Međunarodni dan akreditacije 2012. godine | ATS\nMeđunarodni dan akreditacije će biti proslavljen 9. juna 2012. kao globalna inicijativa koju su zajednički ustanovili Međunarodni forum za akreditaciju (International Accreditation Forum - IAF) i Međunarodna organizacija za akreditaciju laboratorija (International Laboratory Accreditation Cooperation - ILAC), kako bi promovisali akreditaciju.\nTema ovogodišnjeg Međunarodnog dana akreditacije je posvećena bezbednoj hrani i čistoj vodi za piće i objašnjava kako akreditacija kao karika u lancu proizvodnje može da pomogne da do potrošača stigne bezbedna hrana i čista voda za piće. Razni događaji, medijske kampanje, kao i radionice i seminari će se dešavati uporedo sa proslavom Međunarodnog dana akreditacije u preko 90 zemalja kako bi javnost bila upoznata sa značajem akreditacije kada je reč o snabdevanju i upotrebi bezbedne hrane i čiste vode za piće.\nInače u skladu sa Statutom Akreditacionog tela Srbije, ATS svake godine obeležava 9. juni kao Međunarodni dan akreditacije i 28. juni kao Dan akreditacije u Republici Srbiji, po danu kada je dodeljena prva akreditacija.\nAkreditacija: karika u lancu proizvodnje bezbedne hrane i čiste vode za piće\nČast nam je da najavimo da će se Međujnarodni dan akreditacije održati 9. juna 2012. godine. Težište ovogodišnje teme je na akreditaciji kao karici u lancu proizvodnje bezbedne hrane i čiste vode za piće.\nSvima nam je potrebna dovoljna količina hrane i vode da bismo preživeli, pri čemu cene hrane i vode moraju biti pristupačne, a sama hrana i voda moraju imati adekvatnu nutritivnu vrednost i stepen bezbednosti.\nLanac snabdevanja hranom i vodom se brzo menja zbog faktora kao što su povećan stepen urbanizacije, tehnološki razvoj u oblasti obrade i prerade, izmenjeni zahtevi i potrebe potrošača, kao i sve veća globalizacija lanaca snabdevanja.\nTakođe, potrošači u razvijenim zemljama pokazuju sve više interesovanja za način nastanka hrane, koju konzumiraju, odnosno za izvore vode i sadržaj minerala flaširane vode. Potrošači su zabrinuti i zbog uticaja na životnu sredinu i zbog poslovne etike kada je reč o proizvodima koje konzumiraju.\nZbog svih navedenih faktora je vrlo važno da potrošači imaju poverenja u bezbednost i sigurnost hrane i vode koju konzumiraju, kao i da sadržaj sastojaka tih proizvoda odgovara onima navedenim u deklaraciji. To poverenje nastaje primenom sistema upravljanja bezbednošću hranom, odgovarajućim pouzdanim ispitivanjima i kontrolama, kako u domaćoj privredi tako i van vaše zemlje u svim fazama „od proizvodnje do konzumacije“.\nSve je veći broj tela koje proveravaju usklađenost sa ovim standardima tako što pružaju usluge ispitivanja, etaloniranja, kontrolisanja i sertifikacije. Međutim, upravo se akreditacijom potvrđuje nepristrasnost i kompetentnost tih tela da pružaju navedene usluge.\nAkreditacija obuhvata veći broj oblasti u lancu snabdevanja čime se obezbeđuje da lica, koja kontrolišu subjekte u industriji hrane i vode, mogu da dokažu da rade u skladu sa odgovarajućim standardima.\nUsluge akreditovanih laboratorija za ispitivanje se koriste kada želimo da ispitamo prisustvo kontaminenata ili da potvrdimo da sadržaj hrane i vode odgovara sastojcima navedenim u deklaraciji. Potrebno je vršiti stalni nadzor i uzorkovanje kako bi se pre stavljanja u promet proverilo da sadržaj proizvoda uvek odgovara sadržaju navedenom na deklaraciji.\nSisteme upravljanja bezbednošću hranom koriste organizacije, koje su uključene u sve aspekte lanca snabdevanja hranom i vodom kako bi pokazale da mogu da drže pod kontrolom bezbednosne rizike do trenutka konzumacije. Rutinske higijenske provere se sprovode od strane akreditovanih inspekcijskih tela.\nSve je veći broj akreditovanih šema koje se odnose na „Fair Trade“ standarde, organsku hranu, preradu životinja, kao i zaštitu životne sredine.\nAkreditaciona tela, koja su ocenjena kao kompetentna, potpisuju sporazume kojima se podržava prihvatanje izveštaja ispitivanja i sertifikata stranih akreditacionih tela. Ovi sporazumi, koji se potpisuju sa Međunarodnim forumom za akreditaciju (IAF) i Međunarodnom organizacijom za akreditaciju laboratorija (ILAC), eliminišu potrebu za ponovnim ispitivanjem, proverama ili sertifikacijom u svakoj zemlji uvoza. Na osnovu izveštaja i sertifikata, koji sadrže znak pomenutih multilateralnih sporazuma, zakonodavci mogu biti sigurni da klijenti akreditovanih TOU posluju u skladu sa priznatim standardima.\nGlavni događaji, medijske kampanje, kao i radionice i seminari će se dešavati uporedo sa proslavom Međunarodnog dana akreditacije u preko 90 zemalja kako bi javnost bila upoznata sa značajem akreditacije kada je reč o snabdevanju i upotrebom bezbedne hrane i čiste vode za piće. Ukoliko želite da saznate nešto više, molimo vas da kontaktirate svoje akreditaciono telo.\nBrošuru, izrađenu u čast proslave ovog dana, možete preuzeti sa vebsajta ILAC-a i IAF-a, a kratak promotivni film se takođe može preuzeti sa Youtube kanala IAF-a i ILAC-a sa adrese http://www.youtube.com/user/IAFandILAC .


Vodovod odbacio žalbu Bitke za Košutnjak oko Velikog ratnog ostrva\nBiznis Autor:Daniela Ilić Krasić16. mar. 202117:194 komentara\nJKP Beogradski vodovod i kanalizacija odbacio je zahtev koji je podnelo neformalno udruženje građana "Bitka za Košutnjak" u vezi sa zaštitom prava u javnoj nabavci oko izgradnje vodoizvorišta na Velikom ratnom ostrvu u glavnom gradu. Kao razlog navodi se da je "zahtev podnet od strane lica koje nema aktivnu legitimaciju i ne sadrži dokaz o uplati takse". Protiv ovakve odluke "Bitka za Košutnjak" može da podnese žalbu Republičkoj komisiji za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, što je, u izjavi za portal N1 i najavio njen osnivač Dejan Jovanović.\nPosetimo, JKP Beogradski vodovod i kanalizacija nedavno je obustavio dalje aktivnosti u postupku javne nabavke koja se odnosi na izgradnju vodoizvorišta na Velikom ratnom ostrvu. Kao što je portal N1 već pisao, razlog obustave bio je podnošenje zahteva za zaštitu prava ponuđača.\nIako se zvanično na ovaj tender javio samo jedan ponuđač, sa kojim je Vodovod i potpisao ugovor (grupa koju čine Institut za vodoprivredu Jaroslav Černi, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ i podizvođač Beogeoaqua), grupa građana „Bitka za Košutnjak“ je obelodanila da je takođe učestvovala u ovoj nabavci, podnoseći ponudu na isteku dana navedenog kao krajnji rok.\nKonkretno, javna nabavka se odnosila na uslugu izrade prethodne studije opravdanosti sa generalnim projektom izgradnje izvorišta na Velikom ratnom ostrvu.\n„Juče kasno popodne mi je uručen zvaničan odgovor komisije za javne nabavke Beogradskog vodovoda i kanalizacije – žalba koja je odbijena. Na prvi pogled nastavljaju sa svojim skandaloznim postupkom i uopšte se ne obaziru na to da je njihova javna nabavka nepotrebna, jer već postoji studija – naučni rad, međunarodno priznat, koji je uradio Institut za hemiju, tehnologiju i metalurgiju. Ta studija dokazuje da Veliko ratno ostrvo nema uslova da bude bilo kakvo vodoizvorište i da nikakvi reni bunari tu ne mogu da se nalaze“, kaže Dejan Jovanović.\nOn ističe da će „Bitka za Košutnjak“ na ovo rešenje uložiti novu žalbu.\n„Ali, sada se spremamo i za zahteve sistemske prirode. Zahtevaćemo da se sastane Upravni odbor i svi upravljački organi Beogradskog vodovoda i kanalizacije, jer smo smo mi – građani Beograda – vlasnici tog javno komunalnog preduzeća i na to imamo pravo. Zahtevaćemo utvrđivanje odgovornosti i izveštaj o poslovanju. Makiš i izvorišta, Savski nasip i reni bunari, sada Veliko ratno ostrvo… Sve je to razlog za sazivanje sednice Upravnog odbora i svih drugih tela na kojima zahtevamo svoje prisustvo“, naveo je Jovanović.\nOn navodi da „Bitka za Košutnjak“ traži da Beogradski vodovod povuče javnu nabavku, jer za njom, kako ističe – nema potrebe.\n„Ne treba da se baca više od 30 miliona dinara koliko je predviđeno ovom javnom nabavkom“, ističe Dejan Jovanović.\nKolike su takse\nZakonom o javnim nabavkama, u članu 225. definisano je da svaki ponuđač, prilikom podnošenja zahteva za zaštitu prava, mora na određeni račun budžeta Republike Srbije da uplati taksu koja iznosi 120.000 dinara za nabavke koje nisu veće od 120 miliona dinara. Za vrednije nabavke predviđaju se drugačiji iznosi takse, koje ne mogu da budu veće od 1,2 miliona dinara.\nInače, prema objašnjenju navedenom na sajtu Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, kada naručilac (u ovom slučaju to je Beogradski vodovod i kanalizacija) donese zaključak o odbacivanju zahteva – kada smatra da je zahtev za zaštitu zaštitu prava neblagovremen ili nepotpun ili kada je podnet od strane lica koje nije ovlašćeno da ga podnese – podnosilac može da se žali ovoj Komisiji.\nPostupak se svakako nastavlja pred Republičkom komisijom za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, koja će o ovom slučaju dati konačnu reč.\nBeogradski vodovod i kanalizacijabitka za košutnjakjavna nabavkaVeliko ratno ostrvo


Odron zatrapao magistralu kod Nove Varoši (FOTO)\nPutari sa teškim mašinama su na terenu i rade na uklanjanju zemlje i kamena sa puta, kaže direktor užičkih Puteva RJ u Prijepolju Sabahudin Kozica\nNOVA VAROŠ - Veliki odron zatrpao je u utorak u ranim jutarnjim časovima jednu saobraćajnu traku na magistralnom putu koji vodi od Bistrice prema Novoj Varoši kod mesta Draževići, dok je nekategorisani lokalni put koji ide prema zaseoku Boranijaševići neprohodan.\n- Zbog obilnih padavina i naglog otapanja snega došlo je do pojave klizišta u mestu Draževići pa je odron zatrpao jednu kolovoznu traku. Zbog toga saobraćaj na ovom delu puta se odvija usporeno uz naizmenično propustanje vozila sa obe strane. Putari sa teškim mašinama su na terenu i rade na uklanjanju zemlje i kamena sa puta. Očekivanja su da će do kraja dana biti prohodne obe kolovozne trake – kaže direktor užičkih Puteva RJ u Prijepolju Sabahudin Kozica.\nSaobraćaj se odvija jednom kolovoznom trakom (Novosti)


PREDLOG ZAKONA O ELEKTRONSKOM DOKUMENTU, ELEKTRONSKOJ IDENTIFIKACIJI I USLUGAMA OD POVERENJA U ELEKTRONSKOM POSLOVANJU: Predviđeno je i priznavanje punovažnosti elektronskog dokumenta i njegovo izjednačavanje sa papirnim dokumentom. Za kompanije i firme predviđeno je postojanje elektronskog pečata, koji će biti ekvivalent elektronskom potpisu\nDugo čekanje u redovima i strahovanje da će čoveku, kada dođe pred šalter, možda zafaliti neki papir da bi registrovao firmu ili završio neki drugi administrativni posao, posle usvajanja Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju uskoro će postati prošlost.\nUbuduće će svaki biznismen moći preko svog mobilnog telefona da koristi elektronski potpis u finansijskim transakcijama i elektronskoj komunikaciji.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić kaže da je do sada, zbog komplikovane procedure, svega 360.000 građana koristilo usluge elektronskog potpisa, što je svega pet odsto stanovništva.\n– Sada uvodimo revolucionarnu uslugu od poverenja – kvalifikovani elektronski potpis, koji će biti ekvivalent svojeručnom potpisu – kaže Ljajić i najavljuje uvođenje elektronskog pečata za pravna lica i formiranje elektronskog magacina za čuvanje dokumentacije.\nPredviđeno je i priznavanje punovažnosti elektronskog dokumenta i njegovo izjednačavanje s papirnim dokumentom, što će, kaže, smanjiti upotrebu dokumenata u papirnoj formi. Za kompanije i firme predviđeno je postojanje elektronskog pečata, koji će biti ekvivalent elektronskom potpisu.\n– Ako je elektronski potpis zamena za svojeručni potpis, onda je elektronski pečat zamena za pečat i svojeručni potpis ovlašćenog lica zajedno, odnosno ima punopravnu snagu – rekao je Ljajić.\nTo rešenje je bitno i zbog povezivanja različitih informacionih sistema i institucija, koje mogu da razmenjuju pečatirana elektronska dokumenta.\nSlanje takvih dokumenata, kako je rekao ministar, biće sa većim stepenom pouzdanosti jer, objašnjava, elektronska dostava omogućava da se vidi tačno vreme slanja i prijema svakog dokumenta, što je bitno za sudske i upravne postupke. Ministar Ljajić ističe da će to rešiti mnoge probleme koji su se pojavljivali u praksi jer su vlasnici firmi svoj potpis davali zaposlenima, što je, navodi, ne samo protivzakonito, već otvara i prostor za zloupotrebe.\n– Usluga kvalifikovane elektronske dostave je zamena za uslugu preporučene pošiljke, omogućava pouzdanost i sigurnost da će doći na adresu na koju je dokument i poslat – ističe Ljajić.\nPredviđeno je, kaže ministar, i formiranje elektronskog magacina za čuvanje dokumentacije, jer je elektronsko čuvanje dokumenata, dodaje, važno zbog privrede. Navodi da su se za čuvanje dokumentacije u mnogim skladištima za čuvanje papirne dokumentacije trošeni milioni.\n– Troškovi čuvanja jedne kutije su 50 centi, reč je o milionima koji su do sada za to plaćani – navodi ministar.\nOn, međutim, podseća da će veliki problem u primeni tog rešenja nastati zbog postojanja obaveze čuvanja dokumenata u papirnom obliku.\nUverava da će kvalifikovani elektronski potpis omogućiti potpunu sigurnost, bezbednost i visok stepen pouzdanosti, jer su, navodi, Predlogom zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju utvrđeni različiti postupci identifikacije.\n– U zavisnosti od stepena rizika od zloupotreba i moguće štete, imamo tri nivoa identifikacije – osnovni, srednji i visoki – pojašnjava Ljajić.\nBranislav Vujović, predsednik Nove frontir grupe, smatra da će novi zakon pomoći da Srbija uhvati priključak sa ostalim zemljama u Evropi i regionu i da će samim tim znatno olakšati poslovanje naših firmi, od osnivanja firme pa do svakodnevnih poslovnih procesa. Na primer, ako neki od direktora mora da potpiše dokument, to će moći da uradi i ako fizički nije prisutan u kompaniji.\n– Procesi će se ubrzati i smanjiće se troškovi, a uvećati zadovoljstvo korisnika. Svi mi to ćemo osetiti kad budu promenjene procedure u državnoj upravi, jer ćemo gubiti mnogo manje vremena u redovima pred šalterima u opštinama i drugim državnim organima. Još je važnije da će to promeniti dinamiku poslovanja, kako u državnoj upravi, tako i u privredi, i time će se omogućiti brži razvoj naših preduzeća – rekao je Vujović.\nSmatra da bismo u nekim situacijama morali da budemo mnogo hrabriji i da ponekad treba preskočiti nivo zakona evropskih zemalja i prestići ih u smislu regulative vezane za digitalnu ekonomiju.\n– Mi smo otvorili centar za digitalizaciju i mikrofilmovanje, u kojem možemo da ponudimo uslugu digitalizacije starih dokumenata. Skladištimo ih na mikrofilmu i istovremeno nudimo onlajn internet pretraživanje digitalizovanih dokumenta iz baze. To pomaže da se iskoriste prednosti novog zakona, uz poštovanje i starog i da se znatno olakša dalje poslovanje. Ovde se ne štedi samo na štampanju dokumenata na papiru i raznošenju dokumenata, već se omogućava definisanje potpuno novih poslovnih procesa, a posredno i novih poslovnih modela – kaže Vujović.\nSava Savić, pomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija za informaciono društvo, kaže da je Predlogom zakona predviđena rigorozna provera da li je elektronski potpis i elektronski pečat važeći. U slučaju da neko izgubi svoj kvalifikovani elektronski potpis ima obavezu da to prijavi i tada se kvalifikovani elektronski sertifikat opoziva.\n– Predviđena su tri nivoa identifikacije – osnovni, gde se koristite svoju imejl adresu i šifru za mobilni, srednji nivo, gde uz sve to koristite i lozinku i možete da instalirate da vam stiže es-em-es da je izvršen elektronski potpis, i najviši nivo, gde elektronski potpis ima poseban pin i eventualno još neki stepen zaštite po želji, kao što su otisak prsta ili dodatna lozinka – kaže Sava Savić.\nVlasnik nekog dokumenta uvek može da proveri da li je taj elektronski potpis važeći. Sertifikati imaju svoj vremenski period važenja, kao, na primer, lična karta. U zavisnosti od sertifikacionog tela i od izdavaoca, mogu biti izdavani na dve ili pet godina, što nije eksplicitno određeno zakonom.\n– Vlasnik mobilnog telefona ili tableta moći će da potpiše elektronski dokument, ali prethodno mora da aktivira elektronski potpis tako što mora da ukuca poseban pin koji će znati samo vlasnik tog uređaja. Kada ga aktivirate, možete podesiti opciju da svaki put kada se koristi vama stigne es-em-es da je to urađeno. Ako izgubite telefon, to morate odmah da prijavite, jer je to gubitak elektronskog potpisa, isto kao što imate obvezu da to uradite i ako ste izgubili ličnu kartu ili pasoš – kaže Savić.\nZa kontrolu je zaduženo Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, koje je predvidelo i inspekcijski nadzor. Svaka zloupotreba prijavljuje se inspektoru za elektronski potpis.\nIzvor: Vebsajt Politika, Dejan Spalović, 04.10.2017.


Korona hara Moskvom – rekordan broj novozaraženih, na operaciju samo vakcinisani - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Korona hara Moskvom – rekordan broj novozaraženih, na operaciju samo vakcinisani\nKorona hara Moskvom – rekordan broj novozaraženih, na operaciju samo vakcinisani\nSituacija sa epidemijom u Moskvi se pogoršava iz dana u dan. Vlasti uvode nove rigorozne mere, vakcinacija zaposlenih je obavezna. Jedna od novih mera je da građani koji čekaju na planirane operacije i medicinske procedure koje nisu urgentne neće biti primljeni u moskovsku bolnicu ukoliko nisu vakcinisani, javlja Radio-televizija Srbije (RTS).\nU Rusiji i dalje dramatično raste broj inficiranih, beleži se više od 13.000 slučajeva dnevno, od toga je više od trećine u Moskvi zbog čega su u tom gradu do kraja nedelje proglašeni neradni dani. Bolnice su pune, a vakcinacija zaposlenih je obavezna.\nVlasti u Moskvi zbog toga su uvele novu meru kako bi zaštitile pacijente u bolnicama. Oni koji čekaju na operaciju ili na medicinske procedure koje nisu urgentne moraće da budu vakcinisani.\nBiće primljeni u bolnice jedino uz sertifikat koji dokazuje da su primili cepivo.\nHitni slučajevi, oboleli od raka i pacijenti sa bolestima krvi primiće medicinsku negu bez obzira na njihov vakcinalni status, potvrdili su čelnici.\n„Pacijenti koji su u bolnici zbog povrede ili bolesti, po definiciji, imaju oslabljen imunološki sistem. Za takve pacijente, koronavirus je posebno opasan. Svakog dana transportuju se pacijenti iz moskovskih klinika u kovid bolnice. Pre nedelju dana, takvih slučajeva je bilo 130 dnevno, a juče skoro 200“, navode iz uprave grada.\nU Moskvi, gde je procenat vakcinisanih oko 15 odsto, uvedena je obavezna imunizacija zaposlenih, pre svega onih koji rade u bolnicama, saobraćaju i mestima za zabavu. Procenat nevakcinisanih ne sme preći 40 odsto ukupno zaposlenih.\nOni koji ne poštuju mere biće kažnjeni, poslodavac može da ne isplati platu zaposlenom koji odbije da se vakciniše, a kvota nije dostignuta.\nGradonačelnik Moskve Sergej Sobjanin saopštio je da se situacija u prestonici dramatično pogoršala.\n„Naposletku, svako može da bira da li će se vakcinisati ili ne. Možete da zaštitite sebe ili da se nadate da će sve biti u redu. To je lična stvar… Sve dok sedite kod kuće ili u zemlji“, istakao je Sobjanin.\nIako je Rusija omogućila stabilnu snabdevenost vakcinama, samo desetak odsto Rusa primilo je obe doze vakcine.\nU Moskvi je zabeležen najveći broj novozaraženih do sada, sa 9.056 pozitivnih testova, javili su mediji ranije danas.\nUveden je policijski čas kojim se zabranjuje ustanovama da rade posle 23 sata.\nBBC News na srpskom • danas 21:01


Stranačke aktivnosti\t Sri, 30.09.2020. 09:58\nNajavili su da će ukoliko dođe do ponovnog kršenja ove mjere u školama slike političara sa stranačkih promocija, nakon što budu uokvirene u saobraćajni znak ZABRANA biti poljepljenje u blizini svake škole u Banjaluci.\n„Ova aktivnost je osmišljena cilju odvraćanja političara od neodgovornog i nedozvoljenog ponašanja, koje predstavlja potencijalnu opasnost za zdravlje učenika, pojašnjava Mladenka Donjak, predsjednica Aktiva žena banjalučkog SDS.\n„ Ako je Republički štab za vanredne situacije naložio da čak ni roditelji ne smiju ući u škole kako bi se i na taj način spriječilo eventualno širenje zaraze, onda ne vidimo razlog da po obrazovnim institucijama vršljaju političari, praćeni svitom fotografa i kamermana“, kazala je Donjak.\n„Postavlja se pitanje zbog čega Ministarstvo obrazovanja toleriše ovo nedopustivo ponašanje pojedinih direktora i zbog čega nikoga od njih nisu sankcionisali“, upitao je Raljić.\nSaša Lovrić, član Izvršnog odbora SDS navodi da se u zloupotrebi učenika u proteklom periodu posebno istakao zamjenik gradonačelnika Banjaluke Srđan Amidžić, koji je nosioc odborničke liste SNSD-a u Banjaluci.\n„Smatramo da ovakav vid političke promocije ni u normalnim uslovima nije korektan, a pogotovo ne u vrijeme pandemije opasnog virusa“, kazao je Lovrić, dodajući da zdravlje djece mora biti iznad interesa bilo koje stranke ili pojedinca.


Većina nas kvalitetno obrazovanje povezuje sa studiranjem u inostranstvu, a to je posebno tačno kada je reč o studiranju u Holandiji. Svake godine hiljade međunarodnih studenata bira Holandiju kao destinaciju za nastavak svog obrazovnog puta. Glavne prednosti visokoškolskih ustanova su akreditovani programi na engleskom jeziku, inovativna univerzitetska baza i pristupačna cena programa.\nUniverziteti u Holandiji su podeljeni u dve vrste: istraživački i primenjeni. U zavisnosti od svojih ciljeva i planova, kandidati mogu da izaberu teoretsku ili praktičniju i profesionalniju orijentaciju svog obrazovanja.\nMnogo je zbunjujućih informacija o obrazovanju u Holandiji i često budući studenti dobijaju nepotpune informacije, koje mogu dovesti do pogrešnog izbora programa. Ovim tekstom želimo da skrenemo pažnju na univerzitete primenjenih nauka, kao moderan pristup jakih evropskih ekonomija za obuku svojih budućih specijalista.\n• Mit # 1: Univerziteti primenjenih nauka nisu toliko „prestižni“ kao istraživački univerziteti.\nVećina ljudi radije dobija strukturirane informacije u obliku rang liste, ali često te liste nisu dovoljan razlog za odabir određenog programa. Kvalitativni poredak univerziteta vrednuje kriterijume kao što je broj akademskih publikacija, koji nisu glavni prioritet praktičnih univerziteta. S druge strane, detaljnije informacije o visokoškolskim ustanovama u Holandiji mogu se naći u Keuzedidsovoj rang listi, koja procenjuje faktore kao što su zadovoljstvo i uspeh studenata, tehnička osnova i praktična orijentacija.\nKao konsultanti sa 28 godina iskustva u ovoj oblasti, savetujemo svim budućim studentima da prvo odaberu pravi program za njih, a zatim da pogledaju koji univerziteti taj program nude. Zvanične veb stranice, kao što je www.studyinholland.nl , pružaju potpun pregled svih programa u Holandiji.\n• Mit # 2: Studiranje na univerzitetu primenjenih nauka može biti prepreka za sticanje zvanja mastera.\nNe postoji prepreka za diplomce univerziteta primenjenih nauka da nastave školovanje i steknu zvanje mastera. U stvari, praktični univerziteti nude master programe koji su usmereni ka profesionalnoj realizaciji. Naravno, ako studenti odluče da masteriraju na istraživačkom univerzitetu, možda će im biti potrebna dodatna obuka ili razlika ispita. U zemljama poput Sjedinjenih Država i Ujedinjenog Kraljevstva takva obuka nije potrebna. Obično je potrebna u zemljama koje imaju klasične i primenjene univerzitete i fokusira se na područja kao što su matematika i statistika. Mnoge holandske institucije nude svojim studentima da prođu takvu obuku tokom studija, omogućavajući im da odmah nastave obrazovanje.\nUloga iskusnih obrazovnih savetnika izuzetno je važna, jer se oslanjaju na svoju stručnost i dugogodišnje iskustvo, kako bi pomogli budućim studentima da utvrde svoje akademske planove i buduće profesionalne ciljeve. Na taj način kandidati najlakše mogu da odaberu program i univerzitete koji su za njih najprikladniji i zajedno sa konsultantom mogu da osmisle pravu obrazovnu strategiju i potrebne korake.\n• Mit # 3: Studenti koji završavaju primenjene univerzitete teže pronalaze posao na tržištu rada.\nObrazovni model univerziteta primenjenih nauka uključuje mnoge praktične zadatke, projekte, stažiranje, a u nekim slučajevima čak i stvaranje vlastitih startup kompanija tokom studija. Na ovaj način, diplomci se pripremaju za specifičnosti profesije po svom izboru i odmah po završetku studija pronalaze posao, često u kompanijama u kojima su bili praktikanti. Jedan od najpoznatijih diplomaca primenjenog univerziteta je Peter Elbers, predsednik i menadžer holandske avio-kompanije KLM Royal Dutch Airlines. Studirao je menadžment logistike na najvećem univerzitetu primenjenih nauka - Fontys UAS.\nPosebnosti današnjeg tržišnog okruženja pokazuju da velika preduzeća aktivno traže kadar koji ima praktično znanje i profesionalne veštine. Stoga univerziteti primenjenih nauka zauzimaju važno mesto u oblasti obrazovanja i osnivaju se ne samo u Holandiji i Nemačkoj, već i u Austriji, Belgiji, Danskoj, Finskoj, Norveškoj i Švedskoj. S druge strane, klasične visokoškolske ustanove su najpogodnije rešenje za sve koji vole teorijsku obuku, zanimaju se za istraživanje i žele da doktoriraju.\nPosetite virtualni sajam “Study in Holland” 19. novembra i saznajte više: 🎓 Koji su uslovi za upis na studije u Holandiji?? 🎓 Koliko dugo traju osnovne i master studije?? 🎓 Kolika je školarina? 🎓 Da li postoje stipendije i prilike za finansijsku pomoć?


USB 3.2 najavljen uz brzine do 20Gbps - IT magazin\nUSB 3.2 standard je najavljen, a mogao bi da ponudi brzine transfera do 20Gbps, što je duplo više od onoga što nudi USB 3.1 Gen 2. Ipak, treba napomenuti da je USB 3.2 još uvek u finalnoj draft fazi, a formalna objava se očekuje tokom septembra, kada se očekuju i konačne specifikacije.\nNovi standard će ekskluzivno biti korišćen uz USB-C kablove, a koristiće mogućnosti višelinijskog prenosa na postojećim USB-C kablovima, kako bi doneo preko 2GB/s performanse pri prenosu podataka.\nUkoliko korisnikov USB-C kable može da proizvede 10Gbs (USB 3.1 Gen 2), ti kablovi će biti kompatibilni sa USB 3.2. Međutim, oni će biti samo deo aktuelnih sistema - novi standard će zahtevati nove uređaje kako bi isporučio maksimalnih do 20Gbps. Kompatibilnost sa prethodnom generacijom je prisutna, ali će ona nuditi samo stare, sporije brzine.\nIpak, ne očekuje se da će korisnicima ovo praviti veće probleme bar do 2019. godine. Kada se specifikacije ozvaniče, proizvođači će imati dovoljno vremena da donesu USB 3.2 uređaje na tržište.


Subaru će od 2030. godine praviti samo električna vozila\n22 Jan 2020 - 00:10 Vesti Link\nSubaru definitivno nije jedina kompanija koja želi da sve svoje resurse preusmeri na eletrična vozila.\nJapanska kompanija za sada ima samo nekoliko elektrifikovanih vozila u prodaji na globalnom nivou i to uključujući i Crosstrek Hybrid za Američkog tržište kao i Forester e-Boxer u Evropi, ali Subaru sprema agresivan plan za naredne dve decenije, prenosi B92.\nSubaru će jaka hibridna vozila imati zahvaljujući saradnji sa gigantom Tojotom i veliki projekat se sprema za kraj ove decenije što će pomoći Subaruu da dosegne 40% električnih vozila veoma brzo.\nOni su već objavili skice električnog modela koji bi trebalo da izgleda poput nekog crossovera, a kao što je već rečeno, plan Subarua je taj da već u prvoj polovini 2030-ih godina proizvode jedino električna vozila.\n"Iako koristimo Tojotinu tehnologiju, ovi hibridi biće isključivo Subaru modeli. Ne radi se tu samo o emisiji ugljen dioksida već o tome da želimo da unapredimo bezbednost i performanse svih naših modela vozila", poručio je Tetsuo Onuki, šef razvoja tehnologije Subarua.\nUskoro nas očekuje i više detalja povodom ovog Subaruovog plana.


16:52 DNS traži sastanak sa rukovodstvom SNSD-a\n23. May 2020 2020\nFoto: Teslićke novine\nPripadnici MUP RS, Policijske uprave Doboj i Jedinice žandarmerije, su početkom ove nedjelje zaposjeli više punktova na ulazu u Doboj iz pravca Federacije BiH, kako bi spriječili kretanje migranata kroz RS u namjeri da se dokopaju granice sa Hrvatskom, a zatim i zemalja zapadne Evrope.\nOni kontrolišu ne samo most na Vili, već i sporedne puteve koji spajaju područje Doboja sa federalnim opštinama Doboj Jug i Usora, jer krijumčari ili migranti sami u gupama, imaju uhodane kanale puta do granice BiH i Hrvatske.\nIako vlasti u Federaciji o tome ne izvještavaju, riječ je o migrantima koji iz Mostara, a većim dijelom Sarajeva bježe iz tamo formiranih kampova, gdje su početkom decembra prebačeni iz Bihaća.\nNjihova ruta na ulasku u RS je preko Zenice, odakle u teško prohodnom planinskom području Vučija planina stižu do srpskih naselja u opštini Teslić. U njima prave probleme, prociraju stanovništvo, pljačkaju i useljavaju u vikendice i kuće dok čekaju “vezu” za prebacivanje do granice. Meta su im objekti gastarbajtera, koji zbog pandemije nisu bili u mogućnosti doći u BiH iz zemalja u kojima rade. Policiji su se sa tim problemom obraćali i mještani nekoliko teslićkih naselja.\nPrvo je na udaru Blatnica, gdje su, prema izvještaju Policijske uprave Doboj, 2. maja obili prodavnicu, odakle su ukrali alkoholna i bezalkoholna pića, a zatim su obili jednu vikendicu, gde su se smestili do poziva mještana policiji i njihove intervencije. Migranti su predati Službi za poslove sa strancima, Terenskom centru Doboj, kao i tri dana kasnije još četiri migranta u Rastuši.\nO problemima sa migrantima u Tesliću oglašavala se i PU Doboj, saopštivši i prije dva dana da su Okružnom tužilaštvu Doboj podnijeli prijavu protiv četiri migranta iz Alžira za krivična djela “Teška krađa” i “Protivpravno useljenje”.\nMještani naselja Teslića nisu zadovoljni reakcijom nadležnih zbog uznemiravanja i štete koju im prave migranti, te putem društvenih mreža na lokalnim portalima najavljuju da će se sami organizovati i sukobiti se sa migrantima da bi se zaštitili.\nMještani dobojskog prigradskog naselja Miljkovac, sa kojima su migranti stupali nu kontakt raspitujući se za pravac kretanja prema Derventi i Brodu, kažu da su im oni otkrili da bježe iz kampa Ušivak kod Sarajeva. Rekli su im da su bez problema magistralnim putem došli do Zenice i Nemile, a zatim planinskim putem do Teslića, ponovo ušli u FbiH u opštini Tešanj i u RS kod bivšeg Zoološkog vrta na područje Doboja. Kao i to da kroz FBiH nemaju problema sa kretanjem, ali da se moraju kriti od policije u prolasku kroz RS.\nCentar srednjih škola "Petar Kočić": Objavljen konkurs za upis učenika u prvi razred


Na optužnici Malerba, Bjanko, Sala i Ravaneli | Analitika - Informativni Portal\nAfera "Konsultantski ugovori"\nNa optužnici Malerba, Bjanko, Sala i Ravaneli\nSpecijalno državno tužilaštvo okončalo je istragu u slučaju A2A i podiglo optužnicu protiv četvorice italijanskih državljana, koji se terete za krivično djelo zloupotreba službenog položaja u privrednom poslovanju.\nObjavljeno: 17. 01. 2018 - 08:10 Promjenite veličinu teksta: A A A\nOptužnim aktom obuhvaćeni su bivši izvršni direktor EPCG Enrike Malerba, bivši finansijski direktori Flavio Bjanko i Masimo Sala i bivši izvršni direktor A2A Renato Ravaneli – potvrđeno je Pobjedi.\nOptužnica je dostavljena Višem sudu na razmatranje, koji će ispitati zakonitost akta. Specijalno državno tužilaštvo krajem decembra prošle godine odustalo je od krivičnog gonjenja pravnog lica A2A i tri crnogorska državljanina iz Elektroprivrede Crne Gore koji su se takođe sumnjičili za zloupotrebu položaja. Istraga je obustavljena protiv bivšeg koordinatora glavnog finansijskog direktora Slobodana Tanasijevića, rukovoditeljke Direkcije za finansije Venke Janjušević i rukovoditeljke Direkcije za računovodstvo i poreze Vojke Ćalasan, jer je utvrđeno da nijesu učestvovali u nezakonitim radnjama. Okončanje istrage uslijedilo je nakon što je tužiteljki Stojanki Radović iz Italije dostavljena dokumentacija u okviru izviđaja protiv osoba koje su se teretile da su zloupotrijebile službeni položaj prilikom potpisivanja ugovora o konsultantskim uslugama i oštetile Elektroprivredu Crne Gore za višemilionski iznos u korist italijanskih kompanija A2A, A2A Reti eletrika i BAIN – Milano.\nItalijanska kompanija A2A je prije skoro dva mjeseca u okviru poravnanja vratila 4,34 miliona eura za konsultantske usluge. Dokumentacija Istraga u ovom slučaju pokrenuta je na osnovu dokumentacije koju je u oktobru 2014. godine Vrhovnom državnom tužilaštvu dostavio skupštinski Odbor za ekonomiju, nakon kontrolnog saslušanja o konsultantskim ugovorima Elektroprivrede. Prema toj dokumentaciji, ugovori o konsultantskim uslugama koje je EPCG potpisala sa A2A, A2A Reti eletrika i BAIN Milano sklopljeni su bez sprovođenja postupka javnih nabavki i obaveznih odluka odbora direktora.\nKontrolno saslušanje je održano na inicijativu poslanika Mladena Bojanića. Sporne ugovore potpisao je tadašnji izvršni direktor EPCG Enriko Malerba, a Fabio Bjanko je na mjesto finansijskog direktora došao 2010. godine. Prethodno je na toj funkciji bio Masimo Sala. Prema informacijama iz istrage, Malerba i Sala nijesu pravovremeno obavijestili odbor direktora i akcionare EPCG o sklopljenom ugovoru. Kad je odbor direktora EPCG za to saznao, crnogorska strana je zatražila obustavu plaćanja.\nTagovi: a2a EPCG Specijalno državno tužilaštvo


UN: Vlada Mjanmara sprovodi kampanju gušenja slobode medije\nVojska i Vlada Mjanmara, hapšenjem i vođenjem sudskih postupaka, uz upotrebu nejasnih zakona, sprovodi političku kampanju gušenja nezavisnog novinarstva, saopšteno je iz Kancelarije UN za ljudska prava.\nU izveštaju UN navedeno je pet slučajeva, uključujući postupak protiv novinara Rojtersa Va Lona i Kjav So Oa, koji su proglašeni krivim za kršenje zakona o državnim tajnama i osuđeni na po sedam godina zatvora, nakon što su istraživali masakr deset muškaraca Rohinja.\nSlučaj dvojice novinara u UN nazivaju "naročito sramnim primerom pravosudnog uznemiravanja medija u Mjanmaru", koji pokazuje kako se hapšenja i sudski postupci vrše "kršenjem prava na slobodu govora".\nIz mjanmarskog Ministarstva za informisanje odbili su da prokomentarišu izveštaj Kancelarije UN.\nZvaničnici mjanmarske pokrajine Jangon odbacili su tvrdnje da je sloboda medija u Mjanmaru manja tokom mandata političkog lidera zemlje Aung San Su Ći.\nCrna Gora bez napretka u oblasti slobode medija\nVan der Belen: Svako ograničavanje slobode medija neprihvatljo\nVlada Crne Gore o smeni direktorke RTCG: Posvećeni smo promociji slobode medija


eKapija | Više od 18.000 frilensera traži od ministra finansija pravedne poreze\nIzvor: Beta/Tanjug | Ponedeljak, 26.10.2020.| 12:48\nViše od 18.000 frilensera traži od ministra finansija pravedne poreze\nPeticiju "Ne uništavajte frilensere", kojom se od ministra finansija Srbije Siniše Malog traže pravedni, niži porezi, potpisima, podržalo više od 18.000 frilensera.\nPotpisi se prikupljaju već nedelju dana, od kada je nezvanične najavljena naplata poreza frilenserima, tako što će nekima biti uzeto i do 80% prihoda.\nUdruženje za zaštitu ustavnosti i zakonitosti i Tim "Kreni-Promeni" su objavili da planiraju da zahtev zvanično predaju pošto sakupe 30.000 potpisa i formulišu predloge državi o uređenju te oblasti poslovanja, naročito digitalnog IT sektora.\nTim za formulsanje predloga državi o uređenju te oblasti imaćee pravne, poreske i ekomomske eksperte, i predstavnike frilensing zajednice, piše u saopštenju.\nDržavi će biti predloženo da zakonski reguliše status frilensera i da se odredi poreski model koji će omogućavati i stimulisati poslovanje tog sektora. Ukazano je i da niko ne misli da ne treba plaćati porez, ali on mora biti realno utemeljen.\nOcenjeno je da je bitno da se prepozna specifičnosti delatnosti frilensera i da se shvati "da je reč o poslovima i novcu koji lako mogu da odu iz Srbije, a sa njima verovatno i ljudi koji se bave ovim poslovima".\nPoreska uprava nedavno je pozvala programere, profesore stranih jezika, grafičke dizajnere, jutjubere, influensere i sve one koji ostvaruju prihode iz inostranstva, da izmire obavezu plaćanja poreza i doprinosa na zarade.\n- Plaćanje poreza na zarade iz inostranstva je već regulisano Zakonom o porezu na dohodak građana. Ta obaveza već godinama postoji, a ovo je bila jedna dobra namera Poreske uprave, pre nego što krene u kontrolu, da još jednom upozori one koji primaju prihode iz inostranstva da treba da plate porez - rekao je Mali Tanjugu.\nInače, od ove godine na snazi je novi tip olakšica po osnovu zapošljavanja visokokvalifikovanih lica i one su prepoznate i u IT sektoru. Reč je o popustima u vezi sa porezima i doprinosima, odnosno PIO i ti popusti tokom 2020. godine iznose 70% poreza i 100% PIO doprinosa, a naredne godine predviđeno je 65% poreza i 95% PIO doprinosa.\nnaplata poreza frilenserima\ndržanje časova stranih jezika


Trenutno se na severu Grčke prodaje stotinak hotela, a najjeftiniji veći objekat sa bazenom i pogledom na more može da se kupi za pola miliona evra. Ukoliko ste već uplatili letovanje u Grčkoj proverite da li se hotel nalazi u ponudi agencija za prodaju nekretnina.\nGrčko tržište nekretnina je turbulentno Foto: Piksabu\nPročitajte još: Omiljeno ostrvo Srba: Ovde je carica bila ludo zaljubljena, a vila njene ljubavi pretvorena je u SRPSKU BOLNICU\nPovoljni stanovi kraj mora Foto: Piksabu\nPročitajte još: Francuska novinarka posetila Beograd, a ono što je doživela potpuno je ŠOKIRALO: "Srbi jednu stvar prave bolje od nas"\nIstina, ovaj objekat ima samo četiri apartmana, ali je od mora udaljen 200 metara. Od 300.000 do pola miliona evra mogu da se pazare objekti sa dvadesetak soba i bazenom!\nNeverovatno bogata ponuda hotela na Egeju!\nPročitaje još: Možete li da zamislite kako će izgledati putovanje 2049. godine? Otvara se PUT SVILE, a Kinezi će imati glavnu ulogu\nPovoljan hotel može da se nađe i u Polihronu, a prodaje se za 2,1 milion evra. Ovaj hotel ima 41 sobu, a izgrađen je 1990. godine. Za tri miliona evra može da se kupi i noviji hotel koji, istina, ima samo 25 soba. Oni koji žele hotel na samoj obali treba da izdvoje pet miliona evra.\nTačnije, hotel na samoj obali na poluostrvu Kasandra ima 22 sobe i košta 5,5 miliona evra. Noviji hotel na istom poluostrvu sa 28 soba je devet miliona evra. Veći hotel sa 130 soba na Halkidikiju može da se nađe za oko 11 miliona evra. Dok još veći objekat sa 150 soba je milion skuplji.\nPrivredna komora Grčke je nedavno sprovela anketu među hotelijerima sa pitanjem šta misle kako će poslovati ove godine? Čak 65 odsto grčkih hotelijera je odgovorilo da misle da će bankrotirati!\nSa dva miliona evra može da se bira hotel.\nGrčko tržište nekretnina je veoma turbulentno, pa su tako državljani Srbije pre nekoliko godina mogli da kupe stan u Solunu ili na Egejskom moru za 20.000 evra. Oni bi ga posle izdali i stan bi, praktično, isplatio sam sebe! Međutim, prošle godine je cena najjeftinijih stanova skočila na nivo beogradskih i kupovina se drastično smanjila.\nGrčka je prošle godine imala 34 miliona turista od kojih je ostavrila prihod od 18 milijardi evra, što je 12 odsto bruto nacionalnog dohotka. U Grčkoj je 20 odsto ljudi zaposleno u sektoru turizma i ova privredna grana će morati da se oporavi.


Finska posvećena kredibilnoj perspektivi proširenja EU na Zapadni Balkan | EurActiv Serbia\nFinska posvećena kredibilnoj perspektivi proširenja EU na Zapadni Balkan\nRead time : 3 m, 48 s\nNa agendi predsedavanja EU Finske su važna pitanja, od kojih je jedno i proširenje, i Finska će sve uraditi za konkretne razultate i realnu perspektivu zemalja Zapadnog Balkana u procesu proširenja, rekao je 4. jula ambasador Finske Kimo Lahdevirta. Finska je 1. jula preuzela šestomesečno predsedavanje EU od Rumunije.\nLahdevirta je istakao da je Finska zemlja koja je sklona proširenju i da je posvećena kredibilnoj perspektivi proširenja za Zapadni Balkan.\nPrema njegovim rečima, posvećenost evropskim vrednostima je ključna za kandidate za EU a napredak u vladavini prava je ključan za ostale sektore.\n"Izveštaj Evropske komisije je bio jasan šta treba da se uradi na planu proširenja a fundamentalna pitanja su vladavina prava, nezavisno sudstvo, sloboda medija", istakao je Lahdevirta.\nSlogan finskog predsedavanja je "Održiva Evropa - održiva budućnost" a prioriteti su borba protiv klimatskih promena, jačajanje zajedničkih vrednosti i vladavine prava, konkurentnija i socijalno inkluzivnija EU i jačanje pozicije Unije kao globalnog aktera, rekao je finski ambasador.\nNa skupu "Od Rumunije do Finske - Daljina (ni)je bitna" u organizaciji Centra za evropske politike (CEP) finski ambasador je rekao da će predsedavanje njegove zemlje, s obzirom na trenutak u kome se odvija, biti prvo koje će sprovoditi novu stratešku agendu EU za period 2019-2024.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici istakao je da očekuje da finsko predsedavanje EU doprinese dugoročnim ciljevima EU iz agende za sledećih pet godina - zaštiti građana EU i vrednosti, borbi protiv klimatskih promena, snaženju ekonomije, jačanju uloge EU u svetu.\nLahdevirta je u vezi odnosa Beograda i Prištine rekao da Finska podržava dijalog uz posredovanje EU i da misli da, iako zna da je teško doći do rezultata, status kvo nije rešenje, da je to loše za obe strane i da se on nada napretku.\nFabrici je istakao da se po tom pitanju pozicija EU nije promenila, da ona posreduje u dijalogu dve strane i da je tome posvećena.\n"Dve strane treba da se vrate pregovorima do obavezujućeg sporazuma", istakao je Fabrici.\nNa pitanje kako da Srbija ubrza pregovore sa EU, Fabrici je rekao da je Evropska komisija u maju objavila jasan izveštaj u kome je identifikovala gde ima a gde nema napretka.\nOn je poručio Srbiji da na putu ka EU ubrza i sprovodi više reformi.\nAmbasadorka Rumunije Oana-Kristina Popa rekla je na skupu da je zadovoljna rezultatima prvog rumunskog predsedavanja EU koje je završeno na kraju juna.\nOna je kazala da je Rumunija za vreme svog predsedavanja dosta uradila za građane EU, ali i zemlje kandidate, uprkos izazovima i kompleksnosti trenutka s obzirom na Bregzit ili evropske izbore.\n"Proširenje je za to vreme bio malo sporiji proces nego što bi mnogi želeli ali je ostalo u fokusu i ima napretka u vezi evropske perspektive Srbije i drugih sa Zapadnog Balkana", rekla je Popa.\nProgramska direktorka CEP Milena Lazarević ocenila je da će politka proširenja u narednom periodu biti "malo ispod radara" ali da Srbija treba da nastavi reforme na vladavini prava, slobodi medija... što je navedeno i u izveštaju EK iz maja koji je, kako je ocenila, bio je jedan od nakritičkijih do sada.\n"Srbija i neke zemlje Zapadnog Balkana nisu iskoristile niz balkanskih predsedavanja EU (Austrija, Bugarska Rumunija), izgubili smo trenutak, nismo pokazali da smo dovoljno spremni, dovoljno brzi u reformama", istakla je Lazarević.\nKomenarišući izjavu francuskog predsednika Emanuela Makrona da EU ne može da se proširi dok se ne reformiše, Lazarević je rekla da su njegovi stavovi poznati od ranije i da je ta izjava bila "za domaću publiku", s obzirom da se Makron suočava sa određenim izazovima "kod kuće".\nKada je reč o novim liderima EU, evropski ambasadori napominju da oni još treba da budu potvrđeni a finski ambasador je rekao i da će njegova zemlja uraditi sve da period tranzicije u institucijama EU prođe glatko.\nDirektorka CEP takođe je ukazala da novi lideri EU institucija tek treba da budu potvrđeni i da se može desiti da finsko predsedavanje EU bude opterećeno njihovim formiranjem.\nNa pitanje kakav će biti stav Španca Žozepa Borela oko pregovora Beograda i Prištine, ako bude izabran za novog šefa evropske diplomatije, Lazarević je rekla da je obaveza svakog člana Komisije da bude potpuno nepristrasan i neutralan u svom radu.\nŠefica Pregovaračkog tima Srbije u pregovorima sa EU Tanja Miščević rekla je da je važno ko će u novoj Komisiji biti komesar za proširenje.\nOna misli da se ne postavlja pitanje da li će nova Komisija imati komesara za proširenje jer je politika proširenje jedna od najuspešnijih politika EU.


SAOPŠTENJE NBS: DEVIZNE REZERVE U MARTU – 10.515,1 MILION EVRA – Balkanekspresrb.rs\nVEĆI ODLIVI IZ DEVIZNIH REZERVI SU REALIZOVANI PO OSNOVU IZMIRIVANJA OBAVEZA REPUBLIKE SRBIJE PREMA INOKREDITORIMA U IZNOSU OD 165,1 MILION EVRA I PO OSNOVU ISPLATE DOSPELIH HARTIJA OD VREDNOSTI REPUBLIKE SRBIJE DENOMINOVANIH U EVRIMA U IZNOSU OD 102,4 MILIONA EVRA\nDEVIZNE rezerve Narodne banke Srbije su na kraju marta iznosile 10.515,1 milion evra čime se obezbeđuje pokrivenost novčane mase (M1) od 319 odsto i sedam meseci uvoza robe i usluga.\nNajveći devizni prilivi u martu ostvareni su po osnovu prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od 124,7 miliona evra i po osnovu intervencija Narodne banke Srbije na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 120,0 miliona evra. Po osnovu korišćenja kredita i donacija ostvaren je priliv u ukupnom iznosu od 22,1 milion evra.\nVeći odlivi iz deviznih rezervi su realizovani po osnovu izmirivanja obaveza Republike Srbije prema inokreditorima u iznosu od 165,1 milion evra i po osnovu isplate dospelih hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima u iznosu od 102,4 miliona evra. Po osnovu izmirivanja obaveza prema MMF-u isplaćeno je 22,3 miliona evra na ime iskorišćenih sredstava u okviru stand-by aranžmana iz 2009. godine.\nNeto devizne rezerve na kraju marta iznosile su 8.287,0 miliona evra. Te rezerve predstavljaju ukupne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i za sredstva povučena od Međunarodnog monetarnog fonda u okviru aranžmana zaključenog 2009. godine.\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u martu iznosio je 762,4 miliona evra i bio je za 226,2 miliona evra manji nego u prethodnom mesecu. U prvom kvartalu ove godine u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 2.472,7 miliona evra.\nU martu dinar je nominalno aprecirao u odnosu na evro za 0,1 posto, a NBS je na međubankarskom deviznom tržištu kupila 120 miliona evra kako bi ublažila preterane dnevne oscilacije kursa.<


JKP “Vodovod i kanalizacija” | Tuzlanski.ba\nTuzla: Sutra bez vodosnabdijevanja veći broj naselja i nekoliko većih privrednih objekata\nJKP “Vodovod i kanalizacija” Tuzla obavještava korisnike da će zbog radova na glavnom cjevovodu doći će do obustave vodosnabdijevanja u utorak 8. decembra. Do obustave vodosnabdijevanja doći će u sljedećim naseljima: Industrijska zona, Šićki brod,…\nTuzla: Povremeni zastoji u snabdijevanju vodom i odvijanju saobraćaja\nPovremeni zastoji u snabdijevanju vodom i odvijanju saobraćaja. JKP ‘Vodovod i kanalizacija’ Tuzla obavještava građane da će imati povremene zastoje u snabdijevanju vodom i zastoje u odvijanju saobraćaja u ulicama Meše Selimovića i Mirze Hadžimehmedovića…\nTuzla: Zbog izvođenja radova zatvara se ulica ‘I inženjerske brigade’ kod zgrade ‘Jupiter’\nObavještenje za izvođenje radova na izgradnji kanalizacionog priključka za novi objekat Općinskog suda u Tuzli. JKP ‘Vodovod i kanalizacija’ doo Tuzla obavještava građane da će ulica I inženjerske brigade kod zgrade ‘Jupiter’ biti zatvorena radi…\nJKP “Vodovod i kanalizacija” Tuzla započinje realizaciju projekta “Program vodosnabdijevanja i odvodnje otpadnih voda u Bosni i Hercegovini II” za grad Tuzlu\nJKP “Vodovod i kanalizacija” Tuzla započinje realizaciju projekta „Program vodosnabdijevanja i odvodnje otpadnih voda u Bosni i Hercegovini II“, za grad Tuzlu. Tim povodom, je u zgradi Gradske uprave, upriličeno potpisivanje ugovora o finansiranju i…


I banke u Srbiji trpe zbog korone. Ipak, spremaju se sredstva za likvidnost preduzeća - Biznis Telegraf.rs\n02/04/20 | 15:22 ≫ 15:23\n"Očekujemo da bude odobren novi paket podrške regionu"\nŠefica Regionalnog predstavništva Evropske investicione banke (EIB) za Zapadni Balkan Dubravka Negre izjavila je da se očekuje da sledeće nedelje bude odobren novi paket za zemlje van EU vredan više milijardi evra koji će imati za cilj pomoć kako javnom, tako bankarskom sektoru i malim i srednjim preduzećima.\nOna je na onlajn konferenciji „Biznis u izazovnim vremenima“ rekla da je situacija nastala usled širenja virusa korona veoma ozbiljna i da se poredi sa krizom iz 2008. godine.\nNavela je da se može očekivati da će se ekonomski problemi iz Evrope preliti i na i Srbiju jer se skoro 70 odsto srpske ekonomije oslanja na evropsku.\n- Mislim da je neminovno da će se posledice osetiti u ovom regionu i pitanje je kako ćemo se izboriti sa tim posledicama - rekla je Negre i dodala da je EU preduzela mere u svom domenu i da je svaka od zemalja izašla sa svojim paketom mera.\n- Radimo na dodatnom garancijskom fondu čiji bi potencijal mogao da bude i pet puta veći od toga i nadamo se da će doći do usvajanja tog novog dodatnog paketa - rekla je Negre.\nŠto se tice tržista Srbije ona je kazala da već ima 75 miliona evra nepotrošenih sredstva koja će se u saradnji sa komercijalnim bankama najednostavnije alocirati i koristiti prevashodno za obrtna sredsva i likvidnost.\nPrilika da se okrene digitalnim kanalima\nImamo postojeće garancije sa bankama za koje se nadamo da će uspeti da mobilizuju 400 miliona dodatnih sredstava za mala i srednja preduzeća, prevashodno onima kojima su najpotrebnija, za likvidnost i obrtna sredstva.\nOna je istakla da postoji i 200 miliona evra nepotrošenih sredstava za zdravstveni sektor kako bi se ulagalo u mere koje su najvažnije i najhitnje.\nPredsednica Izvršnog odbora AIB banke Jelena Galić rekla je da su se banke dobro organizovale i dobro odregovale na zahteve u novonastaloj situaciji.\nKazala je i da je ova situacija prilika i da se korisnici okrenu više digitalnim kanalima. Galić je kazala da su banke u mreži organizovale tako da budu na raspolaganju i da se logistički organizuje sve što treba i da deo koji se odnosi na platni sistem nesmetano funkcionoše.\nPredsednik IO OTP banke i predsednik UO udruženja banaka Predrag Mihajlović reko je da su mnoge industrije u ovoj situaciji ugrožene i da je bankarski sektor takođe dosta pogođen.\nBankarstvo je među prvim industrijama koja nosi teret svih mera za stabilizaciju poslovanja, rekao je on.\nSrpska asocijacija menadžera u saradnji sa ICT Hub-om organizovala je treću Online konferenciju „Biznis u izazovnim vremenima - Ekonomske mere države prema privredi i uloga bankarskog sektora”, a panelisti su između ostalog predstavili ulogu banaka u kriznim vremenima, a naročito u implementaciji dela ekonomskih mera.


Bler oslobodjen sumnje u vezi sa iraèkim naoružanjem - 2004-01-28\nBritanski sudija, Lord Haton, oslobodio je premijera Tonija Blera optužbi za bilo kakve prestupe u pogledu obaveštajnih podatka pre rata sa Irakom. Sudija je zakljuèio da tim premijera Blera nije napravio znaèajnije greške u odnosima sa vladinim struènjakom za oružje, Dejvidom Kelijem, koji je posle izjave za medije izvršio samoubistvo. Medjutim, sudija Haton je naveo da je BBC napravio propuste u izveštavnjua o obaveštajnim pitanjima i reagovanju na pritužbe o svom naèinu izveštavanja. Detaljnije u izveštaju dopinsika GA iz Londona, Majkla Dradža. Sudija Brajan Haton završio je petomeseènu istragu u vezi sa smræu struènjaka za oružje, Dejvida Kelija, i doneo zakljuèak kojim se premijer Bler i funkcioneri njegove vlade oslobadjaju optužbi za zloupotrebu službenog položaja. Keli je bio dugogodišnji inspektor iraèkog programa oružja masovnog uništenja. On je pronadjen mrtav sa preseèenim venama u julu prošle godine, pošto je objavljenoi da je bio izvor kontroverznog izveštaja BBC-ja u kome se navodi da je vlada pre rata preuvelièala opasnost od iraèkog oružja. Podnoseæi izveštaj, sudija Haton je danas reakao da vlada nije preuvelièala opasnost, kako su je u to vreme prikazale obaveštajne agencije. On je takodje naveo da BBC nije uèinio dovoljno u proveravanju taènosti izveštaja, pre i posle emitovanja, da nije reè o zakulisnoj igri oko smrti Dr. Kelija, i da nema osnova za sumnju da su funkcioneri krivi sa samoubistvo Kelija zato što su na njega vršili preterani pritisak. U glavnom delu nalaza, sudija je kritikovao novinara BBC-ja, Endrua Giligana, zbog njegovog izveštaja u maju da je kancelarija premijera podnela dokument u kome se tvrdilo da bi Irak mogao da aktivira hemijsko ili biološko oružje za 45 minuta, mada su funkcioneri verovatno znali da to nije taèno.\n“Tvrdnja da se takvo oružje može aktivirati za 45 minuta bazirana je na izveštaju koji je primila obaveštajna služba iz izvora koji je ta služba smatrla pouzdanim. Medjutim, kasnije se ispostvilo da taj izvor nije bio pouzdan, ali je na osnovu toga Giligan pripremio i emitovao svoj izveštaj 29-tog maja, 2003. tvrdeæi da je vlada verovatno znala da je tvrdnja o moguænosti aktiviranja oružja za 45 mintua netaèna i pre nego što je odluèila da tu informaciju stavi na uvid javnosti. Taj izveðtaj je bio bez osnova.\nUbrzo posle objavljivanja izveštaja sudije Hatona, premijer Bler je u parlamentu, gde je ranije izjavio da æe podneti ostavku ukoliko sudija zakljuèi da je lagao, uputio zahtev da mu se izvinu oni koji su ga nazvali lažovom.\n“Tvrdnja da smo ja ili bilo ko drugi lagali u parlamentu ili namerno davali pogrešne informacije falsifikujuæi obaveštajne podatke o oružju masovnog uništenja je sama po sebi stvarna laž. Jednostavno zahtevam da oni koji su to postojano tvrdili u višemseènom periodu povuku svoju tvrdnju u potpunosti, javno i jasno.”\nBritanski ministar odbrane, Džef Hun, izbegao je ozbiljniju kritiku, koja je naširoko oèekivana. Medjutim, sudija Haton je rekao da je Hunova kancelarija za odnose sa javnošèu trebalo da obavesti Kelija da æe otkriti njegov identitet, kao izvor izveštaja BBC-ja, ukoliko to novinari zatraže. Bler je prihvatio tu kritiku, ali je u parlamentu rekao da bi oni koji su kritikovali Huna sada trebalo da uæute.


Nastavak energičnog obračuna sa svim vidovima kriminala\nJagodina, 18. maj 2021.\nMinistar unutrašnjih poslova u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin istakao je danas prilikom obilaska Policijske uprave u Jagodini da je policija uvek u službi građana i da je zadatak svake policijske uprave da učini sve da se oni osećaju sigurnije, bezbednije i zadovoljnije.\nVulin je, u prisustvu direktora policije Vladimira Rebića, održao sastanak sa načelnikom i rukovodiocima Policijske uprave u Jagodini, na kojem su izneti podaci o rezultatima rada te uprave iz oblasti borbe protiv kriminala, trgovine narkoticima i rasvetljavanja teških krivičnih dela.\nOn je poručio da Srbija neće biti sigurno mesto za narko-dilere i da će ih policija hapsiti za svaki gram droge koji pokušaju da prodaju našoj deci, dodavši da će u narednom periodu insistirati na još većim zaplenama droge i pronalasku laboratorija za proizvodnju narkotika.\nTime spasavamo i čuvamo mnoge ljudske živote, istakao je ministar, dodavši da će se kontinuirano raditi i na poboljšanju materijalnog položaja i uslova rada pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova kako u Jagodini, tako i na području čitave Srbije.\nVulin je na početku posete položio cveće na spomen-obeležje poginulim pripadnicima Policijske uprave u Jagodini, navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova.


Međunarodni posmatrači u procesu krivičnog gonjenja uzbunjivača Aleksandra Obradovića - Ozonpress :: internet portal\nMeđunarodni posmatrači u procesu krivičnog gonjenja uzbunjivača Aleksandra Obradovića\nTag: Obradović, posmatrači\nKoalicija jugoistočne Evrope za zaštitu uzbunjivača (Southeast Europe Coalition on Whistleblower Protection) danas najavljuje da će međunarodni posmatrači biti pozvani u Beograd radi nadgledanja tekućeg procesa krivičnog gonjenja uzbunjivača Aleksandra Obradovića.\nEvropska komisija je prošle godine izvestila da “korupcija preovlađuje” u srpskom krivično-pravnom sistemu, koji je pozicioniran na 78. mestu od 126 zemalja uključenih u istraživanje Svetskog projekta za pravdu (World Justice Project). Ovakva situacija zahteva uključivanje međunarodnih posmatrača koji će osigurati da suđenje Obradoviću bude u skladu sa svim evropskim i međunarodnim standardima – uključujući i listu Saveta Evrope u kojoj su navedeni nužni elemenati koje je potrebno ispuniti da bi se jednoj zemlji priznalo da primenjuje vladavinu prava (Rule of Law Chesklist).\nNakon razotkrivanja skandala sa trgovinom oružjem prošlog septembra, Obradović je optužen za odavanje poslovne tajne, što je krivično delo kažnjivo sa do deset godina zatvora.\nAleksandar Obradović Foto: Danas\nZbog ozbiljne zabrinutosti za nezavisnost i integritet srpskog krivično-pravnog sistema, u procesu krivičnog gonjenja uzbunjivača Aleksandra Obradovića biće angažovani međunarodni posmatrači koji će vršiti monitoring procesa.\nObradovića su 18. septembra 2019. uhapsili pripadnici Bezbednosno-informativne agencije (BIA) nakon što je u aferi Krušik identifikovan kao uzbunjivač. Tri dana ranije, portal Arms Watch objavio je da je fabrika Krušik u državnom vlasništvu umešana u izvoz municije koja je završavala u rukama boraca Islamske države u Jemenu. Krušik je, preko druge kompanije, povezan sa Brankom Stefanovićem, ocem srpskog potpredsednika Vlade Srbije Nebojše Stefanovića.\nTužilaštvo tereti Obradovića za odavanje poslovnih tajni, što je krivično delo kažnjivo sa do deset godina zatvora. Nakon što je prvobitno zatvoren, Obradović je, posle građanskih protesta i pažnje međunarodnih medija, najpre iz zatvora pušten u kućni pritvor, a onda i oslobođen 18. decembra. Obradović tvrdi da je nevin: „Izneo sam činjenice o poslovanju Krušika“, rekao je lokalnim medijima.\nMeđunarodni pravni eksperti pozvani su u Beograd kako bi osigurali usklađenost procesa krivičnog gonjenja i suđenja sa svim evropskim i međunarodnim standardima – uključujući i listu nužnih elemenata koje je potrebno ispuniti da bi se jednoj zemlji priznalo da primenjuje vladavinu prava (Rule of Law Chesklist) koju je 2016. godine usvojila Venecijanska komisija Saveta Evrope.\nPosmatrači koji imaju iskustvo u čitavom nizu evropskih i međunarodnih praksi vladavine prava, nadgledaće sve istražne, tužilačke i sudske radnje i odluke – uključujući i prisustvo u sudnici tokom bilo kog sudskog postupka, kako bi osigurali da Obradović dobije fer, transparentan i pravovremen postupak sprovođenja pravde.\nPosmatrači su potrebni kako bi obezbedili fer suđenje za Obradovića jer, uprkos dugogodišnjim dobro finansiranim naporima da se poboljšaju nezavisnost i integritet srpskog pravosudnog sistema, on i dalje podleže političkim manipulacijama i zloupotrebama od strane moćnih interesa. Evropska komisija je prošle godine izvestila da je „korupcija u srpskim sudovima rasprostranjena“ što „ostavlja prostor za neprikladan politički uticaj na sudstvo“.\nSrpski krivično-pravni sistem zauzima 78. mesto na listi od 126 zemalja koje su obuhvaćene istraživanjem Indeksa vladavine prava Svetskog projekta za pravdu. Ocenjena sa 0.38 od maksimalnih 1.0, Srbija se našla u društvu Obale Slonovače, Libana, Maroka i Tanzanije. Srbija je posebno loše rezultate postigla u domenu posedovanja nepristrasnih sudova (0.38) koji su oslobođeni neprikladnog vladinog uticaja (0.34).\nGrađani traže prijem kod gradonačelnika, nema odgovora\nO pružnim prelazima kod Čačka i u Skupštini Srbije\nGajić: Amal i Džordž Kluni nude pomoć uzbunjivaču Obradoviću\nJugović: Ni Obradović ni Đilas, neće odlučivati o sudbini Srbije\nČAČAK 29/01/2020 u 21:35 Odgovorite\nPrijavili smo, kao uzbunjivači, lokalne moćnike iz Čačka, iz državnih institucija, sa ne oborivim dokazima, umesto njih da kazne, kaznili su nas,preko 40 različitih krivičnih dela, su sudski moćnici poništili, jer je ta grupa iznad pravnog sistema, NEDODIRLJIVI\nSns lopovi 30/01/2020 u 10:35 Odgovorite\nA ta grupa se verovatno zove SNS!Nema institucije u kojoj ne kradu i nista im sveto nije.


Čačanska sprinterka na Prvenstvu sveta za seniore - Ozonpress :: internet portal\nTag: Ivana, Prvenstvo, sprint\nPoslednjih dana januara zbog poziva selektora Edina Zukovića za reprezentativni nastup u Zagrebu na tromeču Hrvatska – Slovenija – Srbija urađen je test na COVID 19, koji je kod mlade sprinterke Ivane Ilić bio pozitivan. Ubrzo su se javili i zdravstveni problemi koji prate ovo oboljenje i pauza od treninga i takmičenja u trajanju od mesec dana.\nIvana Ilić u društvu maskota svetskog prvenstva\n– U ovogodišnju sezonu smo ušli sa velikim planovima. Posle tri meseca odličnih treninga došla su četiri takmičenja na kojima je Ivana postavila tri lična rekorda. Na žalost javili su se ozbiljni zdravstveni problemi kao posledica obolevanja od Korona virusa i to nas je vratilo korak unazad. Selektor Zuković je Ivani ukazao poverenje pozivom na Prvenstvo Balkana u Istanbul i na Serbian open indoor meeting u Beogradu gde je ostvarila korektan rezultat i pored svih problema još jednom potvrdila da je najhrabrija kada je najteže. Pre zdravstvenih problema Ivana i ja smo bili sigurni u odličan nastup na Prvenstvu sveta, jer sve je ukazivalo da će ovo biti još jedna uspešna sezona. Ivana je uvrštena kao petnaesti član reprezentacije za nastup na ovogodišnjem Prvenstvu sveta u beogradskoj Štark areni 18 – 20. marta – trener Dragan Dukanac.\nPosle uspešne juniorske karijere i jedinstvenih rezultata mlada Milanovčanka, atletičarka ČAAK Čačka ostaće upamćena i po tome što je prva čačanska atletičarka koja je nastupila na Prvenstvu sveta u seniorskoj konkurenciji. Čačak konačno ima kvalitet u seniorskoj konkurenciji koji je nedostajao od završetka karijere najboljeg čačanskog seniora Dragana Sekulića.


Novi najbrži SUV sveta - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nDo pre nekoliko sati, Lamborghini Urus, kog pokreće twin-turbo V8 motor sa 650 konja, bio je najbrži proizvodni SUV na svetu, sa maksimalnom brzinom od 304 kilometra na čas. Onda je luksuzni britanski brend Bentley odlučio da im pokaže da nisu jedini koji postoje u tom sektoru, kreiravši novu verziju Bentayga modela, koja je re-tjunirana kako bi išla daleko brže od standarnog modela.\nNazvan Bentayga Speed, novi model sada ima 6.0 litarski twin-turbocharged W12 motor koji je izmasiran kako bi izbacivao 26 konjskih snaga više od svog prethodnika, što donosi konačnu cifru od 636 konja. To im nije pomoglo samo da brže ubrzavaju od nula do sto na sat, što sada čine za 3.9 sekundi, za razliku od 4.1 sekunde koliko je potrebno standardnom modelu, već su uspeli da razviju i novu maksimalnu brzinu od 305 kilometara na čas. Nova maksimalna brzina učinila je Bentayga model najbržim proizvodnim SUV modelom sveta, tako što je pobedio Urus za samo 1 kilometar!\nZahvaljujući povećanju snage, iz Bentley brenda kažu da su morali da rekalibrišu i unaprede druge sisteme na svom slavnom modelu. „Sport režim je rekalibrisan kako bi se poboljšao odziv W12 motora i osmostepena transmisija, kao i vešanje i Bentley Dynamic Ride opcija. Efekat je daleko dinamičnija i prijemčivija vožnja“.\nŠto se estetike tiče, novi Bentley Bentayga Speed dolazi sa obojenim farovima i spojlerom u zadnjem delu. Dok točkovi od 22 inča sa karbonsko-keramičkim kočnicama dolaze kao dodatne opcije, čvršće vešanje, grlatiji izduvni sistem i produženi body kit dolaze kao standard. Kao što je očekivano, novi Bentely Bentayga Speed će imati zvanični debi na ženevskom sajmu automobila, kada će ujedno biti objavljena i njegova cena.\nnajbrži automobil sveta\nnajbrži suv sveta\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Volkswagen Buba sa potpisom Vladimira Putina prodata za 20.000 €


Zajedničkim snagama za pomoć bibliotekama u BiH\nNevena Vržina 26.05.2014 18:12\nU saradnji sa Društvom bibliotekara RS, Narodna i univerzitetska biblioteka RS (NUB RS) u Banjaluci pokrenula je široku akciju prikupljanja knjiga za biblioteke u poplavljenim gradovima. Kutiju koja stoji u holu ove biblioteke građani svakodnevno pune knjigama, a prema riječima Ljiljane Petrović-Zečić, direktorice NUB RS, zahvaljujući dobrom odzivu građana već sada postoje dobre šanse da će knjižni fondovi biblioteka biti obnovljeni.\n"Pored toga što građani svakodnevno donose knjige, takođe postoje i ponude za pomoć u informatičkoj djelatnosti. Najviše je stradala biblioteka u Doboju, gdje je uništeno 75 odsto fonda. Sve prostorije su bile zahvaćene vodom, pored velikog broja knjiga, u upotrebi nije više ni većina računara, niti skeneri", pojasnila je Petrović-Zečićeva.\n"Čišćenju ove biblioteke pristupilo se tek prije dva dana, jer je voda sve vrijeme bila unutra. Uništeni su i računari, štampači, ali i zavičajna zbirka i monografske publikacije", dodala je ona.\nBiblioteka "Filip Višnjić" u Bijeljini je ostala bez 5.000 vrijednih naslova u suterenu, u koji je prodrla voda tokom poplava, dok je, što se tiče biblioteke u Čelincu, pod vodom bilo 3.000 publikacija od oko 24.000, koliko ih posjeduje.\n"Nažalost, sve knjige koje su došle u dodir sa vodom moraju biti uništene", rekla je Petrović-Zečićeva.\n"Uništene su i neke školske biblioteke, a zahvaljujući saradnji sa bibliotekama iz Srbije, u Užicu prikupljaju lektiru za osnovnu i srednju školu. Takođe nastojaćemo da pomognemo i biblioteci u Maglaju", rekla je Mijatovićeva.\nVećina vjerskih objekata nije oštećena\nNajveći broj vjerskih i objekata evidentiranih kao kulturno-istorijsko nasljeđe RS i pod zaštitom države na području dobojske i bijeljinske regije nije poplavljeno ni oštećeno, utvrdio je stručni tim Republičkog sekretarijata za vjere i Republičkog zavoda za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog nasljeđa, koji je obišao ove objekte.\nU saopštenju Ministarstva prosvjete i kulture RS utvrđeno je da istorijska građa, knjige rođenih, umrlih, knjige vjenčanih i druge nisu stradale u poplavama.\nMaksimović: Znači mi nagrada od grada koji promovišem kroz svoju književnost\n"Knjiga za djecu na zavidnom nivou, što nije slučaj i sa statusom stvaralaca"\n"Kočićevo pero" Emsuri Hamzić


NASTAVLJA SE DOMINACIJA APATINSKIH ODBOJKAŠICA | Apa-press\nSUTJESKA (Bačko Dobro Polja) – APATIN 0:3\n14: 25, 15: 25 i 22: 25\nU subotu su, u sportskoj dvorani u Bačkom Dobrom Polju, odbojkašice Apatina još jedanput dokazale da su neprikosnovene u Prvoj ligi Sever i bez mnogo napora savladale domaće igračice sa 3:0 u setovima.\nNa osnovu plasmana i kvaliteta Apatinke su imale ulogu favorita koju su u potpunosti opravdale sa ubedljivom pobedom a po setovima je to izgledalo ovako: 14: 25, 15: 25 i 22: 25.\nOvo je šesta uzastopna prvenstvena pobeda Apatinki u isto toliko odigranih prolećnih kola i imaju maksimalan učinak. OK Apatin ima 35 bodova i nalazi se na prvom mestu na tabeli, dok je ekipa Sutjeske na začelju tabele sa 5 boda.\nApatin će narednu utakmicu na svom terenu, u komšijskom derbiju igrati protiv ekipe CVS iz Sombora.\nPredhodniLOŠE IZDANJE APATINSKIH RUKOMETAŠA\nSledećiMAKSIMALAN PROLEĆNI UČINAK RUKOMETAŠA PIK PRIGREVICE


mart 2018 - EKOFORUM\nTrivan:Zaštita voda prvi prioritet Ministarstva\nBEOGRAD – Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan izjavio je danas da Srbija spada u zemlje koje ne raspolažu baš velikim količinama pijaćih voda i da je zato zaštita voda prvi prioritet njegovog ministarstva.\n“Mi već dugo upozoravamo na tu činjenicu. Važno je reći da se Srbija pijaćom vodom snabdeva pre svega iz podzemnih voda, a deo koristimo naravno i površinske vode, ali moramo imati u vidu da te količine nisu neiscrpni izvor. Upravo zbog toga, moramo biti svesni činjenice da je voda najvažniji resurs na planeti“, rekao je ministar Trivan na drugom seminaru “Specifični planovi implementacije direktiva u sektoru voda” održanom na Svetski dan voda.\nSeminar je organizovan u okviru projekta “Dalja implementacija Strategije za aproksimaciju u oblasti životne sredine” (EAS), koji finansira Evropska unija, u saradnji sa Agencijom za zaštitu životne sredine i Udruženjem za tehnologiju vode i sanitarno inženjerstvo.\nOvom prilikom, učesnici su se upoznali sa dosadašnjim radom na izradi Specifičnih planova implementacije četiri direktive u oblasti voda, koje se rade u okviru EAS projekta.\nS tim u vezi, date su informacije o narednim koracima. Tokom diskusije, učesnici su dobili priliku da iznesu svoja mišljenja i predloge za budući rad.\nNa seminaru su se, pored Trivana, učesnicima obratili Filip Radović, direktor Agencije za zaštitu životne sredine i Nataša Milić, direktorka Republičke direkcije za vode Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\n„Zagađivanjem svih akvatorija mi pijaću vodu pretvaramo u ono što ona ne treba da bude“, istakao je Trivan.\nEAS projekat pruža podršku resornom Ministarstvu zaštite životne sredine i usmeren je ka pružanju pomoći Republici Srbiji u daljem usklađivanju sa pravnim tekovinama Evropske unije, kroz jačanje institucija i strateško planiranje u okviru Poglavlja 27.\nSpecifični planovi za implementaciju direktiva (DSIPs), pripremaju se kao deo EAS projekta i imaju za cilj da utvrde na koji način će svaka direktiva proći kroz proces aproksimacije, kao i da obezbede detaljne informacije neophodne za dalje pregovaračke korake.\nSpecifični planovi za implementaciju direktiva u oblasti voda se pripremaju da bi planirane mere bile u skladu sa planiranim troškovima za dostizanje zadatih ciljeva.\nTakođe, specifični planovi su osnov za dalje smernice za usklađivanje strateškog i pravnog osnova Republike Srbije sa pravnim propisima Evropske unije.\nPropisi Evropske unije u sektoru voda su obimni, zahtevni, kompleksni i skupi za implementaciju, ali i neophodni za zaštitu životne sredine i kvaliteta voda, kao i očuvanje zdravlja građana Srbije.\n(Izvor: Eptisa, foto: Pixabay)\nIma li opasnog hroma iznad Pančeva?\nBEOGRAD – „Ja se ne bavim poslom koji ste spomenuli“, izjavio je ministar za zaštitu životne sredine u Vladi Srbije Goran Trivan na pitanje Radija Slobodna Evropa da li će naložiti proveru tvrdnji poslanice opozicione Nove stranke u Skupštini Srbije Marinike Tepić da pančevačka Petrohemija, odnosno njena fabrika PEVG za proizvodnju plastike, mesecima u vazduh ispušta preopasan trovalentni hrom, ugrožavajući time građane ovog grada i dvadeset kilometara udaljenog Beograda.\n(Izvor: slobodnaevropa.org, foto:Pixabay)\nPrvi zeleni inovacioni vaučeri za 10 kompanija u Srbiji\nBEOGRAD – Prvi zeleni inovacioni vaučeri u ukupnom iznosu od 150.000 evra uručeni su predstavnicima deset kompanija kao bespovratna sredstva za podsticaj njihovih inovacionih projekata u oblasti zelenih tehnologija i resurse efikasnosti.\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan je na svečanoj dodeli zelenih vaučera u utorak, 13. marta zahvalio Evroppskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD) na pokrenutom programu i izrazio očekivanje da će se nastaviti ekološkim putem u inovativnim projektima.\n„Ne mogu da zamislim bolju simbiozu i ne vidim šta bi bilo važnije od inovacija u zaštiti životne sredine. Zahvaljujući pameti i inovativnim rešenjima moći ćemo da nadoknadimo godine zaostajanja u ovoj oblasti. Inovacije i zaštita životne sredine, međusobno povezane mogu voditi Srbiju putem razvoja i napretka“ rekao je ministar Trivan. Čestitao je kompanijama čiji su projekti nagrađeni zelenim vaučerima i pozvao mala i srednja preduzeća da se uključe u program.\nNenad Popović, ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj je rekao da su zeleni vaučeri odličan primer saradnje nauke i privrede i da je Vlada Srbije opredeljena za inovativni razvoj pri čemu je zelena privreda izuzetno značajna.\nPomoć kompanijama opredeljena je u okviru Programa zelenih inovacionih vaučera koji je pokrenula Evropska banka za obnovu i razvoj uz podršku Austrijske vlade i Centralno-evropske inicijative.\nCilj programa je da poveća inovacioni kapacitet malih i srednjih preduzeća u oblasti zelenih tehnologija i efikasnije upotrebe resursa (energije, vode i materijala).\nPreduzeća će u okviru programa sarađivati sa domaćim istraživačko-razvojnim organizacijama, uglavnom fakultetima i institutima, na projektima koji mogu biti kofinansirani inovacionim vaučerima vrednosti do 20.000 evra.\nEvropska banka za obnovu i razvoj EBRD veruje da će takve inovacije pomoći Srbiji da ublaži uticaj klimatskih promena i ujedno na duži rok podrži konkurentnost njene privrede.\nU Pančevu i Bavaništu još tri lokacije sa potencijalno opasnim otpadom\nBEOGRAD – Na području Pančeva i Bavaništa otkrivene su još tri lokacije nepropisno smeštenog potencijalno opasnog otpada, pretpostavlja se više od 100 tona, a prvi rezultati istrage pokazuju da pripada preduzeću “Eko 21”, saopštilo je Ministarstvo zaštite životne sredine.\n„Prema prvim procenama, na skandalozan način se susrećemo sa preko stotinu tona opasnog otpada za koje se može opravdano pretpostaviti da može biti opasno po životnu sredinu i zdravlje ljudi“, rekao je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan u ponedeljak, na jednoj od otkrivenih lokacija.\nU daljem toku istrage biće utvrđeno poreklo otpada i u kojoj meri je opasan za život i zdravlje ljudi, navodi Ministarstvo.\nKako pišu Novosti,firma “Eko 21”, čiji je vlasnik i osnivač Ljubomir Milićević je prošle godine izgubila dozvolu za skladištenje opasnog otpada, jer su taj posao, navodno, obavljali na neadekvatan način. Kako nezvanično saznaje beogradski list, vlasnik firme nije u zemlji, a prijavio ga je radnik koji je istovarao burad.\nTrivan je krajem decembra prošle godine, kada je u Obrenovcu na jednoj lokaciji pronadjeno 25 tona nezakonito zakopanog opasnog otpada, pozvao gradjane da prijavljuju sumnjive slučajeve odlaganja otpada.\nBEOGRAD – Oko 10 milijardi dinara uplatila su srpska preduzeća u budžet Srbije u prošloj godini na ime ekološke takse, izjavio je direktor Agencije za zaštitu životne sredine Filip Radović.\n“Ono što možemo sa sigurnošću da kažemo je da broj kompanija koje plaćaju ekološku taksu iz godine u godinu raste. Sa merama koje smo preduzeli više nijedna kompanija neće biti u mogućnosti da sakrije svoje podatke”, kaže Jovanović i podseća da je protekle godine uveden novi softver, aplikacija, koja omogućava slanje dnevnih izveštaja o zagađenju iz kompanija koje se bave proizvodnjom.\n“Agencija za zaštitu zivotne sredine u prethodnih nekoliko godina je implementirala najnovije softversko rešenje koje smo sa druge strane propratili pravnom regiulativom, i to je dalo dramatične rezultate. Uspeli smo da broj izvestaja koje dobijamo godišnje povećamo za oko 2.000, a time i prihod od ekološke takse”, kaže Jovanović.\nViše od 20.000 kompanija u Srbiji je inače u obavezi da plaća eko-taksu, a ta cifra se menja iz godine u godinu, dodaje Jovanović.\nPrivrednici imaju primedbu da je komplikovan softver koji treba da savladaju kako bi slali izveštaje iz svojih preduzeća o nivou zagađenja pa je zato Privredna komora Srbije organizovala obuku za zaposlene o zakonskoj obavezi godišnjeg izveštavanja o otpadu.\n“Aplikcija je tu da olakša vođenje evidencije koja nema samo za cilj da obezbedi tačnu evidenciju kako bi se naplatila ekološka taksa, iako je to jako važno, ona ima cilj da da jasnu sliku tržišta otpada”, kaže Lutovac.\n“U ovom trenutku mi nemamo jasno selektovane podatke kolika je ukupna količina otpada što pokazuju i zadnji incidenti u poslednje vreme. Da bi se stanje promenilo, prvo morate da imate sliku šta je količina i kakav je sastav tog otpada”, kaže Lutovac.\nObjavljeno 4. marta 2018. 4. marta 2018.\nPomak u upravljanju hemikalijama u Srbiji\nBEOGRAD – Pitanje upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima u Srbiji jedno je od najvažnijih pitanja u zaštiti životne sredine Srbije, rekao je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan na završnoj konferenciji tvining projekta “Dalji razvoj upravljanja hemikalijama i biocidnim proizvodima u Republici Srbiji”, održanoj 2. marta u Beogradu.\nKonferencija je organizovana radi predstavljanja razultata ovog projekta kojim je ostvaren značajan pomak u upravljanju hemikalijama u Srbiji i zaštiti životne sredine u celini.\nŽene od ključnog značaja u borbi protiv klimatskih promena\nBEOGRAD – Doprinos žena urbanističkom planiranju, koji odgovara na izazove klimatskih promena, od ključnog je značaja, jer jedino kada su i žene i muškarci uključeni u proces planiranja i donošenja odluka, može se ponuditi efikasan i delotvoran pristup ovom pitanju.\nTo je zaključak konferencije „Žene i muškarci u odgovoru na lokalne izazove klimatskih promena“, održanoj u Skupštini grada Beograda u sredu, 28. februara.


DEVETO VANREDNO ZASEDANJE NARODNE SKUPŠTINE RS U 2014. GODINI: USVOJEN PREDLOG ZAKONA O POTVRđIVANJU SPORAZUMA IZMEđU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE UNIJE O UčEšćU REPUBLIKE SRBIJE U PROGRAMU EVROPSKE UNIJE HORIZONT 2020 - OKVIRNOM PROGRAMU ZA ISTRAżIVANJE I INOVACIJE (2014 - 2020)\nU zahtevu za održavanje Devetog vanrednog zasedanja utvrđen je sledeći dnevni red:\n1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Vlada;\n2. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Evropske unije o učešću Republike Srbije u programu Evropske unije Horizont 2020 - okvirnom programu za istraživanje i inovacije (2014 - 2020), koji je podnela Vlada;\n3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, koji je podnela Vlada;\n4. Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o platama državnih službenika i nameštenika, koji je podnela Vlada;\n5. Predlog zakona o dopunama Zakona o platama u državnim organima i javnim službama, koji je podnela Vlada;\n6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj upravi, koji je podnela Vlada;\n7. Predlog zakona o izmeni Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podnela Vlada;\n8. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o razmeni i uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, koji je podnela Vlada;\n9. Predlog zakona o potvrđivanju Bezbednosnog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine, koji je podnela Vlada;\n10. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o razmeni i uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, koji je podnela Vlada;\n11. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Češke Republike o razmeni i uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, koji je podnela Vlada;\n12. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Sjedinjenih Američkih Država u vezi sa bezbednosnim merama za zaštitu tajnih vojnih podataka, koji je podnela Vlada;\n13. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Mađarske o socijalnoj sigurnosti, koji je podnela Vlada;\n14. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o trgovini i ekonomskoj saradnji između Republike Srbije i Republike Tunis, koji je podnela Vlada;\n15. Predlog zakona o potvrđivanju akata Svetskog poštanskog saveza, koji je podnela Vlada;\n16. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Italije o uzajamnom regulisanju međunarodnog drumskog prevoza putnika i stvari, koji je podnela Vlada;\n17. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Savezne Republike Nemačke o prevozu putnika i stvari u međunarodnom drumskom saobraćaju, koji je podnela Vlada;\n18. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Crne Gore u kontekstu pristupanja Evropskoj uniji, koji je podnela Vlada;\n19. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Srbije i Organizacije za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESKO) u vezi sa osnivanjem Centra za vode za održivi razvoj i prilagođavanje klimatskim promenama kao Centra kategorije 2 pod pokroviteljstvom UNESKO, koji je podnela Vlada;\n20. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Švajcarskog federalnog saveta o bavljenju plaćenim poslom članova porodice članova diplomatskih misija, konzularanih predstavništva i stalnih misija pri međunarodnim organizacijama,koji je podnela Vlada;\n21. Predlog zakona o potvrđivanju Originalne konvencije (1975) o osnivanju Evropskog centra za srednjoročne prognoze vremena, Originalnog protokola o privilegijama i imunitetima Evropskog centra za srednjoročne prognoze vremena, Protokola o izmenama Konvencije o osnivanju Evropskog centra za srednjoročne prognoze vremena i Protokola o privilegijama i imunitetima Evropskog centra za srednjoročne prognoze vremena i Konvencije o osnivanju Evropskog centra za srednjoročne prognoze vremena i Protokola o privilegijama i imunitetima Evropskog centra za srednjoročne prognoze vremena, koji je podnela Vlada;\n22. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Azerbejdžan o saradnji u oblasti veterinarstva, koji je podnela Vlada;\n23. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Projekat podrške Agenciji za osiguranje depozita) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada;\n24. Predlog odluke o upotrebi i učešću pripadnika Vojske Srbije u mirovnoj operaciji Ujedinjenih nacija u Centralnoafričkoj Republici (MINUSCA) i vojnoj operaciji Evropske unije u Centralnoafričkoj Republici (EUFORRCA) u 2014. godini, koju je podnela Vlada;\n25. Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2014. godinu, koju je podnela Vlada.\nNarodna skupština je prihvatila predlog narodnog poslanika Zorana Babića da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka 1. i 2. dnevnog reda, zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka 3, 4, 5. i 6. dnevnog reda i zajednički jedinstveni pretres o predlozima zakona i odluka iz tačaka 8 - 25. dnevnog reda zasedanja.\nPre prelaska na rad po dnevnom redu, predsednici, odnosno ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, narodni poslanici Aleksandar Čotrić, Riza Halimi, Dragan Jovanović, Marko Đurišić, dr Slobodan Gvozdenović i Borislav Stefanović zatražili su obaveštenja i objašnjenja u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine.\nNarodna skupština je konstatovala ostavku koju je na funkciju člana Republičke izborne komisije podneo Srđan Smiljanić.\nNarodna skupština započela je zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka 1. i 2. dnevnog reda, koje je, u ime predlagača, obrazložio ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dr Srđan Verbić.\nDo kraja dana, Narodna skupština je vodila i zaključila zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Evropske unije o učešću Republike Srbije u programu Evropske unije Horizont 2020 - Okvirnom programu za istraživanje i inovacije (2014 - 2020).\nPošto je Narodna skupština obavila pretres o prve dve tačke dnevnog reda, predsedavajuća sednici, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković podsetila je na odredbu člana 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, prema kojoj predsednik Narodne skupštine može da odredi da Dan za glasanje o predlogu zakona bude odmah po završetku pretresa tog predloga zakona.\nSaglasno toj odredbi, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković odredila je četvrtak, 4. septembar 2014. godine, u 17.40 časova, kao Dan za glasanje o drugoj tački dnevnog reda, odnosno o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Evropske unije o učešću Republike Srbije u programu Evropske unije Horizont 2020 - Okvirnom programu za istraživanje i inovacije (2014 - 2020).\nU Danu za glasanje, 4. septembra, Narodna skupština je, većinom glasova narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Evropske unije o učešću Republike Srbije u programu Evropske unije Horizont 2020 - Okvirnom programu za istraživanje i inovacije (2014 - 2020).\nNarodna skupština nastavlja sa radom u petak, 5. septembra, u 10.00 časova.\nIzvor: Vebsajt Narodne skupštine Republike Srbije, 4.9.2014.


REGIONALNI OKRUGLI STO: „ULOGA LOKALNE SAMOUPRAVE U PROCESU DIGITALIZACIJE KULTURNOG NASLEĐA“ - Ministarstvo kulture i informisanja\nREGIONALNI OKRUGLI STO: „ULOGA LOKALNE SAMOUPRAVE U PROCESU DIGITALIZACIJE KULTURNOG NASLEĐA“\nMinistarstvo kulture i informisanja i Stalna konferencija gradova i opština – Savez gradova i opština Srbije (SKGO) organizovali su regionalni okrugli sto pod nazivom „Uloga lokalne samouprave u procesu digitalizacije kulturnog nasleđa“. Ova aktivnost realizuje se u okviru Projekta „Institucionalna podrška SKGO – treća faza” koji podržava Vlada Švajcarske.\nNa okruglom stolu u Ministarstvu kulture i informisanja govorilo se o novom Pravilniku o bližim uslovima za digitalizaciju kulturnog nasleđa kojim se uređuju zadaci, poslovi, standardi i procesi digitalizacije kulturnog nasleđa, pokretnih i nepokretnih kulturnih dobara, nematerijalnog kulturnog nasleđa i dobara koji uživaju prethodnu zaštitu. Ovim pravilnikom su ustanove kulture, koje su u nadležnosti lokalne samouprave, dobile jasna uputstva kako da se kulturno nasleđe sačuva u digitalnom obliku i da bude dostupno građanima lokalne zajednice. Bilo je govora i o e-upravi u kontekstu nadležnosti lokalne samouprave u oblasti kulture, a bila je predstavljena i metodologija izrade planova za digitalizaciju. Cilj okruglog stola bio je i da se, kroz dijalog predstavnika republičkih i lokalnih vlasti, otvori diskusija o zajedničkim ciljevima i zadacima vezanim za digitalizaciju kulturnog nasleđa u lokalnoj zajednici. Kroz otvoren međuinstitucionalni dijalog analizirane su postojeće uloge i odgovornosti u ovoj oblasti, mapirani izazovi, predložena moguća rešenja i definisani zajednički ciljevi i buduće aktivnosti.\nPozdravnu reč imali su Dejan Masliković, pomoćnik ministra u Ministarstvu kulture i informisanja i Maja Knežević Romčević, sekretarka Odbora za obrazovanje, kulturu, omladinu i sport Stalne konferencije gradova i opština. Pravni okvir za digitalizaciju kulturnog nasleđa i izradu planova i programa predstavio je Dejan Masliković, pomoćnik ministra MKI, Pravni okvir E-uprave obrazložila je Svetlana Jovanović, viši savetnik u Kabinetu predsednika Vlade, a Smernice za digitalizaciju kulturnog nasleđa Natalija Vulikić, informatičar u Muzeju Vojvodine.


Obilježen dan Kliničkog centra Crne Gore | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Aktuelno Obilježen dan Kliničkog centra Crne Gore\nObilježen dan Kliničkog centra Crne Gore\nPovodom 19. decembra, Dana Kliničkog centra Crne Gore, 23. decembra u hotelu Hilton upriličena je svečanost kojoj su, uz predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića, prisustvovali ministri u Vladi Crne Gore, predstavnici diplomatskog kora, direktori zdravstvenih institucija i ustanova, privredenici, zaposleni u Kliničkom centru Crne Gore…\nZvanicama se obratio direrkor KCCG, dr Jevto Eraković:\n– Klinički centar Crne Gore danas je moderan evropski centar sa savremenom opremom i isto tako sa stručnim, profesionalnim kadrom kako u medicinskom tako i u nemedicinskom dijelu, saopšteno je na obiležavanju Dana Kliničkog centra Crne Gore. Ove godine u KCCG u opremu uloženo 6,5 miliona eura, dok je u opremanje prostora uloženo približno milion eura. Radilo se i uradilo puno, ispunili smo sve zacrtane ciljeve, a neke i premašili. Zaista sam ponosan i zadovoljan što smo u prilici da se pohvalimo najsavremenijim procedurama dijagnostike liječenja, medicinskom opremom najnovije generacije, edukovanim stručnim kadrom koji je najzaslužniji za naše rezultate – kazao je dr Eraković.\nZahvaljujući se Vladi Crne Gore kao i prijateljima – društveno odgovornim kompanijama i pojedincima koji brojnim donacijama doprinose razvoju Kliničkog centra, on je ukazao na ogromna ulaganja u nabavku medicinske opreme.\nNajvrednija oprema koju smo dobili u prethodnoj godini uz podršku Vlade, na dobrobit naših pacijenata, je linearni akcelerator čime je značajno unaprijeđeno liječenje onkoloških pacijenata kojima je neophodna zračna terapija. Od sjutra će biti u funkciji još jedan linearni akcelerator, tako da nema upućivanja pacijenata u zdravstvene centre van Crne Gore, već se kompletan tretman može dobiti kod nas u Kliničkom centru. Ovo će biti jedan od prvih segmenata Kliničkog centra, koji će biti u mogućnosti da u punom kapacitetu primi pacijente i iz regiona. Pored tog,a kao što znate, Klinički centar posjeduje najsavremeniju magnetnu rezonancu, angio salu, nove skenere i još niz novih medicinskih aparata – istakao je dr Eraković, podsjećajući da i u Institutu za bolesti djece, u cilju kvalitetnijih liječenja malih pacijenata, a u partnerstvu sa prijateljima iz Američke ambasade, obezbjeđena je najsavremenija oprema za odjeljenje intenzivne njege, po standardima najpoznatijih evropskih centara.\nNabavili smo operacioni sto i instrumentarij u operacionom bloku, najsavremenije ultrazvučne aparate, brzo će se instalirati led kamera, a u toku je nabavka novog skenera, najkvalitetnijeg na ovim prostorima, tkz. low dose sa minimalnim zračenjem, koji dobijamo zahvaljujući podršci koju Klinički centar Crne Gore realizuje sa Ministarstvom nauke i Međunarodnom agencijom za atomsku energiju – kazao je dr Eraković.\nObnavljanje medicinske opreme u korak je pratila atipizacija radnog prostora, za šta je samo u 2019. godini izdvojeno približno million eura.\nDanas se možemo pohvaliti mnogo boljim uslovima u većini organizacionih cjelina u Kliničkom centru, što će nam svakako biti jedan od prioriteta i u narednoj godini – kazao je dr Eraković, naglašavajući da nije sve u novoj opremi i lijepom prostoru, jer se kvalitet postiže zahvaljujući stručnom i osposobljenom medicinskom kadru.\nZato je fokus Kliničkog centra i ove godine bila edukacija i stručno usavršavanje našeg kadra. U prilog tome govore podaci da imamo 317 specijalista, 95 subspecijalista kojima će se slledeće godine priključiti još 18 uz podršku Vlade i Ministarstva zdravlja. Uložena su značajna sredstva u edukaciju mladog medicinskog kadra. Klinički centar je uspostavio saradnju sa renomiranim evropskim centrima, kako bi naši ljekari sticali nova znanja od svjetski priznatih stručnjaka iz oblasti medicine. Posebno smo ponosni što je plod te saradnje činjenica da afirmisani univerzitetski profesori prepoznaju Klinički centar kao ustanovu gdje žele da nastave uspješnu karijeru – naglasio je dr Eraković.\nOn je takođe konstatovao da ima dosta primjera gdje mladi doktori koji su diplome sa studija specijalističkih i subspecijalističkih usavršavanja sticali van Crne Gore, hoće svoj angažman da nastave u Kliničkom centru. Budućnost Kliničkog centra je i generacija novih doktora, njih 166 tokom naredne tri godine, kao i generacija onih koji su tek započeli specijalizaciju njih 20 u narednoj godini.\nKao rezultat tehnoloških inovacija i ulaganja u stručni kadar tokom godine na izmaku, u Kliničkom centru Crne Gore je počela primjena izuzetno velikog broja složenih procedura, od kojih se većina izvodi samo u nekoliko referentnih zdravstvenih centara u ovom dijelu Evrope. U korak sa najrazvijenim evropskim centrima, uvođenjem operativnih zahvata i novih metoda -danas je Klinika za onkologiju i radioterapiju, Centar za digestivnu hirurgiju, Klinika za neurologiju, Klinika za ortopediju, Institut za bolesti djece, Klinika za očne bolesti, Klinika za ORL i MFH hirurgiju. Sva ova dostignuća nisu rezultat rada samo ove ili niza godina za nama, oni su plod nesebičnog, požrtvovanog zalaganja generacija doktora koji su stvarali i razvijali naš Klinički centar. Dio njih je danas sa nama da zajednički obilježimo nove uspjehe Kliničkog centra. Njihov profesionalizam i ugled koji su imali i imaju u našoj Crnoj Gori uzor su svima nama, a treba da budu još više generacijama koje dolaze. I pored savremene tehnike i većih mogućnosti za rad i sticanje znanja, oni su, čini mi se, još jedan korak ispred nas po besprekornom odnosu prema pacijentima i statusu koji su imali u društvu. Zato i to mora biti jedan od ciljeva Kliničkog centra Crne Gore.\nDanas imamo savremeni evropski Klinički centar zahvaljujući i ljudima koji su bili na njegovom čelu, koji su takođe danas sa nama – zaključio je dr Eraković u obraćanju na svečanosti kojom je obilježen Dan Kliničkog centra.\nGodišnje se u Kliničkom centru liječi oko 40.000 bolesnika, dok se u poliklinici obavi preko million i 500 hiljada zdravstvenih usluga u toku godine. Preko 13.000 operacija, preko dvije hiljade malih intervencija u urgentnom centru, preko dvije hiljade porođaja i preko 10.000 dijaliza. U centru za laboratorijsku dijagnostiku godišnje se uradi preko pet miliona analiza.\nSve to se postiže je zahvaljujući dobroj organizaciji rada i angažmanu dvije hiljade i 600 zaposlenih, od čega 317 specijalista, 95 subspecijalista, 166 doktora na specijalizaciji, uz suport visokog, srednjeg medicinskog kadra, koji sa puno profesionalizma i posvećenosti obavljaju svoj izuzetno težak i odgovoran posao. U Kliničkom centru danas radi 58 doktora medicinskih nauka, 73 magistra medicinskih nauka, preko 30 profesora i docenata medicinskih fakulteta Univerziteta Crne Gore.\nKlinički centar Crne Gore je takođe i medicinski naučno istraživački centar i nastavna baza Medicinskog fakulteta Univerziteta Crne Gore za doprinos koji poslije diplomskog akademskog obrazovanja i stručnog obrazovanja za ljekare na stažu i specijalizaciji, odnosno, obrazovna baza za studente fakulteta zdravstvene struke iz oblasti opšte medicine, stomatologije, farmacije, kao i medicinske sestre, tehničare, za srednje i više medicinske škole.\nDanas organizacionu strukturu Kliničkog centra čine 40 organizacionih cjelina i to: Institut za bolesti djece sa dvije klinike, 16 klinika, osam centara, operacioni blok, 11 jedinica intenzivnog liječenja, dvije specijalističke poliklinike iz oblasti medicine i stomatologije, tri odjeljenja, šest službi i tri servisa.\nPrethodni tekstAktivnosti i rezultati Ministarstva zdravlja i zdravstvenog sistema\nSledeći tekstU KCCG pušten u rad novi aparat za spoljašnje zračenje


Na području ZDK u protekla 24 sata sedam saobraćajnih nezgoda\nDana 20.07.2016. godine, na području Zeničko-dobojskog kantona prijavljeno je sedam slučajeva narušavanja javnog reda i mira, kojom prilikom su tri lica zadobila lake tjelesne povrede. Policijski službenici su protiv počinilaca preduzeli zakonom predviđene mjere i radnje.\nU navedenom periodu je evidentirano izvršenje četiri krivična djela. Od strane policijskih službenika dva lica su lišena slobode, legitimisana su 23 lica, te su izvršene 52 intervencije na zahtjev građana.\nPo pitanju bezbjednosti saobraćaja, dogodilo se sedam saobraćajnih nezgoda, kojom prilikom je jedno lice zadobilo lake tjelesne povrede, te je na vozilima pričinjena materijalna šteta.\nPolicijski službenici su u toku proteklog dana kontrolisali 437 vozača i vozila u saobraćaju. Zbog utvrđenih prekršaja propisanih Zakonom o osnovama sigurnosti saobraćaja na cestama u BiH izdata su 174 prekršajna naloga.


Kurs engleskog jezika za decu možete zavšiti u našem institutu za strane jezike i stručna osposobljavanja za decu školskog i predškolskog uzrasta. Nastava traje tokom cele školske godine, odnosno 10 meseci.\nFormiramo male grupe od 3 do 8 polaznika i pružamo deci priliku da kurs engleskog jezika za decu savladaju kroz igru i zabavu. Akcenat stavljamo na komunikaciju i polaznike usmeravamo da engleski jezik usvoje kroz niz zanimljivih aktivnosti kao što su pevanje, crtanje, bojenje.\nU radu koristimo sledeće udžbenike: Zig Zag Island/Magic; Cookie and Friends; Family and Friends 1-6, kao i dodatna auditivna i vizuelna sredstva, dodatne tekstove, testove i vežbe.\nLista gradova za dečiji kurs engleskog jezika


Struka savetovala da se zabrane šetnje ljubimaca - Istinomer\n„Vodeći se mišljenjem struke, Vlada Republike Srbije odlučila je da povuče odluku o dozvoljenoj šetnji kućnih ljubimaca u trajanju od 20 minuta između 20 i 21 čas”.\nVlada Srbije je pre tačno nedelju dana, 22. marta, donela odluku da se vlasnicima dozvoli da svoje kućne ljubimce prošetaju 20 minuta između 20 i 21 sat. To je učinjeno na istoj sednici kada je građanima produžen period zabrane kretanja za tri sata, pa umesto od 20 časova zabrana startuje u 17 sati.\n„Imajući u vidu potrebe građana, Vlada je odlučila da dozvoli izvođenje kućnih ljubimaca u šetnju svakog dana u periodu od 20 do 21 časa. Građani mogu izvesti svoje ljubimce u šetnju u maksimalnom trajanju od dvadeset minuta i najviše dvesta metara od mesta svog prijavljenog prebivallišta. Te šetnje se ne smeju obavljati u grupama“, navedeno je u saopštenju Vlade.\nMeđutim, potrebe građana i njihovih kućnih ljubimaca nisu se promenile, ali jeste odluka Vlade.\nPovlačenje ove odluke objavljeno je juče.\n„Vodeći se mišljenjem struke, Vlada Republike Srbije odlučila je da povuče odluku o dozvoljenoj šetnji kućnih ljubimaca u trajanju od 20 minuta između 20 i 21 čas“, piše, između ostalog, u novoj odluci Vlade.\nNa sve češćim konferencijama za medije predsednik Srbije Aleksandar Vučić više puta je naglasio da je struka ta koja donosi odluke i vodi glavnu reč u borbi protiv korona virusa. Ipak, čini se, u promeni ove odluke to nije bio slučaj.\nČlan Vladinog Kriznog štaba za suzbijanje korona virusa epidemiolog Predrag Kon demantovao je, na današnjoj konferenciji za medije, tvrdnju iz saopštenja Vlade Srbije.\n„Konkretno za puštanje pasa i za izlazak pasa, direktno smo pitani i mi smo rekli da mogu da izlaze“, rekao je dr Kon.\nOn je naglasio i da će struka uvek stati iza svake odluke koja podrazumeva smanjenje kontakata između osoba, a da se povećani broj kontakata i masovnih okupljanja upravo dogodio u vreme određeno za šetanje kućnih ljubimaca.\n„Međutim, zloupotrebe toga su prikazane (…) i to više nije struka, već je način kako će se to razrešiti. U takvoj nekoj odluci da ne može više između 8 i 9, struka, bar ja lično, ništa nisam pitan i to je jednostavno istina“, objasnio je Kon.\nOn je i pre ove konferencije demantovao umeštanost struke u ovu odluku.\nOdgovarajući na pitanje koji su razlozi inspirisali struku da predloži povlačenje odluke o šetanju pasa tokom policijskog časa, dr Kon je na „Fejsbuku” napisao:\n„Struka nikakve neposredne veze nema sa tom odlukom.“\nZbog svega navedenog, tvrdnju Vlade Srbije da je odluka o dozvoljenoj šetnji kućnih ljubimaca povučena u skladu sa „mišljenjem struke”, Istinomer ocenjuje kao – neistinu.\nVlada Republike Srbije medicina Krizni štab covid-19 korona virus


Ako planirate do Višeg Suda u Beogradu, pomerite: Pisarnica ne radi do 5. septembra! - Ozon Media\nAko planirate do Višeg Suda u Beogradu, pomerite: Pisarnica ne radi do 5. septembra!\nU saopštenju se navodi da će Viši sud od 5. septembra biti privremeno smešten na novoj lokaciji u Katanićevoj ulici broj 15, s obzirom da se seli iz zgrade Palate pravde u Savskoj ulici čija je rekonstrukcija i adaptacija predvidjena u predstojećem periodu.\nSelidba iz Palate pravde na nove adrese očekuje i ostala krivična odeljenja beogradskih sudova i nadležnih javnih tužilaštava, koji će takodje početi sa radom 5. septembra.\nStalnu adresu u renovinaranoj zdradi za pravosudne organe u Katanićevoj 15 dobiće Drugi osnovni sud i Drugo osnovno javno tužilaštvo, dok će ostali sudovi i tužilaštva dobiti privremeni smeštaj za vreme renoviranja sedmospratnice u Savskoj ulici.\nU Katanićevoj 15, ali u takzvanoj „maloj Katanićevoj“, biće privremeno smešteno i Više javno tužilaštvo u Beogradu, koje će deliti zgradu sa već stalno useljenim Prekršajnim apelacionim sudom.\nKrivično odeljenje Prvog osnovnog suda i Prvo osnovno javno tužilaštvo privremeno će biti smešteni u nekadašnjoj zdradi SIV- dva, na adresi Bulevar Zorana Djindjića 104.\nŠto se tiče gradjanskih odeljenja pomenutih sudova, oni ostaju na dosadašnjim adresama, tako da šalteri, pisarnice i overe rade i tokom leta, kao i svake godine.\nZa humanost potrebna je samo dobra volja