PROVOCIRA PRED SPEKTAKULARNO VENČANJE Ovakvu Aleksandru Prijović nikada niste videli\nSve popularnija folk zvezda, koja će idućeg meseca izabraniku Filipu Živojinoviću izgovoriti sudbonosno da”, rešila je da svojim obožavateljima pokaže veoma provokativno izdanje, a nema sumnje da će malo koji muškarac ostati imun na ovakvu Aleksandru.\nPevačica je na društvene mreže postavila fotografiju koja je pokrenula sijaset poruka onih koji prate njen lik i delo, a ovog puta zaigrala je na kartu provokacije, što je dosad u više navrata činila.\nU prvom planu su njeni fizički atributi, a ponela je izazovni kupaći kostim, na koji bi se malo koja dama odlučila.\nUnikat”, prelepa si”, nema ti ravne”, samo su neki od komentara koji se mogu pronaći ispod ove objave atraktivne folkerke. Lepa Brena je progovorila o spektaklu koji se sprema za venčanje Aleksandre i Filipa, a više detalja pronaći ćete OVDE.\nTurski bankar osuđen na 32 meseca zatvora zbog pomaganja Teheranu


Ivana je posle treće serije bila druga sa rezultatom 6,62, a onda je poslednjim skokom ostavila konurenciju iza sebe i odbranila trofej Dijamantske lige. Našoj šampionski ovo je druga titula u ovom prestižnom takmičenju.\nDrugo mesto je osvojila Lorin Judžin iz Velike Britanije sa 6,65 metara, dok je na trećem mestu završila Amerikanka Šakila Sanders sa centimetrom manje.\nIvana Španović zbog povreda nije učestvovala na mitinzima u Judžinu i Oslu, u Lozani je pobedila, a u Londonu zauzela drugo mesto.\nAtletski miting u Briselu


Osumnjičeni za ubistvo policajaca: Aleksandar Macan se žali na uslove u pritvoru, tvrdi da mu je ćelija premala - Portal 072info\nKantonalni sud Sarajevo donio je rješenje o produženje pritvora za još dva mjeseca Aleksandru Macanu, osumnjičenom za ubistvo sarajevskih policajaca Adisa Šehovića i Davora Vujinovića, potvrđeno je za portal “Avaza” iz Odjela za odnose s javnošću Kantonalnog suda.\nTužilaštvo Kantona Sarajevo zatražilo je produženje pritvora zbog opasnosti od bjekstva, bojazni da bi boravkom na slobodi mogao ometati istragu utjecajem na svjedoke ili saučesnike, odnosno prikrivati dokaze, zbog opasnosti od ponavljanja krivičnog djela, kao i zbog bojazni da bi njegovo puštanje na slobodu moglo rezultirati uznemirenjem javnost\nNo, kako saznajemo, Macan se žali na uslove boravka u KPZ Miljacka. Prema informacijama “Avaza” Macanu ne odgovara prostorija u kojoj boravi, zajedno s još jednim pritvorenikom, smatrajući da je premala.\nOvaj osumnjičeni za ubistvo Šehovića i Vujinovića žalio se i na pojačane mjere osiguranja, jer u šetnju izlazi sam. Nije mi dozvoljeno kretanja u društvu drugih pritvorenika.\nPrethodni članakSDA-ov vijećnik najavio izgradnju džamije na Trebeviću\nSljedeći članakIzetbegović: Ljudi će sve bolje da žive širom BiH


Dan železničara i 129. rođendan srpskih železnica 15. septembar obeležen u Nišu radno i sa velikim očekivanjima - Ljubitelji železnice Srbije ŽS\nDan železničara i 129. rođendan srpskih železnica 15. septembar obeležen u Nišu radno i sa velikim očekivanjima\n- Prvi voz u Srbiji pušten je u saobraćaj 15. septembra 1884.godine između Beograda i Niša. Već 129 godina taj datum obeležavamo kao Dan železničara u Srbiji. Na današnji praznik naš najveći zadatak je da tu istu, prvu prugu, danas poznatu kao međunarodni Koridor 10, stavimo u punu funkciju sa brzinama od 120 do 160 kilometara na sat. Dan železničara danas obeležavamo u vreme kada su i železnica, i Srbija u celini u izuzetno teškom stanju, a da bi izašli iz začaranog kruga u koji smo prethodnih decenija dospeli, neophodno je da menjamo navike, odnos prema radu i imovini koja nam je poverena, rekao je generalni direktor „Železnica Srbije“ Dragoljub Simonović 15. septembra u Nišu, obraćajući se povodom Dana železničara po prvi put od svog imenovanja rukovodiocima železničkih čvorova, sa porukom šta od njih očekuje u narednom periodu.\nIstičući da rođendan železnice danas obeležavamo radno, generalni direktor je železničarima-rukovodiocima na terenu iz cele Srbije poručio da je na njima da stvore kreativni ambijent. Infrastruktura je u strašno lošem stanju, na svega tri odsto pruge vozovi mogu da saobraćaju brzinom većom od sto kilometara na sat, vozni park je starosti između 30 i 60 godina, industrijski koloseci su uništeni, a sa vozova i pored njih krade se sve što se može ukrasti. Kako je rekao Simonović, na šefovima je da stanicama i pruzi vrate dušu, jer za sve nije neophodan novac, domaćinski odnos je ono što se očekuje od svakog zaposlenog, jer u Srbiji železničari važe za dobre domaćine svojih domova.\n- Jako sam nezadovoljan ponašanjem i radom velikog broja naših rukovodioca koje sam zatekao, ali i koje sam postavio. Očekujem da posle ovog sastanka duž naših pruga ne bude više trave u koloseku, da ne bude više rastinja koje grebe naše vozove, očekujem ljubaznost, očekujem bolju operativnu organizaciju u smislu boljeg angažovanja materijalnih sredstava, kako bismo sa time čime raspolažemo mogli da pružimo kvalitetnije usluge u prevozu robe i putnika, poručio je prvi čovek srpskih železnica.\n„Železnice Srbije“ su ove godine sopstvene prihode povećale za 1,2 milijarde dinara, što je za 18 odsto više u odnosu na prošlu godinu, a rashode smanjile za 2,3 milijarde dinara ili 12 odsto u odnosu na 2012. u uslovima značajno povećanog obima prevoza u putničkom i robnom saobraćaju.\nZa osam meseci ove godine, u poređenju sa istim periodom lane, „Železnice Srbije“ prevezle su 4,7 miliona putnika, što je povećanje od 26 odsto i od prevoza putnika ostvarile prihod od 1,17 milijardi dinara, što je povećanje od 5 odsto. U unutrašnjem saobraćaju broj prevezenih putnika povećan je za 45 odsto, a prihod za trećinu, red vožnje realizovan je sa 97 odsto, broj otakazanih vozova smanjen za oko 75 odsto, a zakašnjenja vozova smanjena 16 odsto.\nU istom periodu prevezeno je 6,4 miliona tona robe, što je povećanje od tri odsto u odnosu na isti period lane, a prevezeno je 90 hiljada tona robe preko plana. Najviše je povećan prevoz robe u unutrašnjem (11 odsto ili 200 hiljada tona) i tranzitnom saobraćaju (2 odsto ili 50.000 tona). Ove godine od robnog saobraćaja ostvarili smo prihod od 5,3 milijardi dinara, što je za 6%, odnosno za 300 miliona dinara više nego u istom periodu lane.\n-Ipak, bolji rezultati se tek očekuju. Pravi efekti postignutih mera koje se sada sprovode tek se očekuju naredne godine. Na tom putu ne sme biti zaostoja, niko neće biti sankcionisan ako iza sebe ima rezulate, ali ni pošteđen ako ne odgovori očekivanjima, bez obzira na sindikalnu ili političku pripadnost, poručio je generalni direktor „Železnica Srbije“ Dragoljub Simonović čestitajući Dan železničara svim šefovima železničkih čvorova okupljenih u Nišu i svim železničarima u Srbiji.\nNa radnom sastanku u železničkoj stanici Niš železničare je pozdravio i praznik čestitao i gradonačelnik Niša dr Zoran Perišić.


Državna aviokompanija Argentine, "Aerolinas Argentinas", saopštila je danas da će svi letovi zakazani za utorak biti otkazani zbog štrajka povodom najavljenih mera štednje.\nSindikati su najavili 24-časovni štrajk u utorak, te će zbog toga doći do otkazivanja oko 350 letova, što će pogoditi 22.000 putnika, saopštila je aviokompanija.\nPredsednik Argentine Maurisio Makri najavio je mere štednje zbog, kako navodi Rojters, slabih ekonomskih rezultata.\nBDP Argentine je u padu a cene dobara porasle su za 54 odsto u poslednjih 12 meseci zbog inflacije, dodaje agencija.\nMakri cilja na još jedan mandat, ali ankete ukazuju da glasači gube strpljenje.\n"Iran-er" traži avione


Foto: Marina Lopičić I, Www.johanngudenus.at\n13.08.2019. 17:26h 13.08.2019. 17:45h\nBEČ - Državno tužilaštvo za borbu protiv korupcije naložilo je pretres stanova nekadašnjeg lidera Slobodarske partije Austrije (FPÖ) Hajnc Kristijana Štrahea i njegove dotadašnje "desne ruke" Johana Gudenusa, a u vezi s imenovanjem članova rukovodstva u kompaniji "Kazinos Austrija".\nPrema pisanju medija, radi se pre svega o imenovanju Petera Sidloa, člana FPÖ na mesto direktora za finansije "Kazinos Austrija", jer se njegovo imenovanje dovodi u vezu sa navodnim političkim dogovorom sa suvlasnikom firme "Novomatik". Zbog toga nisu pretresani samo stanovi Štrahea i Gudenusa već i stanovi i kancelarija šefa Novomatika Haralda Nojmana, ali i Sidloa.\nU "Kazinos Austrija" potvrđuju da su pretresane prostorije u sedištu kompanije i dodaju da je reč o postavljanju Sidloa, a ne poslovanju koncerna, koji je delimično u vlasništvu države. Upravni odbor "Kazinos Austrija" je marta ove godine na vanrednoj sednici imenovao novu tročlanu upravu, pa je na mesto šefa Upravnog odbora postavljena nekadašnja zamenica predsednika Narodne partije (ÖVP) Betina Glac, koja je do tada bila direktor finansija.\nKao drugi član postavljen je bivši bankar Martin Skopek, koji je bio zadužen za operativne poslove, a Sidlo kao šef za finansije. Sidlo je na to mesto postavljen iako nije imao preporuke, a prema anonimnoj prijavi njegovo postavljenje je bilo deo dogovora sa akcionarima "Kazinos Austrija".\nKonkretno su ÖVP I FPÖ, koje su tada bile na vlasti, dogovorile da Sidlo uđe u "Kazinos Austrija" preko suvlasnika Novomatika. Zauzvrat je dogovoreno da će FPÖ izaći u susret koncernu igre na sreću kod mogućih izmena zakona, a nakon izbora u Beču. Tužilaštvo, koje potvrđuje istragu i pretrese, ali ne želi da navodi imena, ističe da postoji sumnja u podmićivanje državnih službenika u vezi s izdavanjem lienci za igre na sreću.\nInače, "Kazinos Austrija" pripadaju sa 33 odsto državnom holdingu OeBAG, uz Sacka Grupaciju milijardera Karela Komareka koji drži 38 odsto i Novomatik sa 17 odsto udela. Štrahe i Gudenus se nalaze pod istragom tužilaštva i zbog drugog slučaja, a to je afera "Ibica", koja je dovela do rušenja vlade Sebastijana Kurca krajem maja.\nVideo snimci sa Ibice, od pre dve godine, koji su se pojavili u javnosti nedelju dana pred izbore za Evropski parlament, prikazali su Sstrahea I Gudenusa kako jednoj navodnoj nećaki ruskog milijardera nude državne poslove za finansijsku podršku njihovoj FPÖ. Nakon pojavljivanja snimaka Štrahe je podneo ostavku na mesto vicekancelara i lidera stranke, a Gudenus je podneo ostavku na mesto potpredsednika i šefa poslaničkog kluba FPÖ. Afera "Ibica" teško je pogodila FPÖ, a novi slučaj mogao bi dodatno da utiče na raspoloženje birača pred prevremene izbore zakazane za 29. septembar.\nFoto Marina Lopičić/ johanngudenus.at\nHajnc Kristijan ŠtraheJohan GudenusAustrijaFPÖracijapreteresafera Ibicapretres


Ministar zdravlja doc.dr Miodrag Radunović – intervju za "Evropski reporter"\nDatum objave: 30.10.2010 12:09 | Autor: PR služba Ministarstva zdravlja\nPrioritet Ministarstva zdravlja u narednom periodu je, što je i utvrđeno Master planom, usvajanje Nacionalne strategije za razvoj kvaliteta i bezbjednosti u zdravstvenoj zaštiti, izrada kliničkih smjernica, vodiča i protokola, te sistema otvorenog izvještavanja, monitoringa i analiziranja, u cilju poboljšanja bezbjednosti pacijenata i kontrole rizika, ističe Ministar zdravlja doc. dr Miodrag Radunović u pisanom intervjuu za Evropski reporter.\nMinistar Radunović kaže da crnogorsko zdravstvo raspolaže značajnim prostornim i tehničkim kapacitetima, te da je dijagnostika na zavidnom nivou.\nS obzirom na to da je Strateija razvoja zdravstva u Crnoj Gori donijeta 2003, koliko se, po Vašem mišljenju, uspio razviti zdravstveni sistem harmonizovan sa trendovima razvoja evropskog zdravstva?\nZa sprovođenje ciljeva utvrđenih Strategijom obezbijeđena je kreditna podrška Svetske banke, u iznosu od sedam miliona dolara, i započeli smo sa reformom primarnog nivoa zdravstvene zaštite, kao temelja svakog zdravstevnog sistema. Sprovedene su značajne aktivnosti i uspostavljen je koncept izabranog doktora na čitavoj teritoriji Crne Gore, reorganizovani su domovi zdravlja koji su postali centri za podršku radu izabranih doktora, stavljajući snažan akcenat na prevenciju bolesti i promociju zdravlja, rehabilitaciju i, što je prije moguće, ponovno uključenje oporavljenog ili izliječenog bolesnika u radni odnos, porodicu i šire društvo.\nUključivanje zdravstvenog sistema u međunarodni proces zdravstvene zaštite podrazumijeva i značajan normativni okvir u vidu donošenja velikog broja zakona preko kojih se transponuju evropski standardi u nacionalno zakonodavsto. Na to nas obavezuje i proces pridruživanja EU, tako da možemo reći da su naši zakoni u velikoj mjeri, a kroz donošenje podzakonskih akata biće i u potpunosti, usklađeni sa evropskim standardima.\nU Crnoj Gori medju najvećim problema se označavaju duga čekanja na specijalističke preglede i dijagnostičke testove, tako da zdravstveni sistem, iako organizovan na osnovama primarne zdravstvene zaštite, ne funkcioniše na koordiniran i integrisan način?!\nReforma primarnog nivoa je samo dio projektovanih promjena, jer tek sa neophodnim promjenama na sekundranom i tercijarnom nivou zdravstvene zaštite i time stvaranja integrisanog zdravstvenog sistema, može se očekivati puni benefit za stanovništvo Crne Gore, odnosno ostvarivanje krajnjeg cilja reformskog procesa, a to je da građanin i njegove potrebe budu prioritet.\nDa li kadrovski i prostorni kvalitet ustanova kao i tehnička opremljenost, zadovoljavaju evropske standarde?\nOsnovnu organizacionu strukturu u sistemu zdravstvene zaštite čini mreža državnih zdravstvenih ustanova i ustanove u privatnom vlasništvu.\nMrežu javnih zdravstvenih ustanova Crne Gore u 2008. godini sačinjavalo je 18 domova zdravlja i 3 zdravstvene stanice, 7 opštih bolnica, 3 specijalne bolnice, Klinički centar Crne Gore (KC), IJZ i Apotekarska ustanova Crne Gore.\nPrema poslednjim podacima MZ, u Crnoj Gori postoji 529 privatnih davalaca zdravstvenih usluga, uključujući 169 apoteka.\nPrema podacima iz Izvještaja o radu bolničko-stacionarnih ustanova iz 2008. godine, postignuta obezbjeđenost od 385 kreveta na 100.000 stanovnika .\nBroj ljekara u zemljama EU sa 321 ljekara na 100.000 stanovnika je veći nego u Crnoj Gori (204,5 ljekara na 100.000 stanovnika), ali podaci pokazuju, da nema nezaposlenih ljekara, najviše zbog ekstenzivnog zapošljavanja u zdravstvenim ustanovama.\nKoliko se kod nas primjenjuje savremena zdravstvena tehnologija i kakav se kvalitet dijagnostike pruža?\nU Crnoj Gori se kontinuirano ulaže u obnavljanje i nabavku medicinske opreme, posebno opreme visoke tehnološke vrednosti. Državne zdravstvene ustanove i privatna praksa raspolažu sa: 2 magnetne rezonance - MRI , 10 aparata za kompjuterizovanu tomografiju - CT . Broj mamografa u Crnoj Gori aposlutno zadovoljava sve potrebe građana za ovom dijagnostikom.\nKrajem oktobra potpisan je Sporazum o finansiranju, izgradnji i korišćenju PET/CT centra u okviru Kliničkog Centra Crne Gore. PET/CT predstavlja prestižni, vodeći napredak u imaging dijagnostici (slikovnoj i funkcionalnoj tehnologiji u medicini) u otkrivanju malignih oboljenja kod pacijenata. PET/CT-Centar će kroz medicinsku efikasnost i funkcionalnost, povezanost i umreženost sa evropskim i svjetskim priznatim centrima, kroz istraživačke projekte i kontinuiranu medicinsku edukaciju, dovesti do poboljšanja nivoa kvaliteta zdravstvenih usluga, blagovremenog i preventivnog djelovanja, ranog otkrivanja i uspješnijeg liječenja uz smanjenje mortaliteta od malignih oboljenja kao i značajnog smanjenja troškova liječenja malignih bolesnika.\nIz navedenog se vidi crnogorsko zdravstvo raspolaže sa značajnim prostornim i tehničkim kapacitetima te da je dijagnostika na zavidnom nivou.\nKoliko upravljanje zdravstvom odgovara savremenoj koncepciji organizacije zdravstvenog sistema, posebno u pogledu sistema planiranja?\nU osnovi svega je dobro planiranje. Proces planiranja uključuje udio menadžerskih struktura zdravstvenih ustanova, a savremena organizacija zdravstvenih sistema podrazumijeva njihovu određenu autonomiju. Reformski proces koji je u toku zahtijeva jačanje menadžerskih kapaciteta, kao dio punog osposobljavanja upravljačkih struktura zdravstvenih institucija. Sistem autonomije je prepoznat Zakonom o zdravstvenoj zaštiti iz 2004 godine, ali proces sprovođenja sveobuhvatnih promjena u zdravstvenom sistemu i potreba dobrog planiranja je nametnuo potrebu i izmjena tog zakona, kojim je data uloga Ministarstvu u planiranju, odnosno, prema odredbama tog zakona, Ministarstvo daje saglasnost na investicione planove i programe iz djelatnosti javnih ustanova u skladu sa politikom održivog razvoja zdravstvenog sistema. Cilj ovakve izmjene je nesmetano odvijanje započetih reformi, uz efikasno pružanje zdravstvene zaštite, do stvaranja uslova da menadžment u punom kapacitetu, preuzme ulogu »dobrog domaćina«, što je jedan od zahtjeva reforme. Dio upravljačke strukture primarnog nivoa zdravstvene zaštite je već prošao planiranu edukaciju, u cilju sticanja neophodnih vještina.\nKada se može očekivati uvođenje integralnog zdravstvenog informacionog sistema kako bi se obezbijedilo kvalitetnije upravljanje i unaprijedio kvalitet rada?\nU cilju obezbjeđenja kvalitetnijeg upravljanja i unaprijeđenja kvaliteta rada pripremljen je projekat Integrisani Bolnički Informacioni Sistem (IBIS) KCCG. Realizacija projekta se očekuje početkom naredne godine.\nGlavni cilj projekta je da se informatički podrže osnovne poslovne funkcije u opštim bolnicama, koje su od značaja za analizu postojećeg stanja, uočavanje problema, kao i stvaranje solidne osnove za nastavak reforme zdravstvenog sistema.\nOrganizovane su i realizovane obuke za veliki broj zaposlenih u opštim bolnicama. Obučeno je ukupno 1008 zaposlenih.\nNaredne godine se planira nadogradnja informacionog sistema Agencije za ljekove i medicinska sredstva, informacionog sistema opštih bolnica (druga faza projekta), informacionog sistema Ministarstva zdravlja i informacionog sistema Instituta za javno zdravlje. Integrisanjem zdravstvenog i socijalnog informacionog sistema u informacioni portal, buće obezbijedjena kvalitetna razmjena elektronskih podataka i usluga, razvoj telemedicine i elektronsko upravljanje.\nAnalize i izvještavanja o zdravstvenom statusu gradjana nijesu ažurirane poželjnom dinamikom, tako da smo tek nedavno dobili podatke za 2008 godinu!?\nAnalize i izvještaji o stausu zdravlja stanovništva se prikupljaju u toku čitave kalendarske godine, i iz tog razloga se tek u toku naredne kalendarske godine obradjuju i uporedjuju. To je i glavni razlog zbog kojeg se, na postojećem nivou razvoja informatičke podrške kompletnog sistema zdravstva, ne može ažurnije prići izvještavanju o zdravstvenom statusu stanovništva.\nZašto ne postoji segment zdravstvenog sistema koji obavlja kontrolu kvaliteta registrovanih podataka?\nRazvoj integralnog informacionog sistema za zdravstvo, kao dio reformskih aktivnosti i projekta koji je podržan od strane Svjetske banke, obuhvatiće jednim značajnim dijelom i razvoj softvera za informacioni sistem Instituta za javno zdravlje, čime će se pružiti doprinos i kvalitetnijem prikupljanju i kontroli podataka nego što je to sada slučaj.\nKako bi ste okarakterisali situaciju sa ljudskim resursima uporedjujući je sa evropskim mjerilima? Po poslednjim podacima iz 2008 imamo nešto malo više od 2 ljekara na 1000 stanovnika, stomatologa 0,40 a farmaceuta 0,17.\nJedan od zaključaka Master plana koji je definisao razvoj zdravstvenog sistema za period od 2005.-2010. godine, jeste da je u prošloj deceniji došlo do nekontrolisanog povećanja broja zaposlenih, bez razmatranja finansijskih mogućnosti za pokrivanje troškova njihovog rada. To je imalo za rezultat neujednačen i disproporcionalan razvoj zdravstvenih kapaciteta i zapošljavanja. Zaključeno je da u zdravstvenom sistemu Crne Gore postoji višak administrativnog i tehničkog osoblja, u poređenju sa drugim zemljama. U tom dokumentu predstavljen je nepovoljan odnos medicinskog (doktora i sestara) i nemedicinskog osoblja (1:3:18). Ukazano je na konkretan problem viška specijalista u stomatologiji. Isto tako, zapažene su velike razlike među regionima po stanovniku.\nUpravo u sklopu aktivnosti na optimatizaciji sekundarnog i tercijarnog nivoa, koje su podržane dodatnim finansiranjem iz kredita Svjetske banke, je i utvrđivanje normativa i standarda kadra, prostora i opreme u mreži zdravstvenih ustanova u Crnoj Gori. To znači identifikovanje stvarnih potreba za medicinskim kadrom, jednakomjerno na teritoriji čitave države. Za razliku od dosadašnjih, baziranih na posteljnim kapacitetima, novi normativi će se bazirati na potrebama građana za zdravstvenom zaštitom. Tek nakon završetka ovog zadatka moći ćemo sa sigurnošću govoriti o višku, odnosno manjku kadra.\nŠta se od Vašeg dolaska na čelo resornog ministarstva promijenilo na polju razvijanja sistema kontrole kvaliteta zdravstvene zaštite?\nMože se reći da smo na početku razvoja sistema kontrole kvaliteta i da je značajan korak u tom pravcu napravljen izmjenom akta o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva i formiranjem Sektora za kontrolu kvaliteta. Takođe, izmjenom Zakona o zdravstvenoj zaštiti nametnuta je obaveza svim zdravstvenim ustanovama da obrazuju komisije za kontrolu kvaliteta. Prioritet Ministarstva u narednom periodu je, što je i utvrđeno Master planom, usvajanje Nacionalne strategije za razvoj kvaliteta i bezbjednosti u zdravstvenoj zaštiti, izrada kliničkih smjernica,vodiča i protokola, te sistema otvorenog izvještavanja, monitoringa i analiziranja, u cilju poboljšanja bezbjednosti pacijenata i kontrole rizika. Izrada smjernica kliničke prakse mogu biti i treba da budu alatke poboljšanja liječenja i edukacije i njihova izrada treba da bude pod nadzorom Sektora za kvalitet.\nDa li Crna Gora sa svojom stopom doprinosa za zdravstveno osiguranje izlazi iz evropskih okvira? Pomenimo da se u Hrvatskoj 9 odsto BDP izdvaja za finansiranje zdravstva, a u Crnoj Gori samo 4,62 odsto; u Hrvatskoj se troši 820 eura po glavi stanovnika za liječenje građana, a u Crnoj Gori je to 260 eura...Da li je uzdrmana održivost crnogorskog zdravstvenog sistema, koji po ozbiljnim pokazateljima otežano funkcioniše I sa stopom 14-15%, što čini od 7-8% od BDP?\nSistem zdravstvene zaštite zasnovan je na principima Bizmarkovog socijalnog zdravstvenog osiguranja, koji se finansira iz doprinosa, koje plaćaju poslodavci, zaposleni i druge kategorije stanovništva. Prema Nacionalnim zdravstvenim računima, koji su rađeni na osnovu metodologije koju koristi OECD i Svjetska zdravstvena organizacija u Crnoj Gori, ukupni troškovi za zdravstvo kao dio BDP činili su 7,5% u 2006 (8,0% u 2005 i 8,2% u 2004). Ovaj dio je visok u poređenju sa nekim drugim zemljama sa malim i srednjim prihodima u regionu (Albanija 6,5% 2005, Rumunija 5,5% 2005, Bugarska 7,7% 2005). Ipak, troškovi za zdravstvo po glavi stanovnika pokazuju, da Crna Gora značajno zaostaje za razvijenijim evropskim državama.\nTrenutna stopa doprinosa u Crnoj Gori iznosi 12,3 %, i ona je u odnosu na 2009.g. povećana sa tadašnjih 10,5%, imajući u vidu potrebu obezbjedjivanja održivosti sistema, a sagledano u širem kontekstu ekonomskih kretanja. Međutim, od 01. januara 2010. godine, sredstva za zdravstvenu zaštitu se opredjeljuju u Budžetu Crne Gore i sredstva koja se ne obezbijede iz doprinosa, nadoknađuju se iz opštih prihoda Budžeta, što samo potvrđuje da je zdravstveni sistem zavisan od ekonomskih mogućnosti društva koje mu postavlja okvire razvoja i određena ograničenja. Ali, treba naglasiti da ni jedno društvo, ma koliko bilo bogato, ima raskorak između evidentno narastajućih potreba za zdravstvenom zaštitom i materijalnih mogućnosti. U privredno razvijenim zemljama, sredstva za zdravstvenu zaštitu iznose preko 10%, pa ipak sve potrebe nijesu zadovoljene.\nCrnogorski zdravstveni sistem se suočava problemom nedostatka novca I neadekvatnog materijalnog stimulisanja zdravstvenih radnika… Ljekar specijalista prima oko 500, a medicinska sestra 260 eura. Brojna istraživanja pokazuju da građani ovu oblast smatraju najkorumpiranijom u društvu?!\nOdgovor na ovo pitanje je dijelom obuhvaćen odgovorom o izdvajanjima za zdravstvenu zaštitu. Budući da se ta sredstva opredjeljuju u Budžetu, zaposleni u zdravstvenoj djelatnosti dijele sudbinu zaposlenih u drugim djelatnostima koje imaju isti izvor finansiranja. Sigurno je da izdvajanja za javnu potrošnju, za sada, ne smiju rasti, da se plate neće povećavati i bićemo prinuđeni da unutar sistema tražimo mogućnosti za nagrađivanje kvaliteta i stimulisanje zaposlenih.\nŠto se ocjene o korupciji u zdravstvu tiče, najnovije istraživanje koje je sproveo CEDEM je najbolja potvrda da građani Crne Gore, polako ali sigurno prepoznaju pravac u kome se kreće uređivanje sistema i napore koji se pri tom ulažu.\nKoji su vodeći uzroci prijevremeni smrti u Crnoj Gori, i kada ih uporedimo sa državama Evrope kakav se zaključak izvodi?\nPokazatelj prijevremenog umiranja su izgubljene godine života. Najveći broj godina izgubljenog života u Crnoj Gori je uzrokovan vodećim uzrocima umiranja stanovništva (kardiovaskularne bolesti, maligni tumori, oboljenja organa za disanje i povrede), koji su gotovo identični vodećim uzrocima smrti u razvijenim dijelovima svijeta, prvenstveno državama Evrope.\nZnačajan gubitak godina života zbog preranog umiranja, kao i značajan invaliditet i apsentizam od hroničnih nezaraznih bolesti predstavljaju veliko ekonomsko opterećenje za državu. Upražanjavanje zdravih stilova života, uz eliminisanje štetnih navika i rizičnog ponašanja, u prvom redu pušenja, nepravilne ishrane i fizičke neaktivnosti u značajnoj mjeri mogu smanjiti morbiditet i mortalitet od bolesti koje su uzrok najvećeg broj prijevremenih smrti. Implementacijom Strategije za hronične nezarazne bolesti ( usvojenom 2008. godine), stvoriće se uslovi da se do 2020. g. smanji smrtnost za 10-15%, u populaciji ispod 65. godina od najvažnijih hroničnih nezaraznih bolesti: kardio- i cerebrovaskularnih bolesti, malignih neoplazmi i diabetes mellitus-a, kao i da se produži očekivano trajanje života na rođenju za 3-5%.\nZašto još uvijek ne posjedujemo kontrolnu labaratoriju za farmaceutsko ispitivanje ljekova, i koliko je u Crnoj Gori sa tom činjenicom ugrožen efikasan process praćenja kontrole kvaliteta ljekova?\nU skladu sa Zakonom, Agencija može osnovati sopstvenu kontrolnu laboratoriju ili može ugovorom povjeriti kontrolu kvaliteta lijekova drugoj laboratoriji u Crnoj Gori ili nacionalnoj laboratoriji za kontrolu kvaliteta lijekova druge zemlje.\nAgencija koristi usluge Nacionalne kontrolne laboratorije Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije kao i Agencije za lijekove i medicinske proizvode Republike Hrvatske, po osnovu potpisanih ugovora odnosno protokola o saradnji. Agencija takođe prepoznaje sertifikate izdate od laboratorija koje su članice OMCL mreže evropskih laboratorija (Official Medicines Control Laboratory Network).\nU planu je razvoj sopstvene kontrolne laboratorije u sklopu trajnog rješenja smještaja Agencije. Agencija kontroliše lijekove metodom slučajnog uzorka (sistematska kontrola) iz prometa (apoteke, veledrogerije, zdravstvene ustanove), kao i ad hock kontrole po prijavi i sumnji na neispravnost lijekova na tržištu u akreditovanim laboratorijama.\nProgramom rada Agencije predvidjena je izrada Strategije razvoja Nacionalne kontrolne laboratorije, kao i definisanje zahtjeva u pogledu zaposlenih, tehničkih i zahtjeva okruženja. U sklopu trajnog rješenja za smještaj Agencije,u toku naredne dvije godine predviđa se i razvijanje specifičnih analitičkih tehnika koje će se koristiti za redovnu kontrolu kvaliteta, za efikasni skrining i kontrolu u skladu sa najnovijim smjernicama EU u borbi protiv falsifikovanih lijekova.\nDa li još uvijek možemo govoriti o nepostojanju zdrave nacionalne politike lijekova i neracionalne potrošnje lijekova? Šta se od Vašeg dolaska na funkciju Ministra na ovom polju promijenilo?\nDo danas je Ministarstvo zdravlja preduzelo brojne aktivnosti kojima se krećemo u pravcu uspostavljanja politike u ovoj oblasti, na način kako se to rješava u razvijenim zemljama.-Usvojeno je savremeno zakonodavstvo o lijekovima koje je uskladjeno sa odgovarajućim evropskim zakonima, direktivama i ostalim propisima EU . Zakonom o lijekovima je po uzoru na evropsku praksu, uspostavljena Agencija za lijekove i medicinska sredstva CG, regulatorno tijelo za lijekove, odnosno ovlašćena institucija koja će garantovati kvalitet i sigurnost lijekova na cijeloj teritoriji Crne Gore. - Osnovan je studijski program farmacije u čijem se nastavnom programu nalaze i farmakoekonomske, farmakoepidemiološke i farmakoterapijske studijske jedinice.\nRepublički fond za zdravstveno osiguranje razvio je izuzetan informacioni sistem kojim je omogućeno, izmedju ostalog i praćenje potrošnje lijekova koje finansira Fond. Ovim aktivnostima stvorili smo pretpostavke i preduslove da se na naučnim osnovama farmakoterapije razvija program racionalne upotrebe lijekova i da u tom pravcu kreiramo principe politike lijekova, te da na taj način ostvarujemo osnovni cilj a to je obezbjedjivanje racionalne upotrebe bezbjednih i efikasnih lijekova dobrog kvaliteta i pristupačne cijene.


HAOS NA ULICAMA BRISELA: Sukobi policije i demonstranata, protiv mera desetine hiljada ljudi - WebTribune\nHome/U FOKUSU/HAOS NA ULICAMA BRISELA: Sukobi policije i demonstranata, protiv mera desetine hiljada ljudi\n22. новембра 2021.\tU FOKUSU Ostavite komentar\nPolicija je upotrebila vodene topove i suzavac, a demonstranti su bacali kamenje i dimne bombe tokom protesta protiv antikovid mera u nedelju u Briselu na kojem je, prema procenama policije, učestvovalo oko 35.000 ljudi.\nUčesnici protesta stali su ispred policajaca i držeći se za ruke uzvikivali: „Sloboda“.\nNa jednom od transparenata bio je natpis „Kada tiranija postane zakon, pobuna postaje dužnost“.\nKako je javio briselski dnevnik „Soar“, demonstranti su koristili i dimne bombe i vatromete.\nPrema navodima policije, situacija se kasnije smirila.\nPolicija procenjuje da je oko 35.000 ljudi bilo na skupu, a mnogi su protestovali i protiv saveta da se vakcinišu i eventualnog uvođenja obavezne vakcinacije, preneo je AP.\nU cilju obuzdavanja četvrtog talasa pandemije korona virusa, belgijske vlasti su u četvrtak donele odluku o obaveznom radu od kuće četiri dana u nedelji.\nObaveza rada od kuće, gde je to moguće, stupila je u subotu na snagu.\nKovid propusnicama neophodnim za ulazak u belgijske barove, restorane i na dešavanja sa više od 50 ljudi na zatvorenom, odnosno 100 ljudi na otvorenom, sada će biti pridodato i obavezno nošenje zaštitnih maski.\nU Belgiji se u poslednjih nedelju dana beleži u proseku preko 10.000 novozaraženih na dnevnom nivou, što je za skoro 30 procenata više u odnosu na početak novembra.\nDnevno se u bolnice primi preko 230 osoba, a prosečno 26 osoba umre svakog dana od posledica infekcije korona virusom.


Ovako bi mogao da izgleda File Explorer u Windows 10 Redstone 2\nTema: Ovako bi mogao da izgleda File Explorer u Windows 10 Redstone 2\n11.08.2016, 19:34 #1\nWindows 10 Anniversary Update je već tu, ali nažalost za one koji su želeli da vide remontovani File Explorer u ovom izdanju, to se nije desilo jer novo ažuriranje ne donosi ništa na ovom polju. Kao rezultat toga, svi se nadaju da će se nešto promeniti u sledećoj velikoj nadogradnji nazvanoj Redstone 2. Ali šta bi tačno moglo da se popravi u File Exploreru?\nKoncept koji je kreirao korisnik reddita MorphicSn0w pokazuje tačno šta oni koji su usvojili Windows 10 žele od menadžera fajlova integrisanog u operativni sistem. Bez sumnje, podrška za tabove je ono što se korisnicima sviđa, a iako je to jedan od glavnih zahteva, Microsoft izgleda nije voljan da ga usvoji u File Exploreru. Odluka Microsoft-a je malo čudna, posebno jer postoje mnogi third-party menadžeri fajlova koji koriste tabove, a sve više korisnika je u iskušenju da napusti File Explorer.\nIkonica za hamburger meni je takođe prisutna, a na taj način bi mogao da se obezbedi pristup pojedinim folderima i podešavanjima na računaru. Iako postoji jasna želja da File Explorer dobije poboljšanja, Microsoft se za sada nije oglasio nijednom rečju.


Specijalni sud nastavlja da radi – SveVesti.net\nSpecijalni sud nastavlja da radi\n“Specijalističko tužilaštvo funkcioniše i nastavlja da sprovodi svoj mandat”, rekao je Benet i dodao da su preduzete sve zaštitne mere da funkcionisanje Suda može efikasno da se nastavi.\nPrema njegovim rečima, napravljeni su planovi za vanredne situacije usled širenja pandemije koronavirusom, prenosi Kosovo onlajn.\n“Specijalističko tužilaštvo uspostavilo je planove za vanredne situacije nedugo nakon pojave korona virusa kako bi se osiguralo nastavak rada i efikasnog funkcionisanja. Uvedene mere kao odgovor na Covid-19 u skladu su s preporukama i odlukama odgovornih organa javnog zdravstva, uključujući i rad na daljinu osoblja”, rekao je Benet za Ljajmi.\nRanije danas je zamenica predsedavajućeg i viši sudija Specijalizovanih veća Kejt Rejnor podnela ostavku na tu funkciju, zbog pandemije koronavirusa.\nPrevious Vučić i Dodik u ponedeljak o pomoći Srbije Republici Srpskoj\nNext Vučić nenajavljeno sa Orbanom u Budimpešti


Na proleće se gradi nova MHE i ruši betonski most na brani – Info LIGA\nU okviru kompleksa stare hidrocentrale na reci Moravici u Ivanjici, tokom naredne godine gradiće se nova minihidroelektrana instalisane snage 670 kW, koja će godišnje proizvoditi 2,23 miliona kilovat-sati električne energije. Investitor je „Elektroprivreda Srbije“, a u njenu izgradnju biće uloženo 1.240.000 evra. Sredstva su obezbeđena iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\nGradnja nove hidroelektrane podrazumeva izgradnju mašinske zgrade sa ugradnjom nove elektromašinske opreme. Godišnji proizvodni kapacitet značajno će povećati proizvodnju male HE „Moravica“, a time i iskorišćenost ove reke za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.\nU okviru ove vredne investicije predviđeno je i rušenje kosog betonskog mosta, koji se nalazi ispred novoizgrađene brane. „Projekat rušenja mosta, koji je izrađen u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji trenutno je u fazi tehničke kontrole“, kažu u EPS-u. Nakon toga, ovo javno preduzeće će od Odeljenja za urbanizam opštine Ivanjica zatražiti dozvolu za rušenje.\nPrema planu, radovi na izgradnji nove hidroelektrane, rekonstrukciji stare i rušenju pešačkog mosta treba da počnu u martu 2018. godine.\nPodsetimo, Zavod za zaštitu spomenika kulture iz Kraljeva, naložio je u prethodnom periodu JP „Elektroprivreda Srbije“, da sa rekonstruisanog vodopada na reci Moravici ukloni betonski most, čija je izgradnja izazvala oštre negativne reakcije i struke i javnosti, jer je po njihovom mišljenju brana na Moravici tako izgubila nezvaničnu titulu vizuelnog simbola Ivanjice.\nMerama tehničke zaštite takođe se traži uklanjanje masivnih betonskih stubova koji nose servisnu stazu odnosno most, uklanjanje beotnskih blokova iz slapišta i uređenje betonskih elemenata bojom ili prirodnim materijalima, kako bi se uklopili u ambijent prostorne kulturno – istorijske celine.\nKada je u pitanju rekonstrukcija stare hidrocentrale, radovi se odnose na spoljašnje i unutrašnje zidove mašinske zgrade, dovodni i odvodni kanal i sanaciju stene iznad zgrade u cilju sprečavanja dalje erozije zbog podzemnih voda.\nRešenje o odobrenju izvođenja radova na investicionom održavanju postojeće male hidroelektrane dobijeno je od Odeljenja za urbanizam opštine Ivanjica, pa je tokom prethodnih dana na mašinskoj zgradi zamenjena kompletna krovna konstrukcija. U ukupne radove na rekonstrukciji stare centrale biće uloženo oko 150.000 evra. Instalisana snaga MHE „Moravica“ iznosi 160 kW, a očekivana godišnja proizvodnja oko 1,4 miliona kilovat-sati struje.\n30/12/2017 u 00:27\nZasto se most ne spusti na dva metra od vode? To je bolje od rusenja\nNext story Humanitarni i novogodošnji koncert folklora za Ivanjičane\nPrevious story 377 specijalaca za zaštitu i spašavanje u Čačku, Ivanjici i Lučanima


Đajić: Naglo raste broj hospitalizovanih – Banjaluka24\nĐajić: Naglo raste broj hospitalizovanih\nU Univerzitetskom kliničkom centru (UKC) u Banjaluci naglo raste broj hospitalizovanih zbog virusa korona, a na liječenju od kovida 19 trenutno je 40 pacijenata, izjavio je danas generalni direktor ove ustanove Vlado Đajić.\n“Za nekoliko dana brojke su se naglo promijenile. Trenutno su četiri pacijenta u intenzivnoj njezi, dok je njih desetak na kiseoničkoj terapiji”, rekao je Đajić novinarima u Banjaluci.\nĐajić je naveo da rukovodstvo i osoblje UKC-a prate dešavanja i spremni su za sve moguće situacije, ali da su svi očekivali veću odgovornost od građana kad je riječ o imunizaciji.\n“Zdravstveni radnici su razočarani zbog slabog odziva građana na vakcinaciju i još jednom apelujemo na sve da budu odgovorni i da se vakcinišu, jer je to jedini lijek”, naglasio je Đajić.\nPrema njegovim riječima, podaci na globalnom nivou govore da je od stotinu umrlih od kovida 19, njih 99 odsto nevakcinisanih.\n“Ponosni smo što drugi slijede naš primjer” Besplatni udžbenici stigli i u OŠ “Miloš Crnjanski”, Stanivuković obišao školu\nNastava počinje 1. septembra, čas će trajati 45 minuta


U protekle tri sedmice od stupanja na snagu novog zakona, Federalno ministarstvo pravde je poduzelo niz aktivnosti na stvaranju potrebnih pretpostavki za početak primjene ovog vrlo važnog zakonskog propisa koji je donio nekoliko novina u prekršajnom postupku. Zahvaljući koordinaciji rada većeg broja institucija stvoreni su svi potrebni preduvjeti za punu primjenu ovog vrlo važnog zakona koji je dio tzv. "seta antikorupcijskih zakona" koje je utvrdila Vlada Federacije BiH.\nNovim Zakonom o prekršajima povećan je opći raspon novčanih kazni, koje se sada kreću do 10.000 KM za fizičke osobe do 20.000 za odgovorne osobe u pravnim osobama, te do 200.000 KM za pravne osobe, što će se detaljno propisati unutar posebnih zakona koji predviđaju novčano kažnjavanje za kršenje tih propisa. S druge strane, ovim zakonom se prvi put uvodi mogućnost oslobađanja od plaćanja polovine novčane kazne ukoliko se u zakonom propisanom roku od osam dana plati 50 posto novčane kazne izrečene prekršajnim nalogom. Očekuje se da ovakvo zakonsko rješenje, koje postoji u većini razvijenih država, poveća stepen naplate novčanih kazni izrečenih prekršajnim nalogom, za koje se u ovom trenutku procjenjuje da se radi o više od 100 miliona KM neuplaćenih kazni u cijeloj BiH. Ta sredstva su trebala biti u budžetima iz kojih se finansiraju školstvo, zdravstvo i druge socijalne usluge. Izricanje zaštitnih mjera kao što su kazneni poeni i oduzimanje vozačke dozvole ne podliježu bilo kakvim olakšicama po novom zakonu.\n- Koristimo se prilikom da zahvalimo svim partnerskim institucijama koje su u vrlo brzom roku poduzele vrlo značajne aktivnosti kako bi se novi Zakon o prekršajima mogao u punom kapacitetu primjenjivati u praksi. Istovremeno, pozivamo građane i pravne subjekte da se upoznaju o odredbama novog propisa, kako bi znali koja prava i obaveze imaju u prekršajnom postupku - navodi Federalno ministarstvo pravde u saopćenju za javnost.\nViše iz kategorije: « Istraga nakon završavanja Izvještaja LCD stradao zbog poraza BIH »


Konstitutivna sednica Skupštine grada Kruševca | RTK\nKonstitutivna sednica Skupštine grada Kruševca\nObjavljeno: nedelja, 12. jun 2016.\nZa sutra je, u Kruševcu, zakazana Konstitutivna sednica Skupštine grada, nakon održanih, lokalnih izbora 24. aprila.\nNa Dnevnom redu su 4 tačke Dnevnog reda: izbor verifikacionog odbora za potvrđivanje mandata odbornika, potvrđivanje mandata, izbor predsednika gradskog parlamenta i predlog rešenja o postavljenju sekretara Skupštine.\nBudućim odbornicima, uz poziv, dostavljen je i izveštaj Gradske izborne komisije o rezultatima sprovedenih izbora na kojima je apsolutnu većinu, odnosno 52 odbornička mandata dobila lista oko Srpske napredne stranke, 12 mandata pripalo je koaliciji Socijalistička partija Srbije – Jedinstvena Srbija i 6 mandata koalicija okupljena oko Demokratske stranke.\nKonstitutivnu sednicu, koja je zakazana za 10 sati, direktno će prenositi Televizija Kruševac.\nPrethodno : Državni šampionat u pesmi štiglića i bastarda na Slobodištu\nSledeće : ANKETA: Šta Kruševljani očekuju od nove gradske vlasti


Mekalister: Potrebna "izlazna klauzula" u budućem dogovoru Srbije i Rusije\nDejvid Mekalister, predsednik spoljnopolitčkog komiteta u Evropskom Parlamentu (Foto: RFE/RL)\nUkoliko potpiše sporazum sa Evroazijskom ekonomskom unijom, Srbija mora da precizira i klauzulu o otkazivanju sporazuma sa ovim savezom, nakon što pristupi Evrpskoj uniji, izjavio je David Mekalister, predsednik spoljnopolitčkog komiteta u Evropskom Parlamentu i donedavni izvestilac za Srbiju u ovoj instituciji.\nU izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE) Mekalister podvlači da bi tekst Sporazuma o slobodnoj trgovini Evroazijske ekonomske unije i Srbije trebalo da bude u skladu sa obavezama Beograda koje proizilaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\n"Srbija treba da obezbedi kompatibilnost svih svojih sporazuma o trgovini, investiranju i ekonomskoj saradnji, i druge relevantne sporazume, sa pravnom tekovinom EU", rekao je Mekalister.\n"U kontekstu pristupnih pregovora sa EU, Srbija se obavezala da će se povući iz svih bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini na dan svog pristupanja EU", podvukli su evropski zvaničnici, sagovornici Radija Slobodna Evropa.\nSvesni smo činjenice da ne postoji tržište koje može da zameni Evropsku uniju: Rasim Ljajić (Foto: RFE/RL)


Internet sajt i svi tekstovi, grafika, slike i ostali materijal na ovom internet sajtu (u daljem tekstu: Sadržaj), jesu autorsko pravo ili vlasništvo KOVPLAST ili su na internet sajt postavljeni uz dozvolu vlasnika ili ovlašćenog nosioca prava. Korišćenje Sadržaja, osim na način opisan u ovim uslovima korišćenja, bez pisane dozvole vlasnika Sadržaja je strogo zabranjeno. KOVPLAST će zaštiti svoja autorska prava, svoja prava intelektualne svojine i ostala srodna prava, kao i druga prava, u najvećoj meri dozvoljenoj zakonom, uključujući i krivično gonjenje.\nSadržaj internet sajta može sadržati netačne podatke ili slovne greške. Promene na internet sajtu se mogu napraviti periodično u bilo kom trenutku i bez obaveštenja. Međutim, KOVPLAST se ne obavezuje da redovno ažurira informacije sadržane na ovom internet sajtu. Takođe, KOVPLAST ne garantuje da će internet sajt funkcionisati bez prekida ili grešaka, da će nedostaci biti blagovremeno ispravljani ili da je internet sajt kompatibilan sa vašim hardverom ili softverom. Informacije date na ovom internet sajtu ne treba tumačiti kao savete za donošenje odluka bilo koje vrste. Treba da se posavetujete sa odgovarajućim stručnjakom ako Vam je potreban specifičan savet prilagođen vašoj situaciji.\nInternet sajt koristite na sopstveni rizik. KOVPLAST nije odgovoran za materijalnu ili nematerijalnu štetu, direktnu ili indirektnu koja nastane iz korišćenja ili je u nekoj vezi sa korišćenjem internet sajta ili njegovog Sadržaja.\nInternet sajt može sadržati linkove drugih internet sajtova čiji vlasnik ili korisnik nije KOVPLAST. Takvi linkovi su obezbeđeni isključivo da bi vama pružili što više informacija. KOVPLAST ne kontroliše i nije odgovoran za rad, sadržaj, politiku privatnosti ili bezbednost ovih sajtova. KOVPLAST ne kontroliše sadržaj ili proizvode ili usluge dostupne na ovim internet sajtovima. Ako uspostavite vezu sa takvim internet sajtovima preko linka na našem internet sajtu, to činite na sopstveni rizik i bez saglasnosti KOVPLAST.\nKOVPLAST može u svakom trenutku izmeniti ove uslove korišćenja tako što će ažurirati ovaj tekst. Vi ćete automatski biti obavezani novim uslovima korišćenja sadržanim u izmenama, te bi iz tog razloga trebalo da periodično posetite ovu stranicu radi upoznavanja sa trenutno važećim uslovima korišćenja.


Press Online :: Globus - vesti iz sveta :: Jak zemljotres pogodio Vanuatu, opasnost od cunamija\nJak zemljotres pogodio Vanuatu, opasnost od cunamija\nZemljotres preliminarne jačine 7,2 stepena Rihterove skale potresao je danas ostrvsku državu Vanuatu u južnom Pacifiku, proglašena je opasnost od cunamija, ali za sada nema podataka o žrtvama ili šteti\nZemljotres se dogodio u petak rano ujutru po lokalnom vremenu, odnosno danas po srednjoevropskom.\nPacifički centar za uzbunjivanje sa Havaja saopštio je da je snaga zemljotresa tolika da bi mogla da izazove cunami koji bi za nekoliko minuta do nekoliko sati pogodio priobalna područja.\nIzdato je upozorenje za Vanuatu, Solomonska ostrva i Novu Kaledoniju.\nAmerički geološki institut je saopštio da se epicentar zemljotresa koji se dogodio nešto posle četiri sata ujutru po lokalnom vremenu nalazi oko 485 kilometara severozapadno od prestonice Port Vile, na dubini od oko 36 kilometara.\nVlasti Vanuatua još proveravaju informacije o zemljotresu i opasnosti od cunamija.\n"Još nemamo nikakve informacije, nema znakova cunamija, a još nismo primili ni znak za uzbunu" rekao je portparol tamošnje policije.


STRANCIMA ZEMLJIŠTE AKO SE PRESELE DA ŽIVE U SRBIJI\n„BLIC“ EKSLUZIVNO OTKRIVA NOVA PRAVILA TRGOVINE ORANICAMA Fizička strana lica koja žele da kupe srpske oranice moraće da imaju boravište u Srbiji bar sedam godina, dok će za pravna uslov biti da su bar pet godina registrovana u APR, saznaje “Blic”. To je kostur Nacrta zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji bi radna grupa Ministarstva poljoprivrede trebalo da završi do početka sledeće nedelje, a kojim bi se definisali uslovi prodaje od 1. septembra ove godine. Doduše, još uvek postoje nedoumice oko vremenske pravne povezanosti stranaca sa Srbijom, ali većina članova Komisije smatra da je ovo rešenje koje garantuje zaštitu domaćih poljoprivrednika. Tako će ovim ograničavajućim faktorom vlast pokušati da delimično sanira grešku koja je napravljena potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), kojim se naša zemlja obavezala da od 1. septembra, dakle pre ulaska u Evropsku uniju, omogući strancima trgovanje oranicama. To nijedna druga država nije uradila pa se sada moraju ispravljati greške napravljene još davne 2008. godine. Izvor “Blica” iz Nemanjine 11 tvrdi da to nije nimalo lak posao i da će se zbog toga veoma uvažavati i mišljenja iz javne rasprave koja bi trebalo da počne za desetak dana. Nova pravila trgovine oranicama, koja će biti i na javnoj raspravi, imaju za cilj da se srpske oranice daju samo onima koji su u određenom vremenskom periodu pravno povezani sa našom zemljom. Polemika se vodila oko te odrednice u samoj Radnoj grupi ali je ipak načelno dogovoreno da pravo da kupi srpske oranice ima fizičko strano lice koje ima vreme prebivališta, a ne boravišta u Srbiji sedam godina, dok uslova za pravna je da su upisani u APR bar pet godina. Tako ćemo pokušati komplikovanjem uslova prodaje da ograničimo broj onih koji bi mogli da konkurišu za srpske oranica. Mi nemamo uslove za odlaganje ovog procesa a ovim Zakonom pokušavamo da ispravimo loše ispregovarane uslove. Mi smo prva zemlja koja će pre ulaska u EU izjednačiti prava kupovine zemlje kod stranih i domaćih fizičkih i pravnih lica - kaže naš sagovornik. Iz Ministarstva poljoprivrede, međutim, nisu hteli zvanično ni da potvrde ni da demantuju saznanja “Blica” samo nam je rečeno da je Zakon u završnoj fazi i da bi uskoro trebalo da ide u javnu raspravu. S druge strane, Miroslav Kiš iz Saveza udruženja poljoprivrednika Srbije ističe da nije trebalo da se čeka minut do 12. Strancima bi kupovinu obradivog zemljišta trebalo ograničiti kako bismo ih onemogućili da dođu do velikih površina. Primeri za to su da se odredi broj godina koliko stranci moraju da žive Srbiji da bi mogli da kupe zemlju, da se kupljena površina obradivog zemljišta ograniči na najviše hektar i da jedino stručnjaci za poljoprivredno zemljište sa školskom spremom mogu da uđu u taj posao - predlaže Kiš. Ipak, kako kaže, ovim merama neće se podići konkurentnost paorima, objašnjava Kiš.\nAutor: SLAĐANA VUKAŠINOVIĆ - MARKO TAŠKOVIĆ


ПКС:Продужен рок компанијама до15.децембра за пријаву у систем дуалног образовања - Глас Подриња\nPrivredna komora Srbije (PKS) objavila je danas da je, zbog velikog interesovanja privrede, rok za podnošenje prijava za učešće u sistemu dualnog obrazovanja produžen do 15. decembra.\nKako je navedeno, za sledeću školsku 2022/2023. godinu, prijavilo se 30 odsto više novih kompanija koje žele da učestvuju u modelu dualnog obrazovanja.\n"Do kraja novembra pristiglo nam je 650 prijava kompanija za različite profile dualnog obrazovanja, zahtevi još pristižu pa smo kompanijama dali mogućnost da se prijavljuju do polovine decembra. Na raspolaganju smo i za individualne sastanke sa ciljem što preciznijeg i kvalitetnijeg informisanja privrednika o prednostima i zadacima u realizaciji dualnog obrazovanja", objasnila je rukovodilac Centra za dualno obrazovanje i obrazovne politike PKS Mirjana Кovačević.\nOna je podsetila da su dominantni sektori za koje su kompanije zainteresovane tradicionalno elektrotehnika, mašinstvo i obrada metala, ugostiteljstvo i poljoprivreda.\n"Privreda je prepoznala i potrebu za novim obrazovnim profilima, koji su prvi put ove godine u ponudi poput vodoinstalatera, galanteriste, kulinarskog tehničara i hotelsko-restoraterskog tehničara", dodala je Кovačević.\nNevela je da se poslodavci prijavljuju putem specijalizovanog veb portala PKS http://portal.dualnoobrazovanj... na kojem kreiraju profil kompanije i na jednostavan način, u tri koraka, podnose prijavu za uključivanje u model dualnog obrazovanja.\nКovačević je ukazala da su prednosti dualnog modela obrazovanja sticanje znanja u školi i kompaniji.\n"U zavisnosti od obrazovnog profila za koji se učenik opredeli već u prvom razredu može početi da ide u kompaniju na učenje kroz rad. Djaci od samog početka školovanja usvajaju praktična i primenljiva znanja u realnom radnom okruženju, a po završetku, učenik se može zaposliti kod poslodavca, pokrenuti sopstveni posao ili nastaviti dalje školovanje", rekla je ona.\nPrecizirano je i da će se od sledeće školske 2022/2023. godine, u ponudi za realizaciju po dualnom modelu naći i devet novih obrazovnih profila: elektrotehničar telekomunikacija, rukovalac poljoprivredne mehanizacije, kulinarski tehničar, hotelsko-restoraterski tehničar, turistički-tehničar, vodoinstalater, tehničar industrijske robotike, galanterista i izrađivač hemijskih proizvoda.\nStručnjak za dualno obrazovanje u Privrednoj komori Austrije Barbara Vilfinger, koja pruža veliku podršku PKS u realizaciji zadataka u dualnom obrazovanju, ocenila je da se srpski model dualnog obrazovanja uspešno sprovodi i ubrzano razvija i da ukoliko nastavi ovim tempom, ima velike šanse da se ostvare svi benefiti kao u Austriji.\n"U austrijskim kompanijama put od dualnog obrazovanja do korporativnog upravljanja je veoma realan i često se javlja u praksi. Menadžeri koji su završili dualno obrazovanje vrlo su upoznati sa suštinom poslovanja i mogu bolje razumeti procese i samim tim ih unaprediti", kazala je ona.\nPrema njenim rečima, funkcionalni sistem dualnog obrazovanja ponekad može biti bitan faktor za podsticanje ulaganja stranih kompanija.\n"Pored dostupnosti stručnog kadra, takodje je presudan i stepen stručnog znanja povratne informacije austrijskih kompanija u Srbiji to potvrdjuju. U godišnjim anketiranjima austrijskih podružnica u Srbiji, tema kvalifikovanih kadrova u smislu njihove dostupnosti i stručnog znanja postaje sve važnija. Tajna uspeha dualnog obrazovanja leži, izmedju ostalog, u dobroj interakciji obrazovanja i privrede", istakla je Vilfinger.\nPo dualnom modelu, koje čini pet procenata celokupnog srednjeg stručnog obrazovanja u Srbiji, trenutno se školuje 8.000 učenika, u 150 škola i u 700 kompanija, a kompanija "Roaming Networks" prvi put je u ovoj školskoj godini u modelu dualnog obrazovanja i za svega nekoliko meseci ima veoma pozitivna iskustva, neveli su iz PKS.\n"Djaci su za ova tri meseca pokazali zavidno interesovanje. Dobro su prihvatili naš kolektiv, nove obaveze, pokazuju interesovanje i sposobnost da stiču nova teorijska i praktična znanja. Dosadašnji ishodi učenja su bili sjajni", istakao je instruktor za dualno obrazovanje u "Roaming Networks" Miloš Maksimović.\nNaveo je da će djaci tokom dualnog obrazovanja u toj kompaniji proći kroz sve sektore od mobilne i fiksne telefonije do optike, da bi po završetku tog procesa kompanija dobila nove mlade buduće kolege koje će moći da angažuju za više pozicija, što je trenutno, nemoguće naći na tržištu.\n"U ovoj godini kod nas je u kompaniji pet djaka, a planiramo da ih bude izmedju 15 i 20 po grupi", rekao je Maksimović.


CEP: Građani pozitivno ocenjuju trend digitalizacije javne uprave, ali još uvek više koriste šalter\nVećina građana Srbije kaže da pandemija korona virusa nije drastično promenila njihove navike korišćenja e-usluga, utvrđeno je istraživanjem javnog mnjenja koje je sproveo Centar za evropske politike (CEP).\n“Suprotno očekivanjima, rezultati pokazuju da zainteresovanost građana za korišćenje e-usluga nije rasla tokom pandemije ni u Srbiji, niti u susednim zemljama”, rekla je Milena Lazarević, programska direktorka CEP-a.\nRezultati istraživanja pokazuju da oko dve trećine građana smatra da je interakcija s javnom upravom postala jednostavnija u prethodne dve godine, a približno 70 odsto ispitanika je reklo da se javne usluge brže dobijaju.\n“U odnosu na prethodno istraživanje krajem 2017. godine, pozitivnija je percepcija građana u vezi s digitalizacijom i pružanjem javnih usluga”, rekla je Lazarević.\n“Zaključujujemo da građani Srbije vide pozitivan trend u domenu digitalizacije, jer više od 70 odsto preferira elektronske usluge u odnosu na to da fizički pribavljaju dokumente (na šalterima). Takođe, građani su svesni da su im dostupne elektronske usluge, i preko 80 odsto njih smatra da su one lake za korišćenje”, prenela je Lazarević.\nIstraživanje je sprovedeno na reprezentativnom uzorku od 1.005 ispitanika, u okviru regionalnog projekta “Osnaživanje civilnog društva Zapadnog Balkana za reformisanu javnu upravu (WeBER2.0)” koji finansijski podržava Evropska unija, a sprovedeno je i u ostalim zemljama regiona.\nRezultati iz regiona su slični onima u Srbiji, s obzirom na to da je i tamo u proseku dve trećine građana zadovoljno javnim uslugama i digitalizacijom.\nIzuzetak je Bosna i Hercegovina, gde samo jedna trećina ispitanika ima pozitivan stav o javnim uslugama, a manje od polovine primećuje trend za digitalizaciju usluga.


Petrica Đaković i Dragana Pejović: Subvencije odmah, radna mesta malo sutra | Južna Srbija Info\nPočetna | Blog | Radna mesta malo sutra\nNa trenutke su čak i zabavni predstavnici bivše i sadašnje vlasti dok se, poput dece, prepucavaju ko je u Srbiju doveo čuvenog proizvođača finog kamena, koji je tek prošle nedelje otvorio pogon u Subotici iako je ugovor sa vladom potpisao pre tri godine. Češće su u tom prepucavanju tragični politikanti što očiglednu štetu pretvaraju u dobit. Od Svarovskog, kao ni od drugih dotiranih, slavnih imena, nezaposleni se nemaju mnogo čemu nadati, kazuju rezultati gotovo decenijskog subvencionisanja radnih mesta iz budžeta na račun multinacionalnih korporacija. Srbija je za više od 300 miliona evra uspela da otvori ili sačuva svega oko 18.000 radnih mesta. Godinama unazad, inovacija koju je u srpsku ekonomiju uveo Mlađan Dinkić nije uspela da podigne nivo investicija, a ni dramatično nisku stopu zaposlenosti.\nU 2007, kada su i dodeljene prve subvencije u Srbiju su stranci investirali 2,5 milijardi evra, a 2014. upola manje - 1,2 milijarde evra. Uz drugi kriterijum, stopu nezaposlenosti, jasnije je da je reč o politici dodvoravanja i investitorima i biračima. Ona je 2007. bila 18,1 odsto, a polovinom ove godine 19,2 procenta.\nIdejni tvorac Dinkić na račun naslednika u resoru privrede Saše Radulovića sasuo je optužbe da bi „samo lud čovek ukinuo subvencije“ za radna mesta, pa je između ostalog i to bila mera za njegov politički sunovrat. Ubrzo je, međutim, i Radulovića stigla kazna za nerazumevanje Dinkićevog žrtvovanja. Ni Vučićeva vlada nije imala nameru da izmeri efekte subvencionisanja radnih mesta i da tu izdašnu meru ekonomske politike učini korisnom. Jer njeno ukidanje „poslalo bi ružan signal“ investitorima i ugrozilo vernost koju im srpski establišment permanentno dokazuje i potkrepljuje, između ostalog i izmenama radnog zakonodavstva, spremnošću da im poklanja javno zemljište, odricanjem od taksi u ime građana, koje onda predstavlja u video-reklamiranju Srbije „kao kvalifikovanu, a jeftinu radnu snagu“, kakvu bi svaki investitor samo poželeo.\nSve potonje mere predostrožnosti, pa i odredba da najniža plata u subvencionisanim kompanijama mora biti 20 odsto veća od minimalne republičke, nisu pomogle da se u njima i uistinu zaštite prava radnika. Najveći sindikati u Srbiji potvrdili su za NIN da, izuzimajući slovenačko Gorenje, nemaju svoje predstavnike ni u jednoj od petnaestak kompanija koje su od države dobile najveće subvencije, po radnom mestu ili ukupno. Štaviše, u Savezu samostalnih sindikata Srbije kažu da je menadžment u kompanijama Beneton i Jura zaposlenima koji su dobili rešenje o osnivanju sindikata to pravo uskratio i formalno, pa su mediji javili da su u to vreme protivzakonito otkaze dobile i vođe sindikata u Juri.\nIz te korejske firme, koja je iz budžeta subvencionisana čak četiri puta (jednom preko firme Šinvon, čiji je vlasnik) i sa skoro 30 miliona evra, procurile su i druge afere o grubom kršenju osnovnih prava radnika. NIN ni od menadžmenta Jure nije dobio odgovore na pitanja, pa tako nije uspeo da proveri da li su tačne pritužbe bivših radnika da su plate na minimumu od 20.000 dinara. Uzgred, minimalac je trenutno 21.054 dinara, pa u svim preduzećima koja su dobila subvencije, neto plata ne bi smela da bude manja od 25.265 dinara.\nUgovorom sa Benetonom iz maja 2011. Vlada se obavezala da će toj kompaniji za 2.000 radnih mesta u Nišu uplatiti 18 miliona evra. Prema poslednjim podacima APR, ta firma je na kraju 2013. zapošljavala svega 68 ljudi, iako je isplaćena za višestruko veći broj radnika, a uz to Beneton posluje profitabilno. Nišlije svedoče o jednoj „fantomskoj pojavi“ , koja se manifestuje tako što na stotine radnika kao senke nestaju i pojavljuju se na evidenciji Benetona po potrebi. Reč je o njihovom angažovanju preko lokalnih kooperanata, za verovatno mizernu zaradu i na određeno vreme, a te ljude Vlada prećutno tretira kao da su stalno zaposleni u Benetonu. Jedan od tih kooperanata, Planet sistem, letos je tako 130 radnika poslao na ulicu.\nSvežiji „cvet“ za kićenje, firma Džonson elektrik, koji je Vlada nedavno „zalila“ novim memorandumom o razumevanju, kojim se predviđa zapošljavanje dodatnih 2.400 radnika, primer je da subvencionisane kompanije ne samo da još nisu efikasne toliko da u budžet povrate uloženi novac, nego i da godinama nisu zaposlile ugovoreni broj radnika. Tom prilikom javnost je saznala da Džonson elektrik ima ukupno 365 zaposlenih, a da će do kraja ove godine imati 582 radnika. To je upola manje od broja na koji se ta kompanija obavezala ugovorom iz avgusta 2013. i u skladu s kojim je na njen račun iz budžeta leglo devet miliona evra.\nSvakako ova firma nije jedina koja je od Vlade nagrađena sa 9.000 evra po radnom mestu koje nikada nije otvorila. Tehnik divelopment Geoks još se u oktobru 2012. obavezao da će zaposliti 1.250 radnika i za to je iz budžeta dobio 11,25 miliona evra. Geoks ovih dana najavljuje da će tek sad pokrenuti proizvodnju (!?), a prema podacima APR-a u 2013. imao je samo 54 zaposlena, uz neto gubitke od 63 miliona dinara, iako je ta firma i zemljište u slobodnoj zoni Bunuševac kod Vranja dobila besplatno.\nIzlišno je pominjati koliko su građani Srbije poslednjih godina oštećeni „zamrznutim statusom“ makar i samo ove dve kompanije, koje su uzele novac a još ga nisu uložile u nova radna mesta.\nGubitaši među subvencionisanim kompanijama, međutim, upućuju i na loš kriterijum prilikom odabira firmi u koje će se investirati. Neke se, poput Boša, spasavaju srčanije od domaćih gubitaša od javnog značaja. Boš je, po ugovoru trebalo da zaposli 620 ljudi, a u 2013. zapošljavao je tek 135 radnika. Obavezan broj će, kako su priznali predstavnici te kompanije, zaposliti tek 2019, a do tad, nimalo beznačajno - ostvaruju gubitke od 576 miliona dinara (u 2013). To preduzeće iz automobilske industrije, čijim se dolaskom naročito dičio tadašnji predsednik Boris Tadić, nije zbog toga kažnjeno od novih vlasti.\nNaprotiv. Budžetom za 2015. Vlada je u transferima ostalim nivoima vlasti namenila čak 184 miliona dinara za realizaciju ovog nemačkog investicionog projekta. Ima li dileme ko je u stvari investitor?\nNezadovoljno radom SIEPA, Agencije za strana ulaganja, Ministarstvo privrede sačinilo je pregled subvencija poslednji put zaključno sa 2013. Iste godine Vlada je odobrila 86 miliona dinara novih subvencija. Indikativno je i da su tu godinu sa gubitkom završile čak četiri od 10 kompanija koje su ranije dobile više od 100 miliona dinara. Kuper Tajer end Raber koji je 2011. kupio kruševački Trajal, a 2013. iz budžeta dobio 117 miliona dinara, uknjižio je na kraju te godine gubitak od 800 miliona dinara, sedam puta veći od finansijske podrške koju je Kuper Tajer dobio od države\n. Sa 7.000 evra i više po zaposlenom subvencionisana su i manja preduzeća, koja nikada nisu otvorila sva nova radna mesta (Lamp Ist, Vršac ima svega 14 radnih mesta umesto 51, „vredno“ 9.000 evra; italijanska Top Sofa iz Vranja obavezala se na 411 zaposlenih za čija radna mesta je dobila 3,7 miliona evra još 2013, a početak izgradnje fabrike najavljuje tek ove zime...). A preduzeće Div betonski pragovi iz Svrljiga, iako ostvaruje profit, četiri godine nije uposlilo obavezan broj radnika. Umesto 300, kako predviđa ugovor iz 2011, ova firma je dve godine kasnije imala 41 radnika i dobit od 1,5 miliona dinara. Za svako radno mesto Div je dobio 8.000 evra, odnosno 2,4 miliona ukupno što je valjda dovoljan povod direktoru ove firme Slaviši Planiću da odbije da odgovori na pitanja koliko ima zaposlenih i kolike su im mesečne zarade.\nIpak, među malim i srednjim preduzećima više je onih koji su ispunili ugovorne obaveze nego među velikim. S izuzetkom Gorenja, kompanije koja je potpisala pet ugovora sa Vladom o subvencionisanju radnih mesta i koja je za zapošljavanje dobijala čak i 10.000 evra po radnom mestu, ali ih je, na kraju, barem sve otvorila (1.275 zaposlenih, uz neto profit od 424,4 miliona dinara), malo je velikih, a ispravnih investicija iz budžeta.\nTrendteks Brodarevo preuzeo je 2011. obavezu da zaposli 200 ljudi i budžetskih 1,6 miliona evra. Prema izjavi direktora Halida Hadžijakupovića, ta firma sada ima 303 zaposlena, koji u proseku zarađuju 35.000 dinara. LMB Soft, još jedno od subvencionisanih preduzeća iz Niša, a u tom gradu je najviše onih firmi koje su dobile subvencije veće od 8.000 evra po radnom mestu, bilo je u obavezi da zaposli 60 radnika, a prema rečima Dragana Jankovića, zamenika direktora, zapošljava oko 100 ljudi sa prosečnom zaradom od 350 evra.\nMinistarstvo privrede potvrdilo je svojevremeno navode medija da su pojedini poslodavci svojim zaposlenima delili otkaze, prijavljujući ih na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje na samo dan ili dva, da bi ih odmah potom ponovo zaposlili uz izdašnu subvenciju. Primer takvog fingiranja je slovenačka Mura, koja je pre nekoliko godina za samo dva miliona evra kupila bivši tekstilni gigant Prvi maj iz Pirota. Na kapiju ovog preduzeća je posle više decenija uspešnog, a onda i poslednju deceniju i po neuspešnog poslovanja, pre nekoliko meseci konačno stavljen katanac. Mura, od koje su Piroćanci očekivali spas, a bivša vlast je bogato nagradila sa 6,6 miliona evra državnih subvencija za zapošljavanje inače već zaposlenih 1.300 radnika, otišla je u stečaj i povukla sa sobom i fabriku u Pirotu, iako se retko koje tekstilno preduzeće u Srbiji može pohvaliti toliko izdašnom podrškom države.\nMura, nažalost, nije jedini dokaz pogubne državne politike subvencionisanja novih radnih mesta. Najavljena još 2010. kao jedna od najvećih investicija na jugu Srbije, a subvencionisana sa maksimalnih 10.000 evra za svakog od planiranih 400 novih radnika, investicija kompanije Dajtek nikada nije realizovana. Najedanput je pre dve godine ovaj „hvaljeni“ ulagač, kome je osim direktnog novca iz budžeta poklonjeno i komunalno opremljeno zemljište za izgradnju fabrike, odlučio da Srbija za njega više nije dobra destinacija. Zemljište je vraćeno gradu, ali u Ministarstvu privrede nismo saznali da li je aktivirana bankarska garancija i povraćen novac dat Dajteku za otvaranje radnih mesta koja nikada nisu otvorena.\nNiko još uvek ne zna ni koliko novca je građanima Srbije vraćeno od sličnih propalih investicija i subvencija kompanijama s kojima je ugovor raskinut nakon njihovih višegodišnjih nećkanja. Ali se, zato, zna da su dobar deo bankarskih garancija za subvencije izdale, u međuvremenu, ugašene banke sa kojima su i garancije otišle u nepovrat. Tako je država ostala i bez para i bez radnih mesta.\n# Jura subvencije Mlađan Dinkić LMB Soft Boris Tadić Džonson elektrik Beneton Geoks AHA Mura radna mesta Dragan Janković Ministarstvo privrede Prvi maj Planet sistem Petrica Đaković Dragana Pejović radno mesto strana ulaganja Dragana Janković


Invalidi Republike Srpske protestima do ortopedskih pomagala - Penzin\nPočetna Magazin Godine Društvo Invalidi Republike Srpske protestima do ortopedskih pomagala\nOrganizacija UDAS RS organizovala je proteste u Bijeljini, Banjaluci, Doboju i Trebinju u sredu 18. novembra 2015. godine, sa zahtevom da se u budžetu za 2016. godinu reši i pitanje dobijanja i kvaliteta ortopedskih pomagala.\nNa slici: RUSIJA – Hologramom čuvaju parking mesta za invalide\nProtest je organizovan zbog dugogodišnjeg nezadovoljstva sa kvalitetom i načinom dobijanja ortopedskih pomagala. Amputirci od nadležnih traže da se u budžetu za 2016. godinu obezbedi oko dva miliona maraka za nabavku ortopedskih pomagala.\nNa protestu su izloženi i transparetni sa natpisima “Loše proteze pogrošavaju naše zdravstveno stanje, promenimo ih”, “Ugradili smo nove i ruke u temelje Republike Srpske”, “Želimo kvalitet ortopedskih pomagala”…\n– Sadašnji način propisivanja, odobravanja i nabavke ortopedskih pomagala nepotrebno nas maltretira i diskriminiše, posebno ratne vojne invalide. Ni kvalitet ortopedskih pomogala ne zadovoljava kriterijume jer pogoršava ionako urušeno zdravlje ove populacije. Sve više je primera da ovako nefukcionalna otrtopedska pomagala dovode do oštećenja kičme i zglobova, pa to zahteva dodatni trošak za lečenje i rehabilitaciju – precizirao je sekretar Koalicije KOLOSI BN Milorad Jović, koja okuplja nevladine organizacije i udruženja koja brinu o osobama sa invaliditetom.\nJović dodaje da se prava ratnih vojnih invalida amputiraca iz godine u godine umanjuju svakim novim Pravilnikom o pravu na medicinska sredstva.\n– Primera radi, amputirci su izglubili pravo na ortopedske cipele kao i prvao za dobijanje proteza za aktivne amputirce – podsetio je Jović.\nU Fondu zdravstva RS rekli su da će uvažiti zahteve i predloge UDAS-a i pojednostaviti procedure za dobijanje ortopedskih pomagala, piše Blic.\nPročitajte zahtev udruženja amputiraca Srpske na sajtu UDAS-a.\nTags:Banja LukaBijeljinaDobojortopedska pomagalaosobe sa invaliditetomRepublika SrpskaTrebinjeUDAS\nLjudski resursi: Računari zapošljavaju kvalitetnije nego menadžeri


"ZVEZDA JE DALA GOL IZ PREKRŠAJA KOJI NIJE POSTOJAO" Kosanović posle meča kritikovao, pa hvalio crveno-bele\nFudbaleri Crvene zvezde slavili su protiv Napretka rezultatom 3:0 u 20. kolu Superlige Srbije, a nakon susreta je trener Milorad Kosanović imao zanimljiv pogled na susret.\nIbrahim Ndiaj je morao da napusti igru zbog povrede, ali je trener Kosanović istakao da su crveno-beli postigli pogodak nakon jedne sumnjive situacije.\nVladan Milojević u zagrljaju sa Miloradom Kosanovićem\n- Normalno da je povreda Ndiaja uticala. Pošteno je reći da je Zvezda bila bolji tim, pogotovo u prvom poluvremenu. Dala je gol iz prekršaja koji nije postojao, ali su imali stativu, prečku, šansu... Počeli smo da "kao" igramo u drugom poluvremenu, ali sve do gola ništa konkretno. Onda je autogol završio ovu utakmicu. Ne ostaje mi ništa drugo nego da čestitam Crvenoj zvezdi i da joj poželim sreću u utorak - rekao je Kosanović za televiziju "Arena sport".\nKAD "DELIJE" SLAVE SVETSKU TITULU Ovako je gorela "Marakana" za jubilej /VIDEO/\nTORTA I ŠAMPANJAC Uprava i veterani Zvezde svečano obeležili istorijski uspeh: Da ponovimo podvig iz Tokija! /VIDEO/\n"Ponesite balone, papiriće, obeležja.." Zvezda dočekuje Napredak sa POSEBNIM pozivom za navijače: Da Marakana bude CELA CRVENO-BELA!\nNOVINARKA OVO NIJE OČEKIVALA! Ovako je Dejan Stanković reagovao posle burnog meča Novi Pazar - Crvena zvezda!\nNezapamćen skandal u srpskom fudbalu! Pomoćni trener nasrnuo tokom utakmice na glavnog - UDARIO GA PESNICOM U GLAVU, pa odmah pobegao sa stadiona!\nUtakmica Srpske lige "Zapad" odigrana juče između Slobode iz Užica i Sušice iz Kragujevca ostaće upamćena po velikom skandalu.\nNOVO ODLAGANJE U SUPERLIGI Medicinska komisija donela odluku da otkaže ovaj meč!\nMeč 13. kola Superlige Srbije između fudbalera Radničkog iz Niša i Radničkog 1923 odložen je zbog bolesti većeg broja igrača gostujućeg kluba.\n"SVAKI ŠUT ULAZIO U GOL" Stanković realan nakon demoliranja Kolubare: Uspeli smo i da se odmorimo\nFudbaleri Crvene zvezde su savladali Kolubaru u Lazarevcu sa 7:1 u okviru 13. kola Superlige Srbije.\nSTARTOVALA 13. FUTSAL SEZONA U SC RAKOVICA Medvedi ubedljivo poraženi u derbiju na startu Zlatne lige\nMečevi 1. kola 13. sezone Zlatne lige odigrani su u Sportskom centru Rakovica.\nFudbaleri Partizana upisali su novu pobedu u Superligi Srbije, pošto su na svom stadionu savladali ekipu Radnika iz Surdulice, rezultatom 2:0.\nDerbi kola Superlige Srbije završen je bez pobednika.\nCrno-beli u odličnoj formi, a Aleksandar Stanojević otvoreno otkrio prioritete: TITULA, EVROPA, KUP!\nDuel protiv Radnika je važniji od Genta, igrači to znaju i nema govora da bude manjka motivacije, izjavio je trener fudbalera Partizana Aleksandar Stanojević uoči utakmice protiv Surduličana u 13. kolu Superlige.\nRekordan broj umrlih od kovida u Ukrajini\nZemljotres jačine 5,9 pogodio Istočni Mediteran: Epicentar na dubini od 60 kilometara\nZARADA MOŽE DA IDE I DO 5.000 EVRA PO JEDNOJ PESMI Ceca Ražnatović najslušaniji izvođač u regionu, za petama joj jutjuberi i jedna popularna serija\n"DAN DESETI" Marija Petronijević se u 9. mesecu trudnoće još bori sa koronom, evo kako se sada oseća! "Na selu uvek ima da se radi"\n"ŽIVELA SAM KOD MARINE TUCAKOVIĆ KAD SAM DOŠLA U BEOGRAD" Tužna prošlost Viki Miljković: "Izgubila sam i oca i majku"\nOvo je pravi razlog STANIJINOG IZLASKA IZ "ZADRUGE" Zbog njega je morala da napusti rijaliti, inače bi je sačekao pakao


Niža cena školarine u odnosu na Beograd i Novi Sad, ono je što privlači studente da razmisle o školovanju u Nišu. Međutim, manjak prostora, savremene tehnike i opreme, kao i neusklađeni kriterijumi ocenjivanja i nedostatak prakse problemi su sa kojima se susreću budući akademski građani ovog grada, a u nastavku teksta pročitajte još informacija o niškim fakultetima.\nDa li bi jeftinija školarina bila dovoljna da mladi nastave školovanje u Nišu, ukoliko se ne reše problemi u nastavi koje ističu studenti?\nZamenik predsednika Studentskog parlamenta Univerziteta u Nišu Vladimir Filipović za portal Južne vesti ističe malo prakse na gotovo svim fakultetima, ali i to što studenti retko imaju mogućnost da jedan ili više semestara provedu na nekom stranom univerzitetu. Predstavnici studenata kao još jedan od problema navode i nejednake kriterijume ocenjivanja kod pojedinih profesora, za šta su studenti pronašli mnogo primera na skoro svim fakultetima.\nJoš jedan od gorućih problema je i nedostatak prostora i savremene opreme za izvođenje nastave.\nGlavna prednost studiranja na Univerzitetu u Nišu jeste drastično niža cena školarine u odnosu na druge univerzitetske gradove u Srbiji. Za razliku od prestoničkih studenata koji su na samofinansiranju, oni koji studiraju u Nišu godišnje izdvajaju u proseku 10 000 dinara manje. Prosečna cena školarine na Univerzitetu u Nišu iznosi 80 000 dinara. Takođe su i troškovi života i stanovanja manji u odnosu na Beograd i Novi Sad.\nDa nije u svakoj bajci sve idealno uverili su nas i niški studenti koji su se osvrnuli i na „namete“ koje moraju da plaćaju i pored toga što se školuju iz budžeta Republike Srbije.\nZa izdavanje uverenja o stečenom visokom obrazovanju studenti različitih fakulteta izdvajaju različite svote novca, dok se na nekim fakultetima ova usluga ne naplaćuje. Iz tog razloga predstavnici Studentskog parlamenta zalagaće se za ukidanje naplaćivanja ove usluge ili pak smanjenje cene na minimalan iznos.\nTakođe, studenti u Nišu predložili su da se sprovede zajedničko detaljno istraživanje sa ostalim univerzitetima u Srbiji, kako bi se uporedili uslovi studiranja na svim fakultetima u zemlji i regionu.\nUz malo truda i podrške državnih institucija, donacija u opremi, kao i više saradnji sa stranim univerzitetima i kompanijama, Niš bi postao idealno mesto za studiranje.\nPotrebno je ujednačiti uslove studiranja u svim gradovima u zemlji, a studentski predstavnici Univerziteta u Nišu započeli su ovaj put i nadamo se da će istrajati.\nŠta i kako: žrtve porodičnog nasilja i vanredno stanje


Vrijeme je postizbornih nagodbi\nNakon što je Centralna izborna komisija objavila preliminarne rezultate opštih izbora u Bosni i Hercegovini, izvjesno je kako će u Republici Srpskoj apsolutnu većinu imati Savez nezavisnih socijaldemokrata, dok će se na nivou Federacije voditi bitka između Stranke demokratske akcije, Stranke za BiH i Socijaldemokratske partije.\nI buduća struktura Parlamenta BiH biće u potpunosti drugačija u odnosu na dosadašnje. Partije sa nacionalnim predznakom, koje su u proteklih deceniju uglavnom činile većinu, u narednom sazivu imaće manji broj poslanika.\nUprkos činjenici da je Savez nezavisnih socijaldemokrata, prema prvim podacima sa birališta, osvojio najveći broj mandata u državnom parlamentu, bez koaliranja sa nekom od ostalih političkih partija neće biti u mogućnosti da ima većinu.\nČlan Izvršnog odbora SNSD-a Nikola Špirić za naš radio kaže kako je prioritet ove stranke da formira vlast s onim političkim partijama koje će Bosnu i Hercegovinu voditi ka evroatlantskim integracijama:\n«Ono što je prirodni savez bi bilo da je, recimo, SDP napravio rezultat kakav smo napravili mi, ali nažalost nije. Moraće, prije svega, oni u Federaciji da vide na koji način da naprave većinu koja bi mogla da razgovara sa SNSD-om.»\nU Stranci demokratske akcije, koja je druga po broju osvojenih glasova u Parlamentu BiH, kažu kako još uvijek nisu razmišljali o mogućem koaliranju, te da čekaju zvanične rezultate Centralne izborne komisije.\nPotpredsjednik stranke Šefik Džaferović:\n«SDA želi da se vlast u BiH nakon ovih izbora što prije uspostavi kako bi BiH mogla da nastavi svojim reformskim putem.»\nKonačne rezultate Centralne izborne komisije čekaju i u Stranci za BiH. Ipak, kaže potpredsjednik stranke Beriz Belkić, u ovoj političkoj partiji neće odstupiti od nekih svojih principa kada su u pitanju koalicije:\n«Mi nećemo moći podržavati, ni praviti aranžmane s onima koji insistiraju na poziciji države u odnosu na entitete u nekoj vrsti taoca.»\nSocijaldemokratska partija BiH za dva dana će održati sjednicu na kojoj će razmotriti opciju mogućeg koaliranja sa političkim partijama koje će imati svoje predstavnike u državnom parlamentu. Generalni sekretar ove partije Svetozar Pudarić:\n«Mi smo decidno rekli da nećemo koalirati s nacionalistima i da svaka koalicija koju mi budemo pravili biće pravljena na osnovu programa, sa jasnim zadacima za naredne četiri godine.»\nPotpredsjednik Srpske demokratske stranke Mladen Bosić:\n«Naš stav je da će imati podršku Dodik svakako, mada to treba takođe izanalizirati i zauzeti zvaničan stav, a ovo je moj stav - da treba davati podršku kao opozicija samo na pitanjima koja su od interesa za našu stranku, odnosno od interesa za RS.»\nEvropska komisija neće se miješati u formiranje izvršne i zakonodavne vlasti u BiH, poručuje portparol ove institucije Frane Maroević:\n«Iz naše perspektive najvažnije je to da se što prije formiraju vlade na svim nivoima kako bi BiH mogla nastaviti reformske procese za okončanje pregovora o stabilizaciji i pridruživanju.»\nAnalitičar Slavo Kukić smatra kako je mogućnost koaliranja tri nacionalne partije, koje su obilježile proteklih 15 godina, isključena:\n«Ono što je, po mom sudu, na državnoj razini najrealnije za pretpostaviti jeste udruživanje političkih partija koje su bile za ustavne promjene, jer njihovim udruživanjem se ostvaruje parlamentarna većina, dakle SNSD, SDP, SDA i Čovićev HDZ.»\nKukić vjeruje kako će izvršna i zakonodavna vlast na svim nivoima u BiH biti formirana do Nove godine. Jedina neizvjesnost, prema njegovim riječima, može biti kod odlučivanja o mandataru za sastav Vijeća ministara, s obzirom na poruku lidera SNSD-a Milorada Dodika da će na državnoj razini pregovarati samo s onima koji su spremni ovoj stranci priznati pravo na ovu funkciju.


Nestašicu slatkog zrna u standardnoj ambalaži od jednog kilograma izazvao je špekulant iz Kolubarskog okruga. On nije puštao u prodaju to pakovanje koje je bilo jeftinije, a plasirao je skuplji šećer u rinfuzu.\nOvo je juče objasnio državni sekretar u Ministarstvu trgovine, Uroš Kandić, ističući da će se narednih dana situacija popraviti. Oba proizvođača će isporučivati do 400 tona šećera, a u normalnim situacijama se troši 260 tona.\nZbog zloupotreba koje su utvrđene, Vlada je u četvrtak usvojila uredbu kojom se maksimalna maloprodajna cena kristal šećera po kilogramu, u svim pakovanjima, ograničava na 89,99 dinara. Taj propis se primenjuje od juče.\nIz trgovinskih lanaca poručuju da šećera ima dovoljno i da nema nikakve potrebe da građani prave zalihe.\n- I dalje je velika jagma, potrošači kupuju prekomerno - ističu u upravi jednog poznatom megamarketa. - Svakoga dana nam stižu šleperi, povlačimo sve potrebne količine, nema razloga za paniku, sve dolazi regularno.\nU pojedinim beogradskim marketima reporteri "Novosti" nisu našli najtraženije pakovanje šećera od jednog kilograma. U trgovinskim lancima objašnjavaju da do takvih situacija dolazi, jer građani nepotrebno kupuju velike količine i čim napune rafove, oni ih isprazne. Zato se dešava da na pojedinim mestima ima, a na drugim nema ove namirnice.\n- Šećer stiže svakoga dana, ali odmah se razgrabi, to je strašno koliko kupuju - priča nam prodavačica u jednom marketu. - Sada svi navodno prave džem i sok od zove, a zovu nikad u životu nisu videli.\nU nekim prodavnicama, u kojima nema šećera u standardnom pakovanju od jednog kilograma, ima ga u praktičnoj, luksuznijoj ambalaži sa posebnim zatvaračem, a njegova cena se značajno razlikuje od marketa do marketa i kreće se od 140 do 180 dinara. Takođe, na rafovima uglavnom ima ove namirnice u prahu, u kesama od 250 grama i pola kilograma, i košta 93 i 178 dinara.\nU jednom marketu nisu imali nijednu vrstu šećera, ali su prodavci rekli da će biti od ponedeljka. Potrošači iz Vranja su nam javili da su rafovi jednog trgovinskog lanca od juče puni ove namirnice.\nPrema rečima državnog sekretara, cena šećera je uredbom Vlade ujednačena za sva pakovanja, tako da više neće potrebe za enormnom kupovinom te namirnice u ambalaži od kilogram, što je bila do sada situacija.\n- U prvih 20 dana maja i više od 200 odsto je porasla tražnja za tom vrstom šećera - rekao je Kandić za RTS.\n- Zajedničkom akcijom nadležnih inspekcija, policije i drugih državnih organa utvrđeno je da je kod jednog veletrgovca iz Kolubarskog okruga na lageru uskladišteno 2.000 tona šećera u pakovanju od jednog kilograma. On je bio jedan od ključnih faktora za nestašicu te namirnice.\nTo je, kako dodaje, desetodnevna potreba cele naše zemlje za pakovanjem šećera od kilogram, a za deo Srbije koji je on snabdevao, to je količina koja premašuje mesec dana.\nOn objašnjava da je u kontroli utvrđeno da je taj veletrgovac u prethodnih mesec dana izbacio svega oko 25 tona pakovanja te namirnice od kilogram, što je jedan šleper otprilike. A ostalih ambalaža, odnosno šećera u rinfuzu, koji su bili i do 30 dinara skuplji, plasirao je deset puta više i špekulativnim aktivnostima izazvao poremećaj na tržištu.\n- Ta firma je, osim u skladištima, imala šećer i kod proizvođača, oko 30.000 tona - precizirao je Kandić. - Ova količina predstavlja desetinu ukupne proizvodnje u Srbiji na godišnjem nivou, a najveći problem je što taj šećer nije pušten u prodaju.\nUN: U SRBIJI DOVOLJNO HRANE\nSTALNA koordinatorka Ujedinjenih nacija u Srbiji Fransoaz Žakob upozorila je da će naredne zime biti nestašica hrane i porasta broja gladnih u svetu, ali da se taj scenario ne očekuje u našoj zemlji:\n- Srbija je samodovoljna kada je reč o proizvodnji i snabdevanju hranom. Najveću pretnju ove godine, pored cene đubriva, predstavlja suša.\nU JEDNOM marketu su uspešno zakamuflirali da imaju šećer u standardnom pakovanju od jednog kilograma. Verovatno, u nameri da bude manje vidljiva, i da potrošači ne bi ispraznili rafove, šećer su složili samo u dva reda. I to između mleka i grickalica što nikada nije bilo mesto za slatko zrno.\nSAV ŠEĆER BIĆE PO 89 DINARA: Država donosi novi propis o slatkom kristalu bez obzira na ambalažu\n26. 05. 2022. u 07:00\nšećer beli šećer prodavnice


Upućen prijedlog: Hoće li doći do sanacije regionalnog puta Novi Travnik-Gornji Vakuf? - Nove-info\nUpućen prijedlog: Hoće li doći do sanacije regionalnog puta Novi Travnik-Gornji Vakuf?\nSinoć su vijećnici SDP-a u novotravničkom Općinskom vijeću boravili u mjestu Rostovo kod Novog Travnika sa ciljem prikupljanja informacija o problemima sa kojima se susreću mještani ove mjesne zajednice.\nMještani su kao ključni problem naveli nekvalitetnu putnu komunikaciju Novi Travnik-Rostovo.\nIz tog razloga vijećnik u novotravničkom vijeću i predsjednik SDP-a Novi Travnik, Besim Belegić, danas je predsjedavajućem OV i načelniku Općine uputio prijedlog zaključka kojim će se od Kantonalne direkcije za ceste SBK/KSB tražiti da prioritet infrastrukturnih ulaganja od strane ove institucije bude put Novi Travnik – Gornji Vakuf/Uskoplje.\nDa li će u Kantonalnoj direkciji za ceste SBK/KSB biti sluha za ovaj prijedlog, te da li će u konačnici doći do sanacije i rekonstrukcije regionalnog puta Novi Travnik – Gornji Vakuf ostaje da vidimo.


Najzagađeniji vazduh udišu Borani i Užičani – MEDIJA CENTAR BOR );\nSrbija se, prema najnovijem izveštaju Agencije za zaštitu životne sredine, može pohvaliti dobrim kvalitetom vazduha, jer 80 odsto populacije živi u sredinama gde su glavni zagađivači vazduha ispod graničnih vrednosti, piše današnji Blic.\nIpak, Bor se smatra crnom tačkom po zagađenosti sumpor-dioksidom. Užice je na neslavnom prvom mestu po zagađenosti čađi, a veliki gradovi kao što su Beograd, Novi Sad, Niš, Čačak izdvajaju se po zagađenosti azotnim oksidima, pre svega zbog gustine saobraćaja. Najveći izvor zagađenosti u Boru je stara topionica bakra.\n-U planu je da do 2015. godine bude pokrenuta nova topionica bakra koja će Bor izbrisati sa crne liste gradova zagađenih sumpor-dioksidom – najavljuje za „Blic” Tihomir Popović iz Agencije za zaštitu životne sredine.\n-Užice je zagađeno čađu zbog loženja, dok, na primer, Smederevo i Beograd imaju povišene vrednosti sumpor-dioksida zbog saobraćaja i loženja – navodi Popović za „Blic”.


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović istakao je tokom predsedavanja sastankom Komiteta ministara Konvencije o policijskoj saradnji u Jugoistočnoj Evropi, da je Republika Srbija pouzdan partner u svim regionalnim i evropskim aktivnostima usmerenim na borbu protiv kriminala i suzbijanje bezbednosnih izazova.\nStefanović je na sastanku na Brdu kod Kranja rekao da naša država pruža pun doprinos primeni odredbi Konvencije, koja je dale pozitivne razultate, između ostalog, i u oblasti suzbijanju iregularnih migracija.\nKao odličan primer praktične primene Konvencije, Stefanović je naveo Memorandum o razumevanju, koji su 2015. godine potpisale Austrija, Srbija, Mađarska i Makedonija u cilju zajedničke borbe protiv ireguralnih migracija.\n„Memorandum predviđa zajedničke patrole na srpsko-mađarskoj, srpsko- makedonskoj i makednosko-grčkoj granici i formiranje zajedničkih istražnih timova“ podsetio je Stefanović i dodao da je taj dokumet omogućio primenu konkretnih mera koje su doprinele većoj bezbednosti država potpisnica.\nStefanović je ukazao da i dalje postoji niz oblasti koje zahtevaju dodatnu pažnju i potrebu za daljim radom na implementaciji Konvencije, uz finasijski podršku donatora, kao i tehničku podršku Sekretarijata.\nSrpski ministar policije je, kao važnu oblast na kojoj treba raditi, izdvojio automatsku razmenu DNK podataka, daktiloskopskih podataka i podataka o registrovanim vozilima.\nPrema njegovim rečima, u skladu sa odlukom Komiteta ministara, eksperti zemalja ugovornica tokom prošle godine pripremili su Nacrt multilateralnog sporazuma u tim oblastima po ugledu na Prumske odluke EU.\n„Imajući u vidu da je glavni spoljno-politički cilj Republike Srbije članstvo u Evropskoj uniji, mi u celosti podržavamo ovu aktivnost i saglasni smo da se do kraja ove godine organizuje pripremi sastanak i otpočnu zvanični pregovori“ rekao je Stefanović.\nMinistar je istakao da Republika Srbija pruža punu podršku radu Sekretarijata Konvencije i da će u skladu sa raspoloživim kapacitetima razmotriti mogućnost ponovnog upućivanja oficira za vezu u ovo telo.


BUGARSKI TAJKUN UNIŠTIO GIGANT IZ BIVŠE SFRJ Isjekli opremu i prodali je u STARO GVOŽĐE | Srpskainfo\nNekadašnji prehrambeni gigant SFRJ u stečaju je od 2012, a njegova imovina ponuđena je na prodaju javnim nadmetanjem koje će se obaviti 15. oktobra u valjevskom Privrednom sudu, po početnoj cijeni od 284 miliona dinara, piše Blic.\nPrije toga, potencijalni kupac 113 miliona depozita treba da uplati do 9. oktobra. Oglašena je prodaja tri parcele ukupne površine 12 hektara, kao i svih zgrada “Nove Srbijanke”, među kojima su fabrika voćnih sokova, fabrika alkoholnih pića, rashladne kule, skladišta, hladnjača, magacin i drugo.\nProizvodne opreme, međutim, nema jer su je bugarski vlasnici neposredno prije stečaja isjekli i prodali kao staro gvožđe, čime je u trenutku stečaja vrijednost kombinata koji je svojevremeno zapošljavao 1.500 ljudi i kroz kooperaciju povezivao više od 2.000 domaćinstava spala na samo 16.000 evra.\nSvemu je prethodila privatizacija 2007. godine, kada je “Srbijanku” za oko četiri miliona evra kupila firma “Medija svjat” iz Sofije, iza koje je stajao jedan od najbogatijih ljudi Balkana Hristo Kovački.\nBugari su odmah fabriku preimenovali u “Novu Srbijanku” i poslije samo godinu dana naprasno su odustali od otkupa šljive, kupine i maline i njihove prerade, pa je kombinat izgubio tržište, poslove i profit.\nPrije otvaranja stečaja, policijska istraga je utvrdila da je država u slučaju “Nove Srbijanke” oštećena za 3,5 miliona evra, pošto je “Medija svjat” nezakonito 12 hektara zemljišta kombinata prenijela na dvije druge bugarske firme.\nU aprilu ove godine gradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović je najavio da lokalna vlast planira da “Srbijanku” ponovo vrati u Valjevo, tako što bi tu fabriku u stečaju kupili grad ili država.


Potrošači oštećenog vida svakodnevno diskriminisani – Dijalozi\nDanas, povodom Međunarodnog dana potrošača, želimo da istaknemo nepoštovanje prava potrošača oštećenog vida kroz neposrednu i ponovljenu diskriminaciju.\nNaime, obaveza obilježavanja informacija o proizvodima na Brajevom pismu je propisana Zakonom o zaštiti potrošača kojeg je Skupština Crne Gore usvojila 23. decembra 2013. Od tada do danas Pravilnik o listi proizvoda, načinu isticanja i vrsti objekata u kojima se ističu obavještenja o robi na Brajevom pismu, pretprio je više izmjena.\nDonošenjem prvog Pravilnika i obavezom obilježavanja dva proizvoda, tečnog deterdženta i šampona, a nakon toga i sužavanjem prava, na proizvode preko 500ml u prodajnim objektima od preko 500 m2, zauzeli smo stav da su odredbe ovog dokumenta diskriminatorne u odnosu na potrošače oštećenog vida, što je potvrdilo i mišljenje Ombudsmana, nakon čega je uslijedila nova izmjena pomenutog Pravilnika, a lista proizvoda proširena na:\n1) sredstva za ličnu higijenu;\n2) sredstva za higijenu prostora.\nNavedeno rješenje, iako nije bilo najbolje, prilično je unaprijeđeno u odnosu na danas važeći Pravilnik, kojeg je resorno Ministarstvo ekonomije donijelo u tajnosti, u periodu prvog talasa pandemije COVID19, mimo ustaljenih procedura i pravila, bez konsultacija sa većinom članova radne grupe koju je Ministarstvo formiralo kako bi se nastavio dijalog zainteresovanih strana u cilju izrade teksta Pravilnika.\nZbog evidentne neposredne i ponovljene diskriminacije u Pravilniku o listi proizvoda, načinu isticanja i vrsti objekata u kojima se ističu obavještenja o robi na Brajevom pismu, Savez slijepih se ponovo obratio instituciji Ombudsmana koja je 18. januara 2021, donijela novo mišljenje, odnosno preporuku, kojom je utvrđena neposredna i ponovljena diskriminacija u odnosu na potrošače oštećenog vida. Preporuka je upućena Ministarstvu ekonomskog razvoja, koje je dužno, u roku od 60 dana od dana prijema Mišljenja, dostaviti izvještaj o radnjama i mjerama preduzetim radi izvršenja preporuke institucije Ombudsmana.\nNadamo se da će Ministarstvo ekonomskog razvoja konačno donijeti podzakonski akt koji će obezbijediti punu primjenu obilježavanja informacija o proizvodima na Brajevom pismu.\nSaopštenje za medije Saveza slijepih i Udruženja mladih sa hendikepom povodom održanih lokalnih izbora u NikšićuPrva Crna Gora - Jutro - Kako sindikat medicinara dočekuje 1. maj


Na tržište Srbije stigao je novi "nisan džuk" vozilo čija se prva verzija pojavila pre deset godina i koja je svojim jedinstvenim stilom podelila ljubitelje automobilizma.\nDa se "Nisanu" isplatilo pravljenje automobila koji, pre svega originalnim stilom, nikoga ne ostavlja ravnopdušnim je i podatak o 1,5 miliona prodatih jedinica.\nPromocija novig modela ,koja je održana u Beogradu, pokazala je da "Nisan" nije odustao od oprobanog recepta i da je "džuk" zadržao svoju osobenost i prepoznatljivi šarm.\nNaravno, kako je ovo vozilo prvenstveno namenjeno mladima, "Nisan" nije žalio ni truda, sredstava,(umeća nikada nije ni nedostajalo), da ovaj "džuk" nakrca najsavremenijom tehnologijom, pa je sada, tvrde u japanskoj kompaniji, ovo " najpovezaniji Nisanov automobil".\nPogonski sklop takođe je vrlo napredan, a uključuje benzinski turbomotor smanjenog obima koji je ujedno kompaktan, lagan, snažan i štedljiv. Po prvi put je moguće naručiti "džuk" sa menjačem sa dvostrukim kvačilom i sedam brzina, sa manuelnim menjačem ili potpuno automatski. U kombinaciji s potpuno novom šasijom, zagarantovana je zabava pri vožnji novog modela kao i profinjena i efikasna vožnja sa visokim stepenom sigurnosti.\nPročitajte još: Otvorena prva "Garaža" u Martorelu: U "Kupra pleme" primljen i golman FK Barselone Mark-Andre ter Štegen\n- "Nisan džuk" nikada nije pratio trendove. On ih oduvek postavlja svojom ekscentričnom ličnošću i okretnom vožnjom - kaže Maro Fioravanti, potpredsednik odeljenja za planiranje proizvoda, "Nisan Evropa".\n- Novi model zadržao je snažan sportski izgled koji kupci obožavaju te ga je spojio s jedinstvenim doživljajem vožnje koji nam omogućuju sistem "ProPILOT" kao i mnoga druga napredna tehnološka rešenja."\nOobnovljena unutrašnjost je sada modernija, prostranija, kvalitetnija i nudi više tehnologije. Ima više prostora i za putnike i za njihove stvari te se prostor za kolena na zadnjoj klupi povećao za 5,8 cm, prostor za glave pozadi za 1,1 cm, a kapacitet prtljažnika porastao je za 20 odsto pa sada iznosi 422 l.\nMotor je trocilindrični benzinski, 1,0-litarski, kompaktan je i lagan, opremljen je turbopunjačem i isporučuje 117 KS uz obrtni moment od 180 Nm (200Nm s overbustom"). Šestostepeni manuelni menjač deo je serijske opreme, a po prvi put je uz doplatu dostupan i automatski menjač s dvostrukom kvačilom.\nNovi "džuk" je opremljen brojnim naprednim tehnologijama za pomoć u vožnji i mogućnostima multimedijskog sistema stvorenim da svako putovanje učine sigurnijim, jednostavnijim i ugodnijim.\nSigurnosne funkcije uključuju inteligentni sistem kočenja u hitnom slučaju s prepoznavanjem pešaka i biciklista, inteligentni adaptivni tempomat, sistem za prepoznavanje saobraćajnih znakova, inteligentni sistem za vraćanje u voznu traku, upozorenje na nadolazeći saobraćaj pozadi, kao i inteligentni nadzor mrtvog ugla.Inteligentni nadzor mrtvog ugla po prvi put je uveden u neki "Nisanov" model. Upozorava vozače na vozilo koje se kreće uz njih, ali koje ne mogu videti i vraća "džuk" nazad u voznu traku da bi sprečio sudar.\nVozačima je na usluzi pomoći i tehnologija "ProPILOT" koja "smanjuje stres pri dugim putovanjima i u saobraćajnim zastojima jer samostalno održava vozilo u voznoj traci na stalnoj, sigurnoj udaljenosti od drugih automobila, čak i u kolonama koje se sporo kreću".\n"Džuk" je opremljen i najnaprednijim multimedijskim sistemom koji je ikad ugrađen u neki "Nisan". Uključuje jednostavnu integraciju pametnih telefona, aplikaciju za upravljanje modelom "džuk" i njegovo praćenje.Najnovija verzija multimedijskog sistema "NissanConnect" omogućava kupcima da se služe uslugama "Apple CarPlay" ili "Android Auto" za prikazivanje omiljenih aplikacija s pametnog telefona na integrisanom 8-inčnom dodirnom ekranu u vozilu.\nVlasnici sada mogu proveriti da li je njihovo vozilo zaključano, i otključati ga ili zaključati putem svog pametnog telefona. Uz to, moguće je putem aplikacije aktivirati sirenu ili svetla. Kako bi bili još sigurniji, vozači pre putovanja mogu proveriti i pritisak u gumama i nivo ulja.\nAko se ne služe navigacionim sistemom na pametnom telefonu, vozači mogu pristupiti uslugama "Live Traffic" jer je kompatibilan sa uslugom "Google Assistant" tako da omogućava širok raspon komandi, uključujući slanje odredišta navigacionom sistemu automobila glasovnom komandom pametnom telefonu.\nPočetna cena ovog vozila na tržištu Srbije je 17.100 evra.


Stada i Sanofi potpisale sporazum o distribuciji zdravstvenih proizvoda – The PRESTIGE\nPočev od novembra 2021. godine, Sanofi će distribuirati svoj portfolio zdravstvenih proizvoda široke potrošnje preko kompanije STADA u 20 zemalja širom Evrope, uključujući nordijske i baltičke zemlje, zatim Holandiju, Irsku, Maltu, Bugarsku kao i ostale zemlje Balkana među kojima i BiH. STADA će distribuisati navedene brendove koristeći svoju jaku prodajnu, marketinšku i distributivnu mrežu.\nDirektor sektora zdravstvenih proizvoda široke potrošnje GBU za Evropu u kompaniji Sanofi Paul Martingell izrazio je zadovoljstvo pomenutim sporazumom: „Drago nam je što će nam komercijalni raspon i prisustvo STADE omogućiti da nastavimo graditi još jače brendove i potrošačima osiguramo pristup našem pouzdanom portfoliju. Uvjereni smo da će ova saradnja omogućiti da na dobiti budu svi, kako obe kompanije tako i zdravlje i dobrobit potrošača na ovim tržištima“.\n„U strategiji kompanije STADA zdravstveni proizvodi široke potrošnje imaju centralnu ulogu zajedno sa generičkim lijekovima koji se izdaju na recept i farmaceutskim specijalitetima. STADA je po prodaji među pet najuspješnijih igrača na evropskom tržištu u oblasti zdravstvenih proizvoda široke potrošnje. Ovaj sporazum sa kompanijom Sanofi predstavlja dodatni dokaz da je STADA pouzdan i poželjan partner, a svoju poziciju dodatno nastavljamo da jačamo“, istakao je Volker Sydow, globalni direktor za zdravstvene proizvode široke potrošnje kompanije STADA


Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo Narodne skupštine Republike Srbije počeo je 14. juna 2019. godine raspravu o Predlogu Vlade Republike Srbije za promenu Ustava Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006) iz 2006. godine u oblasti pravosuđa.\nNa početku sednice, predsednik Odbora Đorđe Komlenski ukazao je da je prema proceduri zadatak Odbora da utvrdi da li je predlog podnet Ustavom ovlašćenog predlagača i u propisanom obliku i da ga, ako jeste, uputi poslanicima na usvajanje (dvotrećinskom većinom), nakon čega će otpočeti utvrđivanje konkretnog akta za promenu Ustava.\nU ime Vlade Republike Srbije, Predlog je na početku sednice detaljno obrazložila ministarka pravde Nela Kuburović ukazujući da se Srbija međunarodnim i domaćim aktima obavezala na jačanje institucija i vladavinu prava, kao i da će u tom procesu izvršiti neophodne reforme koje se tiču pravosuđa, jačanja nezavisnosti sudstva i pojačanja njegove efikasnosti.\nPredložene ustavne reforme u oblasti pravosuđa usmerene su na položaj sudske vlasti, javnih tužilaštava, nadležnost Narodne skupštine, način glasanja u Narodnoj skupštini, imenovanje sudija Ustavnog suda i regulisanje položaja sve tri grane vlasti u Srbiji.\n- Ono što je zahtevano od Srbije odnosi se pre svega na smanjenje uticaja zakonodavne i izvršne vlasti u postupku izbora sudija, predsednika sudova, javnih tužilaca, zamenika javnih tužilaca, postupak izbora članova visokog saveta sudstva, kao i preciziranje uloge Pravosudne akademije- ukazala je Kuburovićeva.\nZbog toga, kako je ukazala, treba razlikovati Predlog za promene Ustava o kome se raspravlja i koji je podnela Vlada i predstojeći Akt o promeni Ustava koji treba da utvrdi Odbor, a dvotrećinskom većinom izglasa Narodna skupština.\nOvaj Predlog Vlada je Narodnoj skupštini prosledila krajem novembra prošle godine, a Predlog se odnosi isključivo na deo Ustava iz 2006. koji reguliše pravosuđe.\nUkoliko poslanici izglasaju Predlog za izmenu Ustava, skupštinski Odbor za pravosuđe organizovaće javne debate radi utvrđivanja finalne verzije Predloga amandmana.\nIzvor: Vebsajt Blic, 14.06.2019.