, ne bi bilo dovoljno ali bi pomoglo da se makar pokriju fiksni troškovi i da se turistička sezona na neki način dovede do kraja.\nMihailović smatra da se najpre treba zadužiti na domaćem tržištu a onda na međunarodnim i podsetio da su krediti na međunarodnom tržištu već poskupeli.\nIpak, ističe, da se može govoriti o značajnim negativnim posledicama koje će se, kako je kazao, tek osetiti, kada se “završi medicinski segment”.


Branislav Nedimović Biografija - Biografija.org\nPolitičar, pravnik (1977. - )\nFoto: E-stock.us / Dragan Milovanov\nBranislav Nedimović je srpski pravnik i političar. Od 2016. godine obavlja funkciju ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, te potpredsednika Vlade Srbije. Rođen je 27. novembra 1977. godine u Sremskoj Mitrovici.\nBranislav Nedimović je oženjen i ima dvoje dece.\nAktivno se bavi amaterskim fudbalom i nastupa za FK Sloga iz Zasavice.\nU rodnom gradu je pohađao osnovnu i srednju školu, a u Novom Sadu je završio Pravni fakultet.\nPolitičku karijeru je započeo u Demokratskoj stranci Srbije (DSS). Na izborima 2003. godine je osvojio mandat poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nNa Lokalnim izborima 2008. godine je izabran za gradonačelnika Sremske Mitrovice. Ovu funkciju je obavljao narednih osam godina. Kad je izabran na tu funkciju bio je najmlađi gradonačelnik Srbije u tom momentu.\nIste godine je napustio DSS i bio je aktivan u Pokretu „Mitrovica evropska regija“.\nU Demokratsku stranku se učlanio 2010. godine. Prilikom potpisivanja pristupnice za Demorkatsku stranku u Novom Sadu izjavio je da je njegov „ulazak u DS lična odluka“, zato što „misli da je dobro za Mitrovčane i budućnost tog grada da budu na strani koja krči put u Evropu„.\nNaredne godine je osnovao Grupu građana „Vredna Mitrovica“ koju su činile nevladine organizacije.\nNedimović, kao i veliki broj članova „Vredne Mitrovice“ je 2015. godine prešao u Srpsku naprednu stranku (SNS). Postao je i predsednik Gradskog odbora SNS, a tom prilikom je izjavio da se na taj korak odlučio „zbog daljeg razvoja grada“.\nPosle izbora 2016. godine tadašnja mandatarka, a potom predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić ga je imenovala za ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nČetiri godine kasnije Brnabić mu je ponovo poverila istu funkciju, a pored Zorane Mihajlović, Maje Gojković, Nebojše Stefanovića i Branka Ružića obavlja funkciju potpredsednika Vlade.\nNedimović je potpredsednik Upravnog odbora Nacionalne alijanse za lokalni i ekonomski razvoj.\nMinistar u farmerkama\nBranislav Nedimović privukao je pažnju javnosti kada je početkom novembra 2021. godine crnogorskog predsednika Vlade Zdravka Krivokapića na aerodromu dočekao u farmerkama i bez kravate.\nMnogi mediji, ali i analitičari ovaj potez okarakterisali su kao „ozbiljan diplomatski skandal“, s obzirom na to da praksa u diplomatiji u ovakvim situacijama zahteva ozbiljan dres-kod.\nNepoštovanje dres-koda dobilo je veću medijsku pažnju nego bilo koji potez ministra Nedimovića u njegovoj dotadašnjoj političkoj karijeri.\nMnogi su se zapitali da li je reč o nepoznavanju diplomatskih protokola ili „suptilan“ pokazatelj koliko zvaničnici u Beogradu poštuju instituciju predsednika Vlade Crne Gore.\nNa pitanje novinara o čemu se radi, premijerka Ana Brnabić je kazala da je ona „kriva“ za neformalno oblačenje svog potpredsednika.\nNaime, Krivokapića je na aerodromu trebalo da dočeka srpski šef diplomatije Nikola Selaković. Međutim, on je kasnio zbog komplikacija na letu iz Atine.\nZato je Brnabić odabrala Nedimovića da dočeka crnogorskog premijera. Neprimereno odevanje opravdala je „njegovim svakodnevnim neformalnim stilom“, te izjavila da time nije bilo nikakve namere da se iskaže nepoštovanje gostu iz Crne Gore.\nKrivokapić je kazao da se nije obazirao na to kako je Nedimović obučen, nego je doživeo „srdačnu i prijatnu dobrodošlicu“ od strane ministra.\nZa razliku od njega, većina aktuelnih i bivših diplomata s ovih prostora ministrov stajling opisala je sintagmom „diplomatski skandal“, pogotovo kada se uzme u obzir koliko su odnosi između Srbije i Crne Gore u poslednje vreme „zategnuti“.\nOznake: biografijabranislav nedimovićministarpolitikapravniksnssrbijasremska mitrovicasrpska napredna strankavredna mitrovica\nKratke informacije o: Branislav Nedimović\nDatum rođenja: 27. novembar 1977.\nDemokratska stranka Srbije - DSS (2003. - 2008.)\nDemokratska stranka - DS (2010. - 2015.)\nSrpska napredna stranka - SNS (2015. - danas)


Kompanija Investment korporejšn of Dubai (ICD), koja je 2016. godine preuzela projekat Porto Montenegro, jedan je od akcionara i glavnih partnera firme Korporejšn Amerika erports (CAA) iz Luksemburga, koja je prošla predtenderski postupak za koncesiju za aerodrome u Podgorici i Tivtu, piše Dan, a prenosi portal Klix.\nIpak, najveće šanse za dobijanje koncesije ima tursko-francuski konzorcijum koji čine kompanija TAB i Aéroports de Paris (AdP). Mediji su ranije pisali da su TAB i AdP angažovali advokatsku kancelariju Ane Đukanović za pripremu tenderske dokumentacije u pretkvalifikacionom postupku.\nTe dve firme su zajedno sa južnokorejskom kompanijom Incheon internešenal erport korporejšn i indijskom GMR Erports limitid prošle pretkvalifikacioni tender za aerodrome, na koji se javilo sedam ponuđača.\nCrnogorski ministar saobraćaja Osman Nurković je prošlog meseca najavio da će tender za aerodrome biti u prvoj nedelji februara, ali se to nije desilo.\nDva crnogorska aerodroma važna su kapija za dolazak stranih turista u tu zemlju. Podgorički je u prošloj godini imao 1,21 milion putnika, a onaj u Tivtu čak 1,25 miliona.\nProces izdavanja svojih glavnih aerodroma pod koncesiju već su prošle Hrvatska i Srbija, a u Bosni i Hercegovini on još uvek nije ni u naznakama.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: "Političko sljepilo umjesto dalekovidosti"\nCAE 16. 02. 2013. 14:22 >> 14:26 0\n"Političko sljepilo umjesto dalekovidosti"\nTo je bio kratak komentar organizacije "Culture Action Europe" povodom dogovora koji su lideri Evropske unije konačno postigli ovih dana u vezi sa budžetom za period od 2014. do 2020. godine.\nPrema dogovorenom budžetu, koji bi trebalo da potvrdi Evropski parlament, ukupna sredstva predviđena za liniju kojoj pripada kultura nešto su veća nego u budžetu za 2007-2013, ali su 15 odsto manja od prvobitnog prijedloga Evropske komisije za naredni šestogodišnji period, saopštila je Culture Action Europe (CAE).\nCjelokupna budžetska linija kojoj pripada kultura iznosi manje od 1,8 odsto ukupnog budžeta EU.\nPrema ocjeni CAE, smanjenje te budžetske linije nema bitniji značaj za ukupan budžet EU, zbog čega predstavlja grešku ili znak pasivnosti i panike.\nIstovremeno, i sredstva za evropsku kohezionu politiku su značajno smanjena, kao i fondovi za regionalni razvoj, socijalna pitanja i interegionalnu saradnju. Manje bogati regioni u Sjevernoj Evropi mogli bi da najviše osjete to kresanje budžeta.\nInvesticije koje se smatraju manje urgentnim, uključujući kulturu i obrazovanje, postaju tako nemoguće. Stoga evropski projekti gube svoje dublje značenje.(Portal SEEcult.)\nCAE ukazuje i da je većina zemalja EU smanjivala proteklih godina finansijska sredstva dostupna lokalnim vlastima za socijalni razvoj i jačanje kohezije. Dodatno smanjenje na evropskom nivou zato je loša vijest za sve i manifestuje nedostatak vizije. Takođe, ukazuje na tragičnu grešku davanja prednosti finansijama u odnosu na inkluziju, razmjenu i razvoj.\nPomenuta organizacija se nada da će Evropski parlament, prilikom rasprave o budžetu EU za 2014-2020, iskoristiti u potpunosti mandat koji je dobio direktno od građana.\nCAE stoga poziva poslanike Evropskog parlamenta da zauzmu čvrst stav u raspravi o budžetu i učine napor koji bi rezultovao bolje balansiranim budžetom za naredne godine, koji bi odrazio svijest o neophodnosti investiranja u oblasti kulture i obrazovanja.\nUjedno, građani su pozvani da se istim povodom obrate svojim predstavnicima u Evropskom parlamentu.\nPovodom budžeta EU za 2014-2020, CAE je svojevremeno pokrenula kampanju “We Are More”, zagovarajući povećanje budžeta za kulturu.\nKao vodeća zagovaračka mreža u oblasti kulture, "Culture Action Europe" (CAE) okuplja više od 80.000 organizacija širom Evrope koje su aktivne u oblasti kulture i umjetnosti.


Siniša Šakić - 1\nŠakić uhapšen tri dana nakon što je saslušan kao svjedok\n22. 09. 2021 19:15\nBANJALUKA - Siniša Šakić zvani Kinez (36) iz Banjaluke, optužen za ubistvo sugrađanina Slaviše Ćuluma (36), najprije je saslušan kao svjedok ovog zločina, a onda je tri dana nakon toga uhapšen zbog sumnje da je počinio ovaj zločin.\nPočelo suđenje Šakiću: Ćulum bio ubijeđen da će ga sasjeći rafal\n24. 05. 2021 16:00\nBANJALUKA - Slaviša Ćulum (36) iz Banjaluke, koji je prije nepunu godinu dana izrešetan u banjalučkom naselju Dragočaj, kobnih momenata išao je na grob bratu Nedeljku (19), ubijenom deset godina ranije. Slaviša je znao da ga vrebaju iza svakog grma, a jednom prilikom je čak rekao da će ga negdje "sasjeći rafal".\nTužilaštvo traži još dva mjeseca pritvora za Šakića\n25. 08. 2020 15:02\nBANJALUKA - Republičko javno tužilaštvo zatražilo je da još dva mjeseca u pritvoru ostane Siniša Šakić zvani Kinez iz Banjaluke, osumnjičeni za ubistvo sugrađanina Slaviše Ćuluma u maju ove godine u Dragočaju, potvrđeno je "Nezavisnim novinama".\n13. 08. 2020 21:03\nBANJALUKA - Tragovi DNK Siniše Šakića (35) zvanog Kinez iz Banjaluke, koji je osumnjičen za ubistvo sugrađanina Slaviše Ćuluma, pronađen je na mjestu likvidacije.\nŠakić se pred tužiocem branio ćutanjem\nBANJALUKA – Siniša Šakić iz Banjaluke, osumnjičeni za ubistvo sugrađanina Slaviše Ćuluma, pred postupajućim tužiocem Republičkog javnog tužilaštva branio se ćutanjem, saznaju "Nezavisne".\n29. 07. 2020 10:25\nBANJALUKA – Tokom jučerašnjih pretresa na nekoliko lokacija u Banjaluci koje koristi Banjalučanin Siniša Šakić, koji je juče uhapšen u ovom gradu, pronađeni su predmeti koji se mogu dovesti u vezu sa ubistvom Slaviše Ćuluma, za koje se Šakić sumnjiči.\nSiniša Šakić predat Tužilaštvu\n29. 07. 2020 10:03\nBANJALUKA - Siniša Šakić (35) zvani Kinez iz Banjaluke, koji je juče uhapšen zbog sumnje da je ubio sugrađanina Slavišu Ćuluma (36), predat je Republičkom javnom tužilaštvu.\n28. 07. 2020 16:53\nBANJALUKA - Siniša Šakić (35) zvani Kinez iz Banjaluke, uhapšen je danas u jednom banjalučkom kafiću, a kada je čuo policiju digao je ruke uvis.\nBANJALUKA - Prikupili smo neoborive materijalne dokaze da je osumnjičeni Siniša Šakić (35) zvani Kinez iz Banjaluke direktan izvršilac ubistva sugrađanina Slaviše Ćuluma (36), i u potpunosti je razbijen njegov lažni alibi da je u vrijeme zločina boravio u Hrvatskoj.\n"Nezavisne" saznaju: Šakić ponovo uhapšen zbog ubistva Ćuluma\n28. 07. 2020 13:41\nBANJALUKA - Siniša Šakić (35) zvani Kinez iz Banjaluke, ponovo je uhapšen u sklopu istrage o ubistvu Slaviše Ćuluma, saznaju "Nezavisne".


Francuska: Donešena odluka o putovanjima posle 15.decembra\nNa konferenciji za štampu koja je sinoć bila pod velikom pažnjom javnosti, govorili su Premijer Francuske, Jean Castex i Ministar zdravlja Olivier Veran. Donešene su neke veoma važne odluke koje menjaju one najavljene predsednika Francuske Emanuela Makrona od 28.decembra.\nTrenutno je na snazi mera izolacije ali i zabrane putovanja između regiona. To znači da samo u izuzetnim slučajevima možete napustiti vaš region. Sinoć je premijer govorio i o ovoj meri i kako će sve izgledati posle 15.decembra.\nTagovi: Francuska - mère - putovanje