DS PANČEVO: Zatvoriti skladište veštačkog đubriva u „Staklari“ | 013 info\nDS PANČEVO: Zatvoriti skladište veštačkog đubriva u „Staklari“\nSaopštenje\tPet, 11/05/2018 - 08:46\nResorni odbor za zaštitu životne sredine Gradskog odbora Demokratske stranke Pančevo izdao je saopštenje povodom javne rasprave o skladištu veštačkog đubriva u nekadašnjoj fabrici stakla. Saopštenje u celosti preenosimo.\nNakon javne rasprave o skladištu veštačkog đubriva u nekadašnjoj fabrici stakla i dobijenih relevantnih informacija, Demokratska stranka se oštro protivi skladištenju veštačkog đubriva na bazi amonijum nitrata i traži od nadženih organa da hitno pokrene odgovarajuće postupke za zatvaranje nelegalnog skladišta i izmeštanje veštačkog đubriva, kao i pokretanje postupka protiv odgovornih lica.\nDemokratska stranka pita nadležne organe, kako gradske tako i republičke, kako je moguće da neko već više od godinu dana u neposrednoj blizini centra grada skladišti veštačko đubrivo bez bilo kakve dozvole? Mi pitamo nadležne organe iz kog razloga se protiv firme „Promist“ iz Novoga Sada nije pokrenuo postupak još krajem marta meseca ove godine kada je po nalogu Republičke inspekcije naloženo da se svo potencijalno opasno đubrivo (čist amonijum nitrat) izmesti iz skladišta jer postoji odluka Skupštine grada Pančeva iz 2001. godine da u Pančevu nije dozvoljeno širenje proizvodnih i skladištenih kapaciteta hemijske industrije na teritoriji grada? Kako je moguće da se traži dozvola za skladištenje 10.000 tona đubriva, a da je trenutno u skladištu 36.000 tona?\nAko pogledamo studiju koja je prezentovana videćemo da je predviđeno da će stambeni objekti biti već na 240 odnosno 260 metara od skladišta, a trenutno su na mnogo manjoj udaljenosti. Prema studiji u slučaju eksplozije 2.500 tona amonijum nitrata na rastojanju od 354 metara od mesta ekslozije povrede pluća će zadobiti 400 građana, a u slučaju eksplozije 7.500 tona moguće je da će dođi kod 400 građana do smrti dok će 5.000 građana zadobiti povrede pluća na udaljenosti od 618 metara.\nAmonijum nitrat se po standardima skladišti u zatvorenimi dobro ventiliranim halama, obezbeđenim od curenja jer je materija oksidirajuća i jak iritant. U „Staklari“ je đubrivo na otvorenom, neprijatni mirisi se šire u okruženju, a u kontaktu sa gorivom, papirom, drvetom može da izbije požar i naročito ne sme držati blizu toplotnih izvora, kiselina i alkalija. Ako se pogledaju podatci u slučaju eksplozije 2.500 odnosno 5.000 tona koji je skladišten u odgovarajući prostor, možemo da zamislimo kakve bi posledice izazvao akcidenat količine od 36.000 tona đubriva na bazi amonijum nitrata a koja se nalazi na otvorenom sa mnogo većom verovatnoćom da do njega dođe i kakve bi to dugoročne posledice imalo po građane Pančeva i po životnu sredinu.\nImajući u vidu prethodno navedene činjenice iz studije, tj. elaborata, Demokratska stranka zahteva od svih nadležnih organa grada Pančeva i Republičkih organa hitnu reakciju kako bi se skladište, bez bilo kakve dozvole, izmesti iz „Staklare“, iz gusto naseljene stambene zone, a protiv odgovornih lica firme „Promist“ iz Novog Sada i svih nadležnih organa koji su imali obavezu da zaustave skladištenjei nalože izmeštanje veštačkog đubriva iz „Stalare“,da pokrene odgovarajući krivični odnosno prekršajni postupak. U slučaju da nadležni organi ne budu ništa preduzelu u kratkom vremenskom periodu da se đubrivo izmesti, a Demokratska stranka će pratiti tok postupka, bićemo primorani da pozovemo građane da na protestu, javno, pokažu svoje neslaganje.


Rana Crkva - Najnovije\nU ovom članku ćemo se baviti biblijskim tekstovima koji se tiču Božje promenljivosti u formi njegovog kajanja, gde se Božje kajanje shvata kao predomišljanje u odnosu na njegove predhodne namere i planove. Ovi tekstovi se suprostavljaju tradicionalnoj teologiji bezvremenitog Boga, tj. shvatanju da je Bog van vremena, jer promenljivost pretpostavlja vremenitost. Kao što ćemo videti kasnije, postoji mnoštvo biblijskih izveštaja o Božjem pokajanju. Ipak, uprkos silnim biblijskim izveštajima o Božjem pokajanju, tradicionalna teologija nepromenljivog Boga koji je van vremena ostaje dominantna u hrišćanskoj filozofiji. Kako je ovo moguće? Da li je tradicionalna teologija slepa u odnosu na biblijska otkrivenja na ovu temu?


Snajperski hici u tramvaj - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Snajperski hici u tramvaj\n„Vi ste srećan čovek, drago mi je što ste živi i što ste danas ovde“, rekao je predsedavajući sudija Robinson svedoku Alenu Gičeviću koji je tokom opsade Sarajeva ranjen dva puta – jednom gelerom granate u nogu i stomak, a drugi put snajperskim hicem u nogu. Taj snajperski incident dogodio se 3. marta 1995. godine i naveden je u dodatku optužnice protiv generala Dragomira Miloševića, optuženog za artiljerijski i snajperski teror nad Sarajevom od avgusta 1994. do novembra 1995. godine.\nSvedok je pogođen dok se vozio tramvajem od Novog Sarajeva ka centru grada. Pucanj je, kaže, došao iz pravca Grbavice, najverovatnije iz zgrade „Metalka“ ili jednog od četiri nebodera sa kojih su pripadnici vojske bosanskih Srba često snajperski dejstvovali po sarajevskim civilima. Osim njega, u tramvaju je tada ranjen i 46-godišnji Azem Agović. Gičević tvrdi da je tramvaj pogođen sa dva ili tri metka, a odbrana je u unakrsnom ispitivanju pokušala da ospori taj deo njegovog iskaza. Braniteljica optuženog Miloševića je svedoku predočila policijski izveštaj u kojem se navodi da je tramvaj u kojem je bio Agović pogođen jednim metkom. Svedok je, međutim, ostao pri svojoj tvrdnji, navodeći da se on, a ne policajac koji je vršio uviđaj, nalazio na mestu nesreće, osporavajući izveštaj u kojem, između ostalog, nije tačno napisano ni ime vozača tramvaja, Slobodanke Livnjak, koja je o tom događaju svedočila pre dve sedmice.\nJuče je svedočila još jedna žrtva snajperskog napada – Derviša Selmanović je pogođena u nogu 10. decembra 1994. godine u sarajevskom naselju Sedrenik, dok je skupljala drva za loženje. Po njenoj proceni, pogođena je sa Špicaste stijene koju je kontrolisala Vojska Republike Srpske.\nNa početku jučerašnjeg zasedanja svoj iskaz je okončao Huso Palo, vozač tramvaja u kojem je 23. novembra 1994. snajperom ubijena jedna i ranjeno šest osoba, a pred sam kraj rasprave iskaz je otpočela svedokinja pod pseudonimom 118 koja je 27. februara 1995. vozila tramvaj u kojem je, takođe snajperskim hicima, ranjeno dvoje ljudi.


General: Operacija u Avganistanu najkrvavija za nemačku vojsku od Drugog svetskog rata - 20.04.2021, Sputnik Srbija\nU Avganistanu je od 2001. godine služilo 160.000 nemačkih vojnika. Za taj period je poginulo 58 ljudi. Kako je primetio bivši savetnik Angele Merkel za... 20.04.2021, Sputnik Srbija\n13:25 20.04.2021 (Osveženo: 13:30 20.04.2021)\n© AP Photo / Fabrizio BenschAvganistanski i nemački vojnici u nemačkoj bazi u Kunduzu\nKako piše nemački list, posle 20 godina rata logično je postaviti pitanje: da li je vredelo? Tokom ovog rata ubijen je Osama Bin Laden, a pripadnici pokreta „Taliban“ kao i pre, kontrolišu 20 procenata teritorije zemlje. Samo je prošle godine u Avganistanu poginulo 3.035 civila.\nŠto se tiče Nemačke, od 2002. godine na teritoriji Avganistana je boravilo 160.000 nemačkih vojnika. Prema podacima nemačke vlade, ova operacija je Nemačku koštala 12 milijardi dolara. Nemačka je izgubila 58 ljudi.\n„Ova operacija je postavila rekord po gubicima za Bundesver. Dok se u Nemačkoj vodila rasprava o tome da li je operacija u Avganistanu bila rat, nemački vojnici su se borili i umirali, prvi put od 1945. godine“, izjavio je bivši savetnik Angele Merkel za bezbednost general Erih Vada.\nPrema njegovom mišljenju, rezultat operacija za Nemačku nije ni pobeda, ni poraz. Ostalo je samo povlačenje trupa, prazne diplomatske fraze i pitanja o opravdanosti.\n„Bilo je mnogo lažnih očekivanja, razočarenja i neuspeha. Istovremeno u Avganistanu postoji veliki broj regiona, čiji se položaj značajno poboljšao od 2001. godine“, izjavio je poslanik stranke Zelenih Tobias Lindner.\nBeskonačan rat u Avganistanu se bliži kraju, navodi list. Džo Bajden je 14. aprila objavio da je došlo vreme da se vojska Sjedinjenih Američkih Država povuče iz zemlje. Povlačenje će početi 1. maja, a plan je da se završi do septembra. Što se tiče nemačke vojske, ona planira da napusti avganistansku teritoriju sredinom avgusta.


Rast Richmond Fed pokazatelja prerađivačke aktivnosti u SAD-u - Scheduler test 20180530 - Raiffeisenbank Hrvatska\nJučerašnji dan nije donio značajne ekonomske objave izuzev Richmond Fed pokazatelja prerađivačke aktivnosti u SAD-u koji je u listopadu skočio na 12 bodova.\nJučerašnji dan nije donio značajne ekonomske objave izuzev Richmond Fed pokazatelja prerađivačke aktivnosti u SAD-u koji je u listopadu skočio na 12 bodova sa negativne razine od -3 boda u prethodnom mjesecu. Glavni generatori rasta ovog pokazatelja u listopadu dolaze od tri indeksa, a to su isporuke (1 bod u odnosu -1 u rujnu), nove narudžbe (10 bodova u odnosnu na -19 u rujnu) i zapošljavanje (27 bodova u odnosu na 20). Međutim vrijeme isporuke dobavljača produžilo se na do sad neviđene razine (67 bodova u odnosu na 59 iz prethodnog mjeseca), proizvođači su nastavili bilježiti niske zalihe i gotovih proizvoda i sirovina. Ipak, proizvođači robe ostaju optimistični da će se uvjeti poslovanja poboljšati u narednim mjesecima iako očekuju da će zalihe još neko vrijeme ostati na niskim razinama.


Borelj: EU će proširiti sankcije Belorusiji – Krstarica\nTanjug 14. novembra 2021. 11:28\nPARIZ – Ministri spoljnih poslova EU proširiće u ponedeljak sankcije Belorusiji i one će obuhvatiti avio kompanije i putničke agencije za koje se veruje da učestvuju u prevoz migranata do granica Unije, saopštio je danas šef EU za spoljnu politiku Žozep Borelj.\nEU je optužila Belorusiju da ohrabruje migrante da u velikom broju dođu na njenu teritoriju i pređu u Poljsku i druge susedne zemlje EU, u znak odgovora na sankcije koje su već ranije uvedene protiv Minska, prenosi Rojters.\nMinistri spoljnih poslova EU trebalo bi sutra da se sastanu.\n„Mi ćemo dati zeleno svetlo za proširivanje sankcija prema Belorusiji kako bi mogle da se primene protiv svih koji učestvuju u švercu migranata u tu zemlju“, rekao je Borelj za francuski list Žurnal de Dimanš.\nOn je dodao da bi sankcije mogle da pogode i šefove avio kompanija i putničkih agencija kojima bi bila zabranjena putovanja i zamrznuta sredstva u EU. Borelj je naveo i da bi na meti sankcija moglo da se nađe oko 30 zvaničnika beloruske vlade za koje se veruje da su umešani u krizu sa migrantima.


Pitanje državne granice između Srbije i Bosne i Hercegovine potrebno je što pre rešiti, jer bez stabilnog i jakog regiona niko od nas ne može ostvariti sve potencijale koje želi bez obzira na pojedinačni ekonomski razvoj svake od država, poručila je premijerka Srbije Ana Brnabić.\nVest da će Savet ministara zatražiti od Predsedništva BiH angažovanje Oružanih snaga, te raspoređivanje više policajaca kako bi se zaštitila istočna granica ove zemlje prema Srbiji zbog povećanog migrantskog vala, izazvala je mnogo reakcija u Republici Srpskoj, čiji političari tvrde da do toga ne sme doći, piše Srpskainfo.\nBiH zvaničnici spominjali su i žicu na granici sa Srbijom koja bi trebala zustavi val migranata, međutim, ni oko toga se nisu usaglasili, jer vlast u Republici Srpskoj to ne prihvata.\nI dok predsedavajući Predsedsedništva BiH Milorad Dodik tvrdi da od policije na granici neće biti ništa, a predsedavajući Sveta ministara Denis Zvizdić suprotno, premijerka Srbije Ana Brnabić juče je poručila da ove blokade u BiH, prave problem celom regionu.\n– Činjenica da još nije formirana vlast u BiH nakon oktobarskih parlamentarnih izbora utiče na te odnose kao i na odnose BiH s drugim zemljama, ali to najviše utiče na građane zbog čega je to najviše unutrašnje pitanje BiH – poručila je ona, te dodala da je za Srbiju od životne važnosti regionalna saradnja, mir i stabilnost.\nBrnabićeva je na Jahorina ekonomskom forumu rekla da su odnosi Srbije i Republike Srpske sve bolji, te da se na njih ponosi, ali i naglasila da BiH mora da reši svoje probleme.\nKoliko je hitno rešavanje ove krize pokazuju i podaci da je od januara do marta, legitimisano 6.600 migranat, a brojke pokazuju da su izvršena su 79 krivična dela i na stotine prekršajnih dela koji su počinili migranti.\nPRAZNICI KOČE SAOBRAĆAJ Duge kolone na svim prilazima Gradiški, očekuje se JOŠ VEĆI RAST


Agencija bitan faktor u borbi protiv korupcije – Agencija za sprečavanje korupcije\nNadamo se da će Beograd, uz podršku Agencije izraditi dobar LAP\nPrimena Zakona o organizaciji nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije dala je značajne rezultate nakon godinu dana njegove primene, istaknuto je na antikorupcijskom forumu koji se održava u Nišu.\nUnapređenje saradnje, kako na tehničkom tako i na operativnom nivou, još bolja koordinacija državnih organa i institucija zadaci su za naredni period. Agencija je bitan faktor u borbi protiv korupcije i njena uloga je nezamenljiva, poručeno je sa skupa.\n– Dosta je urađeno, ali nas očekuje još dosta posla. Borba protiv korupcije je stalan posao, kako državnih organa i institucija tako i kompletnog društva, poručio je Dragan Sikimić, direktor Agencije za borbu protiv korupcije.\nZnačaj Agencije za borbu protiv korupcije, naglasio je potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, koji se posebno osvrnuo na segment aktivnosti Agencije koji doprinosi dobroj pripremi predmeta, što čini efikasniji rad policije, tužilaštva i sudstva. Podržali su ga i drugi govornici, koji su istakli da Agencija značajno doprinosi efikasnosti borbe protiv korupcije.\nJavnosti su se obratili i ministarka pravde Nela Kuburović, predsednik Vrhovnog kasacionog suda i Visokog saveta sudstva Dragomir Milojević, šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji NJ.E. Sem Fabrici, kao i direktor Pravosudne akademije Nenad Vujić.\nAntikorupcijski forum okupio je sudije i zamenike javnih tužilaca iz Posebnih odeljenja za suzbijanje korupcije iz Beograda, Niša, Novog Sada i Kraljeva, kao i policijske službenike Odeljenja za borbu protiv korupcije, sa namerom da se postigne konstruktivna diskusija o dosadašnjoj primeni Zakona i postignutim rezultatima.\nAntikorupcijski forum organizuje Ministarstvo pravde u saradnji sa projektom „Prevencija i borba protiv korupcije“.\nInterni konkurs za popunjavanje položaja u službi Agencije za sprečavanje korupcije


Direktor nedeljnika Vreme Stevan Ristić izabran za v.d. predsednika UO Asocijacije medija | Autonomija\nPored predstavnice „Color Press Grupe“ Ruže Ristanović, Upravni odbor je na drugo potpredsedničko mesto kao vršioca dužnosti izabrao direktora redakcije portala Telegraf.rs Dejana Vukelića, posle odluke kompanije Ringier Axel Springer da na šest meseci zamrzne članstvo u Asocijaciji.\n„Upravni odbor promene u svom sastavu vidi kao kontinuitet višegodišnjeg nastojanja Asocijacije medija da se obezbede uslovi za slobodan, profesionalan i odgovoran rad novinara i uspostavi održivo i fer medijsko tržište, zaštićeno od političkih uticaja„, navodi se u saopštenju.\nAsocijacija medija navela je da će, pored aktivnog učešća u izradi nove Medijske strategije i dijalogu sa Vladom Srbije, nastaviti svoje kapitalne projekte „Prava mera medija“ i „Mladi mediji“ i ostati posvećena razvoju medijske pismenost kroz projekat „Da li razumeš medije“ i seminare za medijske profesionalce.\n„Zajedno sa drugim novinarskim i medijskim udruženjima, Asocijacija medija napominje da bi svi akteri društvene i političke scene morali da se uzdrže od svih aktivnosti koje ugrožavaju slobodu medija, bezbednost novinara i tržšnu utakmicu lišenu diskriminacije bilo koje vrste“, navodi se u saopštenju.


Naučno-tehnološki park novi način razvoja Živinica - Živinice Čaršija\nNaučno-tehnološki park novi način razvoja Živinica\nObjavljeno jan 30, 2020\nGradonačelnik Živinica Samir Kamenjaković sa saradnicima priprema izgradnju još dvije poslovne zone u ovom gradu, od kojih jedna neće biti klasična poslovna zona nego Naučno-tehnološki park, odnosno zona novih pametnih tehnologija i pametne industrije.\nNaučno-tehnološki park je jedan novi instrument razvoja Grada Živinice, koji će početi privlačit investitore i investicije koji su usmjereni na proizvodnju prozvoda koji su namijenjeni za pametnu industriju i pametne tehnologije, piše Biznisinfo.\nNaučno-tehnološki park je institucionalni projekt koji traži uključenje više aktera, od lokalne zajednice, Univerziteta, poslodavaca, kao i mnogih stručnih grupa i pojedinaca sa područja Grada.\nNakon što je poslovna zona Ciljuge II imala veliki uspjeh i donijela 60 miliona KM ulaganja, gradonačelnik Kamenjaković je odlučio da se naprave još dvije poslovne zone. Ovaj prijedlog upućen je Gradskom vijeću, gdje je i podržan, te sada slijede dalje aktivnosti.\nOno što je prednost izgradnje ovih u odnosu na prethodnu poslovnu zonu jeste blizina grada, postojanje vodovodne, putne i sve ostale infrastrukture, pa bi i troškovi izgradnje bili smanjeni u odnosu na poslovnu zonu koja je urađena.\nPogledajte plan strategije razvoja Općine Živinice\nKonačna cijena igradnje ovih zona znat će se tek kada se napravi projekt izgradnje. Slijedi izgradnja infrastrukture Prema riječima gradonačenika već su ostvareni kontakti i sa univerzitetskim profesorima iz različitih oblasti, a sama realizacija projekta će biti u kombinaciji između univerziteta, institucija i privrede, na osnovu čega će i biti urađen zvaničan projekt.\nIzrada projekta bi trebala trajati oko sedam mjeseci, nakon čega bi se trebalo krenuti u izgradnju infrastrukture. Njegove pretpostavke su da bi za 12 mjeseci prvi korisnici mogli ući u ovaj Naučno-tehnološki park. – Tražili smo da dobijemo mogućnost izgradnje dvije poslovne zone, industrijska i Naučno-tehnološki park.\nSmatramo da taj park može biti spoj nauke, privrede i institucija, s obzirom na to da imamo Univerzitet u blizini Živinica, imamo aerodrom Tuzla koji se nalazi u Živinicama i brojne druge pogodnosti zbog kojih smatramo da smo sazreli za jedan takav poduhvat – kazao je gradonačelnik Samir Kamenjaković.\nDodao je da su prije tri godine pokrenuli startup projekt u sklopu kojeg su napravili i mini inkubator, te smatra da je sljedeći stepen otvaranje Naučno-tehnološkog parka. – Sada idemo u prezentaciju i u pravljenje projekta, kroz koji ćemo sublimirati potrebe u privredi i potrebe koje su važne za poboljšanje stanja u privredi.\nSmatramo to direktnom pomoći privredi, te barijerom koja treba zaustaviti odliv pameti iz BiH. Ovaj prijedlog upućen je Gradskom vijeću, gdje je i podržan, a sada slijede dalje aktivnosti na raelizaciji ovog projekta – zaključio je Kamenjaković.


7. jun 2021. Predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić primio je ambasadora Republike Austrije u Republici Srbiji Nikolausa Luterotija\nTokom sastanka razgovarano je aktuelnim srpsko-austrijskim odnosima, kao i aktivnostima u oblasti parlamentarne saradnje, koje se planiraju za naredni period. Između ostalog, sagovornici su razgovarali o predstojećoj poseti predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića Republici Austriji, na poziv Volfganga Sobotke, predsednika Nacionalnog veća Austrije.\nPredsednik Narodne skupštine Ivica Dačić boraviće u Beču 11. juna, gde će se sastati sa Volfgangom Sobotkom, predsednikom Nacionalnog veća, kao i sa Kristijanom Buhmanom, predsednikom Saveznog veća Savezne skupštine Republike Austrije.\nSagovornici su se složili da će predstojeća poseta značajno doprineti jačanju parlamentarne saradnje između dve zemlje, ali i unapređenju ukupnih bilateralnih odnosa Republike Srbije i Republike Austrije.\nPonedeljak, 7. jun 2021. | sastanak predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića sa ambasadorom Austrije u Srbiji Nikolausom Luterotijem 07.06.2021.


Amerika otvara „front“ protiv Rusije i Kine i u Iranu - 21.08.2020, Sputnik Srbija\nPretnje Vašingtona da će Rusiji i Kini nametnuti sankcije zbog Irana ruski eksperti vide kao deo američke „predizborne igre“, ali ne isključuju mogućnost da će... 21.08.2020, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, sad, kina, rusija\n22:28 21.08.2020 (Osveženo: 01:00 26.08.2021)\nPretnje Vašingtona da će Rusiji i Kini nametnuti sankcije zbog Irana ruski eksperti vide kao deo američke „predizborne igre“, ali ne isključuju mogućnost da će restriktivne mere zaista biti i uvedene.\nUvođenje sankcija Rusiji i, tim pre, Kini apsolutno je američka unutrašnja politička igra pred izbore, a Amerikancima nije potrebno da traže posebne razloge za nametanje sankcija - Iran, izgradnja gasovoda 'Severni tok-2', zahtevi protiv Kine zbog nedokazanih epizoda krađe intelektualne svojine, kaže za Sputnjik Aleksandar Špunt, direktor Instituta za instrumente političke analize.\nS druge strane, kako dodaje, izbori u SAD se približavaju, a unutrašnja politička situacija nikad nije bila tako teška u posleratnim godinama kao sada - uništavaju spomenike osnivačima, pokušavaju da zapale federalne sudove, ponižavaju i bacaju na kolena policajce, što se nikad nije dogodilo u savremenoj političkoj istoriji.\n„Trampu je potreban reizbor na mesto predsednika. Ako će u procesu reizbora demonstracija žestoke politike prema prema američkim konkurentima – Kini i Rusiji - biti od koristi Trampovom štabu, onda će te sankcije biti uvedene bez obzira na poziciju Rusije u vezi s iranskim embargom“, kaže Špunt.\nGovoreći o efikasnosti sankcija, ekspert napominje da je do sada protiv Rusije već isproban čitav „arsenal sankcija“, ali da one nisu svrsishodne.\n„Niko suštinski neće uvoditi nove sankcije, poput sankcija vezanih za državni dug ili rusku naftu, jer će to izazvati vrlo ozbiljan otpor američkih poslovnih krugova. Vrlo je moguće da će neke sankcije zaista biti uvedene, ali kao što nismo osetili prethodne sankcije koje su nam nametali, nećemo osetiti ni ove“, istakao je Špunt.\nRusija i Kina jačaju saradnju i prijateljstvo\nPovodom ocena da američka politika pritisaka i kažnjavanja još više približava Rusiju i Kinu i jača njihovu saradnju u svim sferama, Špunt kaže da je ta saradnja jaka i bez toga.\n„Objektivni faktori doprinose zbližavanju Rusije i Kine. Kini smo bliži ne zato što moramo da budemo prijatelji da bismo se udružili protiv Amerike, već zato što u ovoj istorijskoj fazi imamo zajedničke ekonomske i geostrateške interese - Rusija je globalna energetska sila, jedna od prvih u proizvodnji ugljovodonika. Takođe, Rusija je logistički most za Kinu, dok je Kina najveći svetski potrošač ugljovodonika i ima vrlo malo sopstvene nafte i gasa. Faktore zbližavanja možemo nabrajati u beskraj, ali najvažnije je da ne moramo da se zbližavamo i družimo zbog Amerike, već nam je ovo prijateljstvo i partnerstvo potrebno i bez toga“, rekao je Špunt.\nNameru SAD o uvođenju sankcija Rusiji i Kini obelodanio je američki državni sekretar Majk Pompeo, koji je rekao da će restriktivne mere biti uvedene ukoliko te dve zemlje budu ometale obnavljanje restriktivnih mera protiv Irana.\nPompeo namerava da lično obavesti članove Saveta bezbednosti UN o obnavljanju sankcija protiv Irana koje će biti ponovo aktivirane za 30 dana i zahtevaće da Teheran obustavi sve aktivnosti u vezi sa obogaćivanjem urana.\nVašington namerava da produži embargo na isporuku oružja Iranu za 13 godina, uprkos činjenici da odgovarajuću rezoluciju nisu podržale članice Saveta bezbednosti - SAD i Dominikanska republika glasale su „za“, Rusija i Kina - protiv, dok je 11 zemalja bilo suzdržano.\nPrema mišljenju Pompea, svet će biti „bezbednije mesto“, a sankcije će sprečiti da Iran nabavi ruske PVO sisteme i kineske tenkove.\nS druge strane, Rusija ne vidi osnova da se produži embargo na oružje Iranu, a svaki pokušaj da se embargo učini neograničenim smatra nelegitimnim. Moskva podseća da Savet bezbednosti UN nije uvodio embargo na oružje u punom smislu te reči protiv Irana, nego je uveo dozvoljeni režim za isporuku određene vrste oružja u Iran. Ovaj režim se primenjuje na ograničeni period i taj period ističe u oktobru, a svaki pokušaj da se iskoristi trenutna situacija kako bi se ovaj režim proširio, pa čak i uveo embargo na oružje na neodređeno vreme, nema nikakvih zakonskih osnova, ni političkih ni moralnih.


Filmovi u spomen na stogodišnjicu Velikog rata Kulturni centar Trebinje\nFilmovi u spomen na stogodišnjicu Velikog rata\nDrugog dana kinematografskog programa „U kontekstu“, koji su u Trebinju povodom obilježavanja 100 godina od početka Velikog rata organizovali Kinoteka Republike Srpske i Jugoslovenska kinoteka iz Beograda, u Muzeju Hercegovine večeras je priređen dokumentarni filmski program.\nLjubitelji istorijskih dokumentarnih filmova imali su priliku da pogledaju ostvarenja „Sarajevski atentat“ Suada Mrkonjića i „Cerska bitka“ Svetozara Pavlovića, oba iz 1964. godine, te dugometražni dokumentarac Miomira Mikija Stamenkovića „Jugoslavija po volji naroda 1914 – 1918“ iz 1988. godine.\nAutor programa i upravnik Arhiva Jugoslovenske kinoteke Aleksandar Erdeljanovića – rekao je da su prvi filmovi o Prvom svjetskom ratu na našim prostorima snimljeni tek na prvi jubilej – 50 godina od njegovog izbijanja, kada Živorad Žika Mitrović snima i najznačajniji igrani film o Velikom ratu „Marš na Drinu“, te kada nastaju dokumentarni filmovi „Sarajevski atentat“, u produkciji sarajevskog „Sutjeska filma“ i „Cerska bitka“, u produkciji „Dunav filma“ iz Beograda.\n„’Sarajevski atentat’ vrlo je ‘pošten’ film iako je nastao u vrijeme drugačijih unutrašnjih odnosa, a bavi se organizacijom Mlada Bosna, dok je drugi film ‘Cerska bitka’ zanimljiv samim tim što je snimljen – jer ta velika pobjeda srpske vojske nije filmski ovjekovječena – na Ceru nije bez kamere, snimatelja, ni filmske trake. Reditelj Sveta Pavlović na raspolaganju je imao samo stare fotografije, od kojih je napravio veoma dinamičar i kvalitetan film za ono vrijeme“, rekao je Erdeljanović predstavljajući večerašnji filmski program.\nErdeljanović je dodao da je dugometražni dokumentarni film „Jugoslavija po volji naroda 1914 – 1918“, iz 1988. godine, najambiciozniji istorijski dokumentarac koji je na našim prostorima snimljen o Prvom svjetskom ratu. Prije svega, pojasnio je on, što je reditelj „uspio da prikupi mnoštvo filmskog materijala i napravi uzbudljivo svedočanstvo, ne samo o godinama rata, već i o širem istorijskom kontekstu – od dolaska kraljevskih dinastija u Srbiji, preko ratne golgote Srbije, do njenog ponovnog vaskrsa u prvoj Jugoslaviji“.\n„Film donosi i izvjesne kontraverze jer prvi put progovara o problemima u odnosima između Srbije i njenih saveznika, koji su često odugovlačili da pomognu Srbiji u teškim situacijama, ali i spečavali neke odluka srpskog ratnog rukovodstva, kojima bi se možda izbjegle teže posljedice“, rekao je Erdeljanović.\nGeneralni pokrovitelj manifestacije je Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske. Dvodnevni program u Trebinju realizovan je uz podršku Odbora za obilježavanje stogodišnjice od početka Prvog svjetskog rata Grada Trebinja, te Kulturnog centra i Muzeja Hercegovine.\nPrevious GOSPOJINSKI SABORU KC TREBINJE


CDOP HRM: Organizaciona kultura - integrisani model promene » CDOP\n← OBUKA: Sedam principa učenja odraslih\nPROJEKTI: “Recikliraj baš, uradi šta znaš“ →\nHRM: Organizaciona kultura – integrisani model promene\nPosted on apr 24, 2013 in HRM | No Comments\n“Sve organizacije, uključujući i vojne, imaju jedan nevidljivi kvalitet, odredjeni karakter i način na koji funkcionišu. Taj karakter organizacije i način funkcionisanja može da bude snažniji od bilo koje osobe ili formalnog sistema. Da bi se shvatila “duša” jedne organizacije potrebno je, mimo pisanih pravila i strukture, razotkriti skriveni svet organizacione kulture. Organizaciona kultura smatra se jednim od ključnih segmenata organizacione uspešnosti. Njen uticaj na ponašanje ljudskog faktora u procesu rada veoma je značajan. Organizaciona kultura usmerava i odredjuje svakodnevno ponašanje i aktivnosti ljudi u organizaciji.“ Ranko Lojic, Ministarstvo odbrane Republike Srbije, Vojna akademija,\nAko ste se zapitali, kakve veze sad ima vojska sa organizacionom kulturom, odgovor je lak: nema! Ali svaka organizacija ima svoju kulturu, bez obzira bila ona vojna ili ne. Ona je neminovnost i jedan od ključnih faktora od kojih zavisi način funkcionisanja organizacije. A još ako imate menadžment u toj organizaciji koji je svestan njenog značaja na krajni uspeh organizacije, pa makar to bila i sama vojska, onda imate neophodan uslov da se ozbiljno i dugoročno radi na njenom unapredjenju.\nU Srbiji su se poslednjih dve decenije dešavale transformacije, kada su u pitanju organizacije, uglavnom poslovnih sistema usled kupovine od strane drugih, najčešće stranih preduzeća, ili usled rasta postojećeg poslovanja domaćih preduzeća. Ono sto se dešavalo u tom procesu transformacije je da su se kompanije uglavnom bavile pitanjem organizacione strukture firme menjajući postojeće organizacione šeme, nazive radnih mesta, uvodeći nove procedure i prakse poslovanja, baveći se planovima i budžetima kompanije, zaboravljajući ili vrlo malo baveći se i promenom organizacione kulture u datim sistemima i time ostavljajući prostor da ono što se uradi po pitanjutransformacije sistema može ostati samo slovo na papiru. Najčešće se pitanje organizacione kulture od strane menadžmenta ostavlja na kraju, ako se uopšte stigne do tog pitanja, jer rezultati na osnovu ovih promena se mogu videti tek nakon dužeg vremena, što ne ide u prilog zahtevu brzih transformacija da se u što kraćem roku postignu što vidljiviji rezultati. Zapravo jedna od najznačajnijih barijera za uspešno udruživanje (merdžer) organizacija jeste nekompatibilnost organizacionih kultura. Da bi udruživajnje bilo efektivno, najmanje jedna, a ponekad i obe organizacije koje se udružuju moraju da promene svoje kulture.\nNo prvo da vidimo šta je to organizaciona kultura.\nČesto se za kulturu kaže da su to: „moralne, socijalne i ponašajne norme jedne organizacije zasnovane na verovanjima, stavovima prioritetima njenih članova“(Duffy, 1999). U prevodu, organizaciona kultura utiče na način na koji zaposleni misle, ponašaju se i osećaju. To je način na koji kompanija posluje i ona može biti izražena u misiji kompanije, u unutrašnjem dekoru kancelarija, načinom oblačenja zaposlenih na poslu, načinom na koji zaposleni oslovljavaju jedni druge i titulama koje su im date. Pored svega gore navedenog, treba imati u vidu da su:\n• kulture kolektivna verovanja u organizaciji koja oblikuju ponašanje zaposlenih;\n• kulture su delimično zasnovane na emocijama, koje su posebno uočijive kada se preti promenom (npr strah kod zaposlenih zbog eventualnog gubitka ili ugrožavanja postojećeg položaja);\n• iako se kulture protive promeni, one se konstantno menjaju (npr svaki dolazak novog zaposlenog može u manjoj ili većoj meri uticati na promenu organizacione kulture), itd.\nDa bismo uspešno pokrenuli projekat promene organizacione kulture moramo prvo znati gde smo, tj, neophodno je uraditi sveobuhvatnu analizu postojeće kulture. Osim što je neophodno znati gde smo, potrebno je znati i gde želimo da idemo – tj definisati željenu kulturu. Uporedjivanjem trenutne i željene kulture dovodi nas do identifikovanja „jaza kulture“ koji treba prevazići. Uspešnost prevazilaženja ovog jaza zavisi od kvaliteta procesa upravljanja promenom koji mora da obuhvati sve nivoe u kompaniji. To se najbolje postiže kroz integrisani model promene koji promenu organizacione kulture sagledava sa aspekta pojedinca, tima i same organizacije.\nIntegrisani model promene\nIntegrisani model promene nam omogućava da u ovoj promeni planiramo i utičemo na sve aktere koji su bitni u formiranju postojeće pa samim tim i željene kulture. Prvo, mora postojati razumevanje stare kulture, zato što se nova kultura ne može razviti ukoliko menadžeri i zaposleni ne shvataju odakle treba da krenu. Ako se konkurentsko okruženje brzo menja, onda će verovatno biti potrebna i brza promena organizacione kulture. Međutim, često je potrebno promeniti samo neke od praksi i sekundarnih vrednosti. Zatim treba da kao organizacija obezbedimo, a što je najčesće uloga HR sektora, sistemska rešenja na nivou cele kompanije koja podstiču i podržavaju novu vrstu ponašanja. Bez jasno definisanih i iskomuniciranih alata koje važe za sve zaposlene, nećemo puno postići sa promenom. Na primer, kroz sam Sistem upravljanja učinkom možete uneti nove ciljeve ili ponašanja koje su izraz vrednosti nove željenje organizacione kulture. Zatim, ukoliko uvežete da bonus zaposlenih barem u jednoj petini zavisi od ovih ciljeva ili ponašanja, itekako će to uticati da zaposleni počnu da menjaju svoje ponašanje ka željenom pravcu.\nTakodje, za uspešnost bilo koje promene je jako bitno i samo okruženje, tj tim ljudi sa kojim se radi. Ukoliko ne postoji svest o značaju uspostavljanja nove kulture i podrške od prvih saradnika, put promene će biti teži i za sistem i za pojedince koji žele da se ovakva promena desi. U ovom slučaju, treba osmisliti aktivnosti koji podstiču i nagradjuju zajednički rad zaposlenih. Treba podržavati i pozitivno isticati timove koji imaju ideju kako da stvore bolju kulturu i spremni su da rade na toj ideji. Javno promovisanje takvih ideja, nagradjivanje i davanje slobode u realizaciji su jako bitne za uspeh promene organizacione kulture na nivou tima.\nI na kraju, ostaje promena pojedinca, koji svojim verovanjima i ponašanjem daje sadržaj postojeće kulture. Na ovom nivou potrebno je postići življenje nove kulture, zato što akcije govore više od reči, narocito ako te akcije potiču od glave kuće. Obavezivanje na promenu treba da demonstrira menadžment organizacije. Svi zaposleni u organizaciji učestvuju u promeni kulture, menjajući sebe lično. Na tom putu, pobede i uspešne priče treba proslaviti, jer to snažno deluje na zaposlene i snažan su mehanizam za promenu kulture.\nPromena zahteva vreme\nPromena organizacione kulture je najkompleksnija od svih dugoročnih promena. Treba imati u vidu, da ovaj proces promene zahteva vreme, i to u najboljem slučaju tri godine, u proseku oko pet, pa cak i do deset godina u zavisnosti od veličine organizacije, nivoa promena i definisanog jaza za prevazilaženje. No, ne treba gubiti nadu jer se već posle prve godine mogu videti prvi rezultati promene. Ove kratkoročne promene su jako bitne za ceo proces upravljanja promenm jer predstavljaju pravu motivaciju za zaposlene, jer predstavljaju dokaz da se stvarno radi na promenama. U ovom procesu veoma su važni tolerancija i razumevanje. Treba se uvek setiti da strah stvara najveću barijeru promenama.\nZdrave kulture privlače produktivne zaposlene, koji imaju visok nivo motivacije i samoaktuelizacije, koji su samostalni u svom poslu i odgovorni za svoje aktivnosti, a ovakvi zaposleni pomažu u izgradnji profitabilnih kompanija.\nBez obzira da li imate ili nemate “zdravu” organizacionu kulture, na njoj treba raditi svesno, proaktivno i stalno, jer u suprotnom razviće se neformalna, često disfunkcionalna ponašanja u kompaniji. U tom procesu razvoja ključnu ulogu ima menadžment, tj jedna od najvažnijih uloga menadžmenta organizacije je da svesno radi na kreiranju željene kulture koja bi omogućila maksimalnu efektivnost organizacije.


IZVJEŠTAJ Vijeće ministara BiH\nNajviše ih je došlo iz Pakistana (6.910), Irana (3.373), Sirije (2.529), Afganistana (2.431), Iraka (1.874) i Libije (760)\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine razmotrilo je i usvojilo informaciju o stanju u oblasti migracija u BiH u vezi s povećanim prilivom migranata u Bosni i Hercegovini te zadužilo Ministarstvo sigurnosti BiH da prati situaciju i redovno izvještava Vijeće ministara BiH.\nJačanje državne granice, uz angažman dodatnih 180 policajaca, kako je rečeno na sjednici, dovelo je do sprečavanja i smanjivanja nezakonitog ulaska migranata u BiH. Službi za poslove sa strancima od 1. januara do 4. novembra ove godine prijavljena su 21.163 nezakonita migranta, a namjeru za azil izrazilo je njih 19.986, ali je zahtjev za azil podnijelo 1.314 migranta. Najviše migranata došlo je iz Pakistana (6.910), Irana (3.373), Sirije (2.529), Afganistana (2.431), Iraka (1.874) i Libije (760).\nMUP RS će Graničnoj policiji BiH uputiti dodatnih 40 policijskih službenika koji će, u dogovoru s Graničnom policijom BiH, biti raspoređeni na najkritičnijim dijelovima istočne granice BiH. Migranti, njih oko 500, koji se već nalaze na području Unsko-sanskog kantona će u vrlo kratkom roku biti postupno smještani u prostore kompanije "Bira", koje će služiti kao prihvatni centar za migrante. Međunarodna organizacija za migracije (IOM) će u narednom periodu raspisati odgovarajuće tendere na koje se može prijaviti Crveni križ Mostar te u skladu s propisima aplicirati za neophodna sredstva.\nPrema informaciji o stanju o oblasti migracija, prioriteti BiH u oblasti migracija ostaju jačanje Granične policije BiH s ciljem bolje kontrole granice i sprečavanja nezakonitih ulazaka, jačanja kapaciteta Službe za poslove sa strancima i Sektora za migracije Ministarstva sigurnosti BiH, realizacija sporazuma o readmisiji i jačanje readmisijskih kapaciteta, jačanje kapaciteta u području azila i intenziviranje borbe protiv krijumčarenja migrantima.\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine Migranti


U Futogu je danas otvoren novi rekonstruisani objekat Gerontološkog centra "Novi Sad", Prihvatilište za stara i odrasla lica, za čiju su adaptaciju i saniranje Pokrajinska vlada preko Uprave za kapitalna ulaganja Vojvodine i Grad Novi Sad izdvojili 120 miliona dinara.\nTom prilikom, predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović izjavio je da je trajno opredeljenje i obaveza vlade na čijem je čelu da stvori odgovarajuće uslove za život i rad u svim ustanovama socijalne zaštite čiji je pokrajina osnivač.\nSocijalna zaštita prioritet\n- Za Pokrajinsku vladu unapređenje socijalne zaštite jedan je od glavnih prioriteta. To najbolje pokazuje činjenica da smo 2016. godine, kada smo preuzeli odgovornost za vođenje AP Vojvodine, za tu oblast zatekli budžet od svega 400 miliona dinara, a da je ove godine za sve njene segmente opredeljeno 726 miliona dinara - rekao je Mirović i dodao da je dogradnja i renoviranje Prihvatilišta jedna u nizu zajedničkih investicija koju realizuju Pokrajinska vlada i Grad Novi Sad i da je to, kako je rekao, potvrda ostvarivanja politike okupljanja oko projekata od vitalne važnosti za građane pokrajine.\nMirović u Gerontološkom centru\nOvom prilikom, Mirović je najavio i rekonstrukciju stare zgrade Gerontološkog centra u Futogu za koju je Pokrajinska vlada već izdvijila 39 miliona dinara.\n- Socijalno odgovorna politika grada Novog Sada jedan je od aksioma politike koju vodimo i to je bio razlog da zajedno sa Pokrajinskom vladom krenemo u investicije ulaganja u budućnost naših građana, kojima je ova vrsta pomoći potrebna - naveo je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nPočinje obnova Grebenskog puta na Fruškoj gori\n- Smatram da ćemo na ovaj način, znatno unaprediti uslugu smeštaja u Prihvatilištu i uspešno smanjiti rizik od beskućništva, jer možemo da odgovorimo na mnogo veći broj potreba na teritoriji grada Novog Sada, a i šire - dodala je direktorka Gerontološkog centra Slavica Škrbić.\nMirović: Vojvodina će proširiti, a ne smanjivati obim pomoći za treće dete kroz nove mere\nOtvaranju Prihvatilišta prisustvovali su pokrajinski sekretar za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova, Predrag Vuletić i državni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Nenad Nerić.\nU Srbiji boravi stručnjak za ROBOTSKU HIRURGIJU, pomaže našim lekarima da modernizuju laparoskopski pristup\nDirektor Kliničkog-bolničkog centra profesor dr Vladimir Đukić kaže da se već neko vreme u Srbiji, uz pomoć inostranih stručnjaka, radi na standardizaciji procedure izvođenja laparoskopske hirurgije kako bi se ona izvodila na identičan način u svim zdravstvenim ustanovama u našoj zemlji.\nDanas toplije i nešto slabiji vetar, a evo kakvo nas vreme čeka do kraja nedelje\nU Srbiji će danas biti pretežno suncano i toplije, uz slab i umeren, a u košavskom području i na planinama jak južni i jugoistočni vetar, koji ce na jugu Banata i u donjem Podunavlju dostizati olujne udare.\nNOVI PODUHVAT SLABOVIDOG MARATONCA Kragujevčanin u Čikagu namerava da istriči 77 maratona za 77 dana\nSlabovidi maratonac Goran Nikolić iz Kragujevca započeo je prošle nedelje u Čikagu novi jedinstveni atletski poduhvat kojim namerava da za 77 uzastopnih dana istrči 77 punih maratona.\nOdluka Vlade Srbije da milion evra izdvoji za obnovu crkve Notr Dam u Parizu je primer državne politike, veliki simbol i naših promena, kao i našeg prijateljstva, rekao je ministar finansija Siniša Mali.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, povodom Dana Vojske Srbije, doneo je ukaze o postavljenjima na nove dužnosti, unapređenju u viši čin i vanrednim unapređenjima, a .\nTeretnjaci na Batrovcima čekaju 14 sati\nTeretna vozila na izlaz iz Srbije na graničnom prelazu Batrovci sa Hrvatskom danas čekaju 14 časova, na prelazu Bačka Palanka osam, a na prelazu Šid pet časova, saopštio je Auto-moto savez Srbije.


Šef Službe dečije zaštite u Smederevu osuđen zbog više krivičnih dela - SDCafe.rs\nHome\tInfoHronika\tŠef Službe dečije zaštite u Smederevu osuđen zbog više krivičnih dela\nŠef Službe dečije zaštite u Smederevu osuđen zbog više krivičnih dela\nViši sud u Smederevu osudio je na godinu dana i tri meseca zatvora šefa Službe dečije zaštite Radišu Đorđevića zbog zloupotrebe službenog položaja, falsifikovanja službene isprave, kao i primanja i davanja mita.\nĐorđević je izdavanjem nezakonitih rešenja za dečiji dodatak oštetio budžet Srbije za 2,8 miliona dinara, zbog čega mora da plati 236.000 dinara, a 75 korisnika koji su nelegalno stekli pravo na dečiji dodatak, obavezani su da vrate tih 2,8 miliona dinara.\nĐorđević nije prisustvovao izricanju presude.\nNa nezakonit rad u Službi dečje zaštite u Smederevu najpre je ukazala tadašnja predsednica opštine Jasna Avramović kada je sredinom novembra 2004. smenila Radišu Đorđevića i višeg referenta iste službe Gorana Manića, a potom dala nalog za krivičnu prijavu protiv njih.\nĐorđević je prvi put uhapšen sredinom decembra 2004. i posle dva dana pušten da bi 17. januara 2005. ponovo bio uhapšen i u pritvoru bio do kraja novembra iste godine, jer je istraga u više navrata proširivana.\nNa kosidbi najbolji Vuk i Cvijeta


5 proizvoda koje devojke treba da izbegavaju nakon tridesete - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nTako je američka publikacija My Domaine, zajedno sa stručnjacima iz oblasti zdrave ishrane i vodećim nutricionistima, sastavila listu od 5 proizvoda koje treba izbegavati posle 30 godina, posebno za žene.\nŠećer, koji izaziva upalne procese u telu i oštećuje vlakna kolagena i elastina, koji su odgovorni za mladost i zdravu kožu, je prvi na listi. Štaviše, odbijanje čistog šećera neće rešiti problem, jer mnogi proizvodi sadrže "skriveni" šećer, čiju količinu takođe morate da regulišete. Slede razni veštački začini i umaci: stručnjaci preporučuju da ih zamenite prirodnim začinima i ručno pravljenim umacima.\nDevojkama posle tridesete savetuje se da napuste nekvalitetne testenine, dozvoljavajući sebi samo testenine napravljene od celog zrna pšenice. Iz ishrane treba isključiti i pečenje i beli hleb koji sadrže veliku količinu šećera i glukoze koji mogu da poremete u organizmu proizvodnju kolagena i mnogih proteina.\nPreferirajte integralni hleb i zdrave slatkiše. Uprkos svim mitovima o prednostima dijetalnih pića, stručnjaci ne preporučuju njihovo uzimanje devojkama nakon 30. godine: štetne materije u njihovom sastavu negativno utiču na hormone štitne žlezde.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Dokazano od strane stručnjaka: ovaj proizvod daje savršenu kožu i blistavu kosu


Srbija sada vise izvozi u BiH, nego u Rusiju i Kinu zajedno\nTanjug 14. maja 2022. 09:28\nSAVUDRIJA – Koliko je važna regionalna saradnja, pa samim tim i inicijativa Otvoreni Balkan, govori podatak da Srbija trenutno više izvozi u Bosnu i Hercegovinu, nego u Rusiju i Kinu zajedno, kaže predsednik Saveza ekonomista Srbije (SES) Aleksandar Vlahović.\nVlahović za Tanjug kaže da su dobre naznake iz Podgorice da i Crna Gora razmišlja o pridruživanju toj inicijativi.\n“Verujem da će se u doglednom vremeu i tzv. Kosovo pridružiti toj inicijativi, a videćemo da li će BiH uspeti da definiše jedinstven stav”, rekao je Vlahović, koji učestvuje na skupu “Strateški ekonomski razgovori” u Istri u organizaciji SEEBDN.\nNa pitanje da li bi “Otvoreni Balkan”, posebno u vreme krize, mogao region da učini otpornijim, Vlahović kaže da o značaju te inicijative najbolje govori primer Srbije koja u ovom trenutku izvozi više u BiH, nego u Rusiju i Kinu zajedno.\nVlahović navodi da je “Otvoreni Balkan” veoma važan jer podrazumeva slobodan protok robe, ljudi, usluga, kapitala, prizavanje diploma i druge pogodnosti.


Vršac: Ulaganja za 651 radno mesto - Bizlife.rs\n18:57 Vršac, 14/12/2011\nNemačka kompanija „Frezenijus medikal ker“ i fabrika cipela „Serbita šuz“ investiraće 24,6 miliona evra u Vršcu i otvoriti 651 radno mesto.\nPotpredsednica Vlade Srbije Verica Kalanović je kazala da je program direktne podrške investitorima ključna mera u borbi za nova radna mesta.\nKompanija Frezenijus koja planira ulaganje 24 miliona evra u širenje pogona u Vršcu dobiće podsticaje od 9.000 evra po zaposlenom, odnosno ukupno 4.959.000 evra za 551 radno mesto.\nSrpska kompanija „Serbita šuz“, koju je osnovao Đovani Favaroni, planira da uloži oko 600.000 evra u opremanje fabrike za proizvodnju ženskih cipela i za otvaranje 100 novih radnih dobiće podsticaje od 400.000 evra, kazali su u SIEPA.\nKalanovićeva je istakla da je nezaposlenost jedan od najvećih problema srpske ekonomije i da je sasvim jasno da bez novih investicija nema novih radnih mesta.\n„Program podsticaja direktnih investicija je sistemska mera koja daje konkretne rezultate“, kazala je ona i dodala da su u prethodnih pet godina primene programa podrške investicijama stvoreni uslovi za otvaranje više od 33.000 novih radnih u Srbiji.\nKalanovićeva je naglasila da je zbog toga od presudne važnosti da država i u 2012. godini nastavi sa tom merom i dodala da jedino sa proinvesticionim modelom možemo očekivati rast privredne aktivnosti i povećanje zaposlenosti.\nPotpredsednica Vlade Srbije je podsetila je da je Vršac stavljen na listu gradova od posebnog interesa zato što je stopa nezaposlenosti iznad republičkog proseka i da su podsticaji za investitore u tom gradu dvostruko veći nego u gradovima koji nisu na toj listi.\nDirektor kompanije Frezenijus medikal ker Predrag Vranić kazao je da će se ta kompanija uložiti napor da još više povećamo izvoz iz Srbije.\n„Prošle godine izvezli smo robu u vrednosti od 11,8 miliona evra, ove godine 29 miliona evra, aobećavamo da ćemo sledeće godine još više izvoziti“, rekao je Vranić.


Počeo Međunarodni festival gitare - FILTER\nPočeo Međunarodni festival gitare\nNastupom američkog dua “Nuklear orka” – gitariste Lerija Hemeta i flautistkinje Mirande Arejne sinoć je u Istočnom Sarajevu zvanično počeo četvrti Međunarodni festival gitare “Gitar junajted fest” na kojem će nastupiti više od 40 takmičara iz zemalja bivše Jugoslavije, Italije i Španije.\nDirektor festivala, kompozitor i gitarista Vojislav Ivanović izjavio je da “Gitar junajted fest” zamišljen tako da svake godine okuplja i ujedinjuje ljude u muzici, na neki drugačiji način.\n“Ove godine nam je posebno drago da su nam došli gosti iz SAD /Nuklear orka/, koji će se publici predstaviti sa izuzetno zanimljivim i kvalitetnim repertoarom”, rekao je Ivanović novinarima.\nIvanović je istakao da će na ovogodišnjem festivalu takmičare u šest kategorija ocjenjivati četiri stručna žirija sastavljena od eminentnih pedagoga i solista.\nArejna je rekla da je ovaj festival bio veoma uspješan posljednjih godina, te joj je izuzetno drago što su dobili priliku da svoj repertoar predstave publici u Istočnom Sarajevu.\n“Večeras ćemo svirati vrld mjuzik program, koji se velikim dijelom sastoji od naših autorskih kompozicija. Sviraćemo naša četiri originalna djela koja su nastala kroz inspiraciju iz nekih od naših putovanja, dva djela Vojislava Ivanovića, kao i neke muzičke fuzije koje smo uzeli iz različitih izvora i dodali neke naše stvari”, pojasnila je Arejna.\nNačelnik Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti u opštini Istočno Novo Sarajevo Igor Đokanović smatra da “Gitar junajted fest” svojim kvalitetom i sadržajem prevazilazi veličinu ove lokalne zajednice.\nĐokanović je poručio da će opštinska uprava nastaviti da podržava Međunarodni festival gitare, ali i ostale slične manifestacije.\nOvogodišnji, četvrti festival, koji se održava pod sloganom “Svijet gitare” ponovo je ugostio poznatog grčkog graditelja gitara Janisa Sejdulea, koji će gitaru vrijednosti 10.000 KM pokloniti pobjedniku šeste kategorije takmičenja, a predviđene su i promocije i izložbe gitara, notnih izdanja i opreme za ovaj instument.\nU Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo večeras u 20.00 časova nastupiće čuveni grčki virtuoz na gitari Dimitris Kotronakis sa programom savremenih gitarskih kompozitora.\nU subotu, 2. novembra, u 20.00 časova u Domu Oružanih snaga BiH u Sarajevu predviđen je jubilarni koncert Vojislava Ivanovića “Veče sa prijateljima”, povodom 40 godina njegovog umjetničkog rada i 60. rođendana koji će okupiti 10 solista iz pet zemalja, kao i novoosnovani Sarajevski kamerni orkestar mladih sa dirigentom Alekom Isakovićem.\nFestival će zvanično biti zatvoren u nedjelju, 3. novembra, u 17.00 časova u Kulturnom centu Istočno Novo Sarajevo, kada će biti održan gala koncert na kojem će se publici predstaviti šest pobjednika takmičenja.\nNakon koncerta publika će glasati i izabrati jednog pobjednika svih pobjednika i dodijeliti mu nagradu “Glas publike Gitar junajted 2019”, dok će festivalski odbor najboljem učesniku iz Istočnog Sarajeva dodijeliti specijalnu nagradu “Mlada nada gitare Istočno Sarajevo 2019”.\nUlaznice se mogu kupiti u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo dva časa prije svakog koncerta.\nPrethodna Obilježena slava Pravnog fakulteta\nSledeća „VATROGASAC-moj heroj!“


Bitka za Lučane, Doljevac, Kladovo i Kulu - Jutarnji GLASnik\nU sva četiri mesta za lokalne izbore 16. decembra SNS i SPS predali izborne liste\nzbornu trku 16. decembra u Lučanima, Doljevcu, Kladovu i Kuli jedino će u sve četiri ove opštine trčati Srpska napredna stranka i Socijalistička partija Srbije. Opozicija će trčati samo jednu deonicu i to onu u Lučanima gde će se Savez za Srbiju boriti za naklonosti birača.\nNajveće interesovanje stranaka i političkih pokreta je za izbore u Lučanima gde je do sada predato šest izbornih lista. U ostalim mestima nije veliko interesovanje. Tako su u Doljevcu izborne liste predali SNS, SPS i PUPS, a u Kuli i Kladovu su to uradili SNS i SPS.\nU Lučanima su prvi prikupili potpise predstavnici liste „Aleksandar Vučić – Zato što volimo Lučane i Dragačevo – Srpska napredna stranka”. Listu kandidata naprednjaka, kako „Politika” saznaje, u kampanji će pomoći veći broj visokih funkcionera, a očekuje se da će u skladu sa vremenom u završnici predstavljanja svog izbornog programa doći i lider SNS-a Aleksandar Vučić.\nPrvi na izbornoj listi su svi sadašnji čelnici Lučana tako da će 16. decembra građani na izborima oceniti njihov rad. Prva na listi odborničkih kandidata je sadašnja predsednica opštine Vesna Stambolić, koja je istakla da je listu SNS-a podržalo svojim potpisima 915 građana opštine Lučani.\n„Ovaj broj potpisa je korektan s obzirom da je za predaju bilo potrebno 200. To pokazuje da SNS ima veliku podršku naroda u Lučanima. Očekujem izuzetan izborni rezultat, zahvaljujem svima koji su nas podržali svojim potpisima, ali i svima onima koji će izaći 16. decembra na svoja biračka mesta i zaokružiti redni broj 1”, kazala je Stambolićeva.\nSa velikim ambicijama na izborima u Lučanima učestvuje i PUPS, koji je drugi predao listu „Milan Krkobabić, Partija ujedinjenih penzionera Srbije – I Lučani su Srbija”, a ima 27 kandidata za odbornike. Prvi na listi je Dragiša Nikolić, predsednik Opštinskog odbora PUPS-a u Lučanima, koji za „Politiku” kaže da očekuje da vode kampanju u dogovoru sa vrhom stranke.\n„Očekujem da budemo prva opština u Srbiji gde je PUPS samostalno izašao na izbore i prešao izborni cenzus. Mi radimo maksimalno na tome da se to i ostvari, a to je istovremeno i želja našeg predsednika Milana Krkobabića. Veliki sam optimista i mislim da ćemo na osnovu razgovora sa građanima koji podržavaju našu politiku uspeti u tome”, naglasio je Nikolić. Penzionerima će u kampanji pomoći i Milan Krkobabić koji će najmanje dva puta doći na tribine PUPS-a. Dragiša Nikolić se nada da će penzioneri i u Lučanima dobiti 13. penziju kao u Beogradu.\nSrpska radikalna stranka u petak je predala listu za izbore u Lučanima. Kandidat za predsednika opštine Miodrag Mišo Luković, zahvalio je sugrađanima koji su svojim potpisom podržali listu „Dr Vojislav Šešelj – Srpska radikalna stranka” i naveo da se na listi nalaze pošteni, časni, marljivi i odgovorni ljudi „za koje se s pravom može reći da su oličenje pravih srpskih domaćina”.\nMiloš Jovanović, predsednik Demokratske stranke Srbije, kaže za naš list da će ova partija sigurno učestvovati na lokalnim izborima u Lučanima, ali da to neće uraditi u ostale tri opštine gde će 16. decembra istovremeno biti održani izbori. „Kao i pre četiri godine na lokalne izbore izaći ćemo sa lokalnim timom na čijoj listi će biti i naši članovi. Od ponedeljka ćemo se dogovoriti kada ćemo predati zajedničku listu”, rekao je Jovanović.\nKoalicija Dveri Sa Savezom\nNa izbore u Lučanima dugo se oštre u pokretu Dveri koji će učestvovati u okviru Saveza za Srbiju. Lider Dveri Boško Obradović kaže da su zadovoljni kampanjom, jer su, kako kaže, uspeli da prikupe duplo više potpisa nego što je bilo potrebno i opštinska izborna komisija nije imala nijednu zamerku na dokumentaciju koju su predali. Prvi na listi je Milan Radičević, koji je bio šef odborničke grupe.\n„Mi smo u Lučanima imali aktivnosti i pre raspisivanja izbora – otvorili smo tri kancelarije Saveza za Srbiju, u Kotraži, Guči i Lučanima i održali tri tribine u sva tri mesta. Građani su na taj način dobili priliku da čuju nešto više o Savezu za Srbiju i mislim da su reakcije kod opozicionog dela birača vrlo pozitivne jer sada u Lučanima imaju jaku i jedinstvenu opozicionu snagu za koju mogu da glasaju”, kaže za „Politiku” Boško Obradović.\nNavodi da je cilj Dveri u kampanji da u Lučanima ohrabre građane da izađu na izbore. Drugi cilj kampanje je da predstave program za Dragačevo u čijem fokusu su mere za stvaranje uslova za smanjenje nezaposlenosti i ostanak mladih, veća podrška poljoprivrednicima i rešavanje nagomilanih infrastrukturnih problema, ali i bolja saradnja opštine sa lokalnim privrednicima, saradnja sa ugostiteljima na uređivanju Sabora trubača i borba protiv privatizacije fabrike „Milan Blagojević” u Lučanima.\nIzbor:Politika Foto: Screenshot\nLokalni izbori u Lučanima, Kuli, Kladovu i Doljevcu 16. decembra\nTagged DOLJEVAC, IZBORI, KLADOVO, KULA, LUČANI


Poslanica Evropskog parlamenta Tineke Strik rekla je u postu na Tvitteru da “bojkot neophodnih reformi u Bosni i Hercegovini od strane lidera srpskog entiteta podriva vladavinu prava i šteti procesu pristupanja EU. Pozivam Komisiju da obezbedi da ove neprihvatljive radnje imaju finansijske posledice“.\nOna i još nekoliko evropskih poslanika potpisali su pismo poslano komesaru za proširenje EU Oliveru Varheliju u kojem se traži akcija protiv srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika zbog bojkota neophodnih reformi u zemlji, podrivanja vladavine prava i štete procesu pristupanja zemlje EU.\n„Kao izvestioci u seni u Evropskom parlamentu za izveštaj o napretku zemlje za 2020., pišemo vam da izrazimo našu duboku zabrinutost zbog trenutne situacije i najnovijih dešavanja u Bosni i Hercegovini, posebno u vezi sa bojkotom svih važnih državnih institucija od strane srpskog člana Predsedništva BiH, kao i drugih političkih predstavnika iz Republike Srpske”, navodi se u pismu upućenom komesaru Varheliju.\n“Kao što znate, savremene državne strukture i politička klima u Bosni i Hercegovini su složene i izuzetno nesigurne. Da bi zemlja ispunila sve značajne korake u implementaciji 14 ključnih prioriteta koje je utvrdila Evropska komisija kako bi bila preporučena za otvaranje pregovora o pristupanju EU, potrebne su velike reforme.\nDa bi ovaj proces bio uspešan, saradnja i poverenje među glavnim političkim akterima u zemlji od vitalnog su značaja. Stoga izražavamo najveću zabrinutost zbog odluke političkog rukovodstva Republike Srpske da bojkotuje sav rad u glavnim državnim institucijama sve dok se ne povuče zakon o negiranju genocida (nametnut) od bivšeg visokog predstavnika“, navodi se u pismu.\nSvojom nespremnošću da učestvuju u bilo kakvom radu državnih institucija i nepriznavanjem legitimne odluke visokog predstavnika, političko rukovodstvo Republike Srpske podriva demokratske državne strukture BiH i njen Ustav sadržane u Dejtonskom sporazumu, ugrožavajući ukupnu stabilnost zemlje i regionu, naveli su poslanici.\nNapomenuli su da Uredba (COD) kojom se uspostavlja Instrument pretpristupne pomoći (IPA III) predviđa uslovljavanje finansiranja u vezi sa učinkom zemlje u oblastima vladavine prava, osnovnih prava i reformi demokratskih institucija, navodeći da u slučaju značajne regresije ili upornog nedostatka napretka u „osnovama“, obim i intenzitet pomoći treba prilagoditi u skladu s tim.\n“Budući da Republika Srpska ima i finansijske koristi kroz IPA III fondove, verujemo da bi ovaj bojkot trebao pokrenuti relevantne odredbe navedene Uredbe”, napisali su parlamentarci.\nKako Uredba (COD) ne predviđa nikakvu posebnu proceduru po kojoj bi Evropski parlament mogao pokrenuti takvu obustavu sredstava, apeluju na komesara da razmotri obustavu svih sredstava kroz program IPA III, čiji je RS direktan i jedini korisnik, dok se bojkot ne okonča.\nSuspenzija sredstava mogla bi poslužiti kao važan politički signal Evropske komisije u ovoj političkoj krizi. Verujemo da su interes stanovništva BiH, kao i evropska budućnost zemlje … snažan signal političkom rukovodstvu Republike Srpske kao odgovor na njihov nedemokratski i neopravdan potez“, zaključuje se u pismu.


Obraćanje predsednika SSP, Lazara Ranitovića povodom jučerašnjih i današnjih dešavanja – Sindikat srpske policije\nNaslovna /Apeli/Obraćanje predsednika SSP, Lazara Ranitovića povodom jučerašnjih i današnjih dešavanja\nSindikat srpske police osuđuje napad na policajce koji su u Beogradu tokom održavanja protesta opozicije radili svoj posao i starali se da niko od učesnika ili neko drugi bude povređen. Ujedno želimo i da pohvalimo rad policajaca koji su samo svojom profesionalnošću izbegli da budu uvečeni u sukob kada su protestanti upali u zgradu RTS-a u Beogradu.\nPored osude napada na policajce koji svakodnevno rizikuju živote da bi se svi mi osećali bezbedno, želimo i da pohvalimo rad naših kolega koji su ostali u subotu uveče hladne glave prilikom upada u zgradu RTS-a. Komšije, prijatelji, građani Srbije treba da znate da smo mi potekli iz naroda i da nam je posao da se brinemo o bezbednosti svih nas. Naš posao je da poštujemo zakon i postaramo se da to i drugi rade. Mi smo profesionalci koji se ne stavljaju ni na čiju stranu i uvek ćemo reagovati kada neko krši zakon i Ustav Republike Srbije. Trebalo bi svima nama da bude jedan te isti cilj, a to je bezbednost i sigurnost Srbije. Svesni smo da kada su u pitanju protesti uvek se nađe neko ko iz ličnih ili nekih drugih razloga provocira i želi da izazove sukob ili ne dao Bog krvoproliće. Zbog toga upućujemo apel vrhu države da ne dozvoli šikaniranje i ponižavanje policije već da se dozvoli policiji da reaguje u skladu sa zakonom i da mora štititi kako svoj, tako i živote svih koji isto ili različito razmišljaju. Svako od nas je prvo čovek pa tek onda policajac, različitih političkih uverenja, ali to nas ne sprečava da uvažavamo i poštujemo jedni druge jer nam je ponavljam cilj bezbednost za sve građane Srbije. Taj cilj bi trebalo da bude i svakom građaninu bez obzira na versku, nacionalnu ili političku pripadnost i zbog toga pre nego što dignete ruku na policajca znajte da je on tu da bi svi mi bili bezbedni. Onima koji bi da ruše, pale, lome poručujemo da ćemo uvek reagovati prema zakonu i nećemo dozvoliti da se poštena profesija uvuče u njihove političke sukobe i razmirice.


Zaposleni su pokazali da osim predanog rada svakim danom u Pošti, umeju i da se zabave i da razvesele ljude oko sebe, piše Srpskainfo.\nBanjalučki poštari su se priključili globalnom plesnom izazovu #jerusalemachallange, kojem nisu odoleli ni umorni medicinari, vatrogasci, pa čak i sveštenici širom sveta.\nReč je o pesmi jednostavnog teksta i zaraznog ritma koja je obišla planetu brzinom svetlosti.\nOko 40 poštara se odazvalo i uvežbalo koreografiju za plesni spot koji je oduševio brojne građane Banjaluke, ali i regiona.\n– Pripreme su trajale mesec dana, za koje vreme smo imali nekoliko proba. Naučili smo korake i napravili scenario koji će prikazati proces rada našeg Preduzeća, pozitivnu energiju i dobro raspoloženje naših kolega – rekla je Dijana Grujić iz Pošta Srpske za Srpskainfo.


Na građevini i u poljoprivredi ograničen rad po vrućini | 013 info\nEuronews Srbija/Tanjug\tSre, 23/06/2021 - 18:00\nInspekcija rada je u prethodna dva dana na gradilištima u Srbiji izrekla 40 prekršajnih prijava zbog rada na crno i neobezbeđivanja odgovarajućih uslova rada na vrućinama, izjavio je danas zamenik direktora Inspektorata za rad Saša Perišić.\n"Inspekcija je obavila 141 nadzor u građevinskom sektoru i tom prilikom smo zatekli četrdesetak osoba koje rade na crno i izrekli 40 prekršajnih prijava za poslodavce koji ne poštuju propise. Prijave se odnose na rad na crno i na neobezbeđivanje odgovarajućih uslova na radu", rekao je Perišić Tanjugu.\n"Mi obavljamo vanredne kontrole i obilazimo gazdinstva. U poljoprivredi imamo svake godine određene radove koji moraju da se obavljaju, ali u principu se izbegava rad u vremenu do 12 do 16 časova, pa se radi rano ujutru i popodne", naveo je Perišić.\n"Naša zemlja ima transponovane direktive EU u oblasti bezbednbosti i zdravlja na radu i ne postoji ograničenje sa temperaturama kada treba obustaviti rad kao ni u EU, nego su samo u pitanju smernice i preporuke", naglasio je zamenik direktora Inspektorata za rad.\nsrbija građevina Poljoprivreda vrucine prekršajne prijave


CEAS saopštenje: Nejednaki u odnosu na druge i pred pravosudnim organima i pred javnošću - slučaj Centra za evroatlantske studije i direktorke Jelene Milić - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nCEAS podseća da je pre samo par dana, 15. maja 2019. Apelacioni sud u Beogradu pravosnažno osudio na osam meseci kućnog zatvora, uz elektronski nadzor, Branka Tomića iz Majdanpeka zbog pretnji smrću novinarki Tatjani Vojtehovski i njenoj ćerki putem društvene mreže Twitter. Ovom odlukom, pooštrena je kazna Tomiću, pošto je preinačena presuda Višeg suda u Beogradu kojom je u februaru 2019. godine Tomić bio uslovno osuđen na osam meseci zatvora sa rokom provere od tri godine zbog krivičnog dela ugrožavanje sigurnosti.\nPo sličnim pretnjama se ranije postupalo u slučajevima programskog urednika Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Dinka Gruhonjića i nekadašnjeg predsednika NDNV-a Nedima Sejdinovića. Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Odeljenja za borbu protiv visokotehnološkog kriminala, u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom, uhapsili su I.M. (32) iz Beograda osumnjičenog da je uputio više pretećih poruka Dinku Gruhonjiću putem internet bloga koji on vodi.\nS druge stane, CEAS je od 2015. godine podneo više krivičnih prijava protiv NN lica, ali i osoba sa poznatim identitetom, zbog teških pretnji upućenih direktno na adrese i telefone CEAS-a i Jelene Milić, kao i na njihovim profilima na socijalnim mrežama. Do sad se ni na jednu jedinu takvu prijavu nije reagovalo.\nU slučaju CEAS-a i Jelene Milić indikativno je što opasne pretnje, misogine uvrede i druge vrste defamacija, po kojima se takođe ne postupa ili koje se sporo procesuiraju (Šešeljevo boravište nije poznato tužilaštvu!) dolaze i od vrlo javno vidljivih ličnosti, među kojima su: Vojislav Šešelj (osuđen za ratne zločine u Mehanizmu za međunarodne krivične sudove u Hagu za podsticanje deportacije i progon Hrvata iz Hrtkovaca u Vojvodini), Nemanja Ristić (koga je Visoki sud u Podgorici osudio na sedam godina zatvora za krivično delo uspostavljanje kriminalne organizacije i pokušaj terorizma, nalazi se na Interpolovoj potrenici po nalogu pravosudnih organa Crne Gore), Miša Vacić (koji je jedan od osnivača i lider stranke Srpska desnica koja je 20. maja 2019. godine postala deo lokalne vlasti uVranju), Jugoslav Petrušić (srpsko-francuski agent i kontraobaveštajac i pripadnik Francuske vojno-obaveštajne službe DRM, 2016. godine mu se sudilo za špijunažu u korist Francuske, ubistva dvojice kosovskih Albanaca i druga krivična dela na KiM tokom NATO vazdušne kampanje 1999.), Dragan Đorđević (predsednik Udruženja ratnih vojnih invalida i porodica poginulih boraca Srbije).\nPosebno naglašavamo da su CEAS i direktorka Jelena Milić podneli krivičnu prijavu 25. 03. 2015. godine protiv Nemanje Ristića zbog krivičnog dela ugrožavanja sigurnosti iz čl.138 Krivičnog zakonika Republike Srbije. Prijava do današnjeg dana nije procesuirana, a od dana podnošenja se nalazi u Višem sudu na odeljenju za visokotehnološki kriminal. Prijava protiv Miše Vacića je još uvek u fazi krivične prijave, a taj predmet se od 2016. godine nalazi u Višem sudu na odelenju za visokotehnološki kriminal.\nCEAS i Jelena Milić trenutno vode sporove po prijavama zbog defamatornih navoda protiv medija: Informer, Republika i Pravda. Podsećamo da smo mi jedina organizacija civilnog društva koja je prolazila najgori medijski linč i onda kad su mediji prestali da proganjaju udruženja građana zbog saradnje sa Sorosovom fondacijom.\nCEAS i direktorka Jelena Milić su 2. novembra 2018. godine podneli tužbu Prvom osnovnom sudu u Beogradu protiv pomenutog osuđenog ratnog zločinca Vojislava Šešelja zbog defamatornih navoda iznetih tokom gostovanja u emisiji „Dobro jutro Srbijo“, emitovanoj uživo na TV Happy 15. avgusta 2018. godine. Šešelj je iznosio mizogine defamacije protiv Jelene Milić i ranije, ali i nakon pomenute emisije i to uvek u javnim nastupima na televizijama sa nacionalnom frekvencijom. On je u aprilu 2019. godine objavio knjigu „NATO picajzla Jelena Milić“ i predstavlja je, takođe, na televiziji sa nacionalnom frekvencijom. CEAS je na ovo ukazao Poverenici za ravnopravnost Brankici Janković, koja je odgovorila da ne može da postupi pošto je CEAS već podneo tužbu, da za slučaj nije sama čula, te da zato nije sama postupila. Inače tabloidna postprodukcija je bila takva da je vrlo indikativno da Jankovićeva i njen tim nisu videli o čemu se radi.\nŠešeljevi sistemski misogini napadi na Jelenu Milić prolaze bez ikakve reakcije vlasti, opozicije, organizacija civilnog društva, Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, Zaštitnika građana, REM-a i takozvanih nezavisnih demokratskih medija. S druge strane, njegovi slični, ali ne tako učestali napadi na neke narodne poslanice na primer, nailaze na hvale vrednu osudu.\nCEAS podseća da je direktorka Jelena Milić među retkima sa spiska „30 srbomrzaca“ koja se pridružila krivičnom gonjenju Ivana Ivanovića i SNP Naši, koji su pomenuti spisak objavili u martu 2014. godine, pokazujući time veru u rad pravosuđa u Srbiji. Viši sud u Beogradu je u novembru 2017. godine, nažalost, oslobodio Ivanovića optužbi da je izvršio krivično delo rasne i druge diskriminacije u predmetu „srbomrsci“.\nTakođe podsećamo i da je zbog pretnji smrću, Jelena Milić od državnih organa Republike Srbije u martu 2016. dobila i policijsku pratnju, koju je otkazala odmah po rušenju u Savamali, kad je postalo očigledno da se policija nije odazvala na pozive građana, ne želeći da bude “privilegovana” kako je sama objasnila. Podsećamo, ova teška odluka je donešena iako se CEAS i Jelena Milić retko uzimaju u zaštitu od strane predstavnika građanskog društva i drugih aktera javnog života u Srbiji. Smatrali smo tada da to možda ima veze sa osetljivošću tema kojima se CEAS bavi – uzrok i posledice NATO bombardovanja, zalaganje za članstvo Srbije u NATO, istraživanje ruskog uticaja u Srbiji, ratni zločini. I tada smo ukazivala na nejednaku medijsku zastupljenost i reakacije nadležnih organa i stručne javnosti, koji mnogo više prostora daju slučajevima uznemiravanja i pretnji upućenih aktivistima za ljudska prava ili saradnicima istraživačkih portala koji se mahom bave korupcijom.\nCEAS je verovatno jedino udruženje građana u Srbiji koje je bilo subjekat krađe identiteta. Naime, izvesni Vencislav Bujić usko povezan sa Đorđem Višekrunom i Nikolom Sandulovićem, je zajedno sa visokim predstavnikom organizacije „Ne davimo Beograd“ koji je bio i na izbornoj listi za beogradske izbore, a u saradnji i sa univerzitetskim profesorom Milom Lomparom, napravio mirror organizaciju CEAS-a „SEAS“, i lažno se predstavljao donatorima, partnerima i saradnicima CEAS-a. Nažalost, i pored flagrantnog kopiranja celih delova našeg statuta, internet vidljivosti, logoa i drugog u Agenciji za privredne registre, gde je registrovan i lažni CEAS, i na drugim mestima nam je rečeno da protiv takvog ponašanja pravno ne možemo ništa.\nCEAS i direktorka Jelena Milić su i dalje u svakodnevnom radu i životu, izloženi novim pretnjama i napadima, posebno na društvenim mrežama Facebook i Twitter, koje redovno prijavljuju nadležnim organima, a koji po njima ne postupaju. Mediji koji sa ili bez naše saglasnosti prenose naše sadržaje ili nastupe, ne brišu ogroman broj pretnji smrću i drugih brutalnih komentara koji se pojavljuju.\nImajući sve navedeno u vidu, podjednako nas brinu i nepostupanje nadležnih organa i tela zaduženih za zaštitu ljudskih i rodnih prava i odsustvo solidarnosti i reakcije šire javnosti, organizacija civilnog društva, opozicije i takozvanih nezavisnih demokratskih medija. Stiče se utisak da ovakav selektivni pristup postupanja državnih organa za iste predmete, kao i nedostatak solidarnosti i pristrasnost u izveštavanju takozvanih nezavisnih demokratskih medija, građanskog društva i drugih aktera javne scene u odnosu na slične druge slučajeve, u slučaju CEAS-a i Jelene Milić sada zavisi i od naklonjenosti jednom ili drugom predlogu rešenja za Kosovo. CEAS podseća da tokom svog desetogodišnjeg delovanja nije odstupio ili pogazio ni jedan od svojih polaznih principa i vrednosti, niti metoda objektivne, na činjenicama zasnovane, analize za koje se od osnivanja CEAS zalaže.


Tajni život kineskih pećina - ELEMENTARIJUM\nIstraživači u pećinama na jugozapadu Kine pronašli 31 biljnu vrstu koja ne raste van pećina\nFoto: Alex Monro/PLOS ONE\nIstraživači iz britanske Kraljevske botaničke bašte Kju i sa kineskog instituta u Guangsiju obajvili su u februaru u časopisu Plos One rezultate svog petogodišnjeg istraživanja pećinske flore. Oni su u periodu od 2009. do 2014. istražili više od 60 pećina na jugozapadu Kine, tačnije u oblastima Gunagsi, Guejdžou i Junan u kojima je klima uglavnom suptropska. Pri istraživanju su ulazili u neke od najmanje istraženih ili nikada istraženih pećina i prikupljali uzorke kako bi što bolje upoznali biljni svet koji ih naseljava.\nIstraživači su u ovim pećinama identifikovali 418 vrsta koje pripadaju vaskularnim biljakama, odnosno grupi u koju spadaju paprati i semenice, a koju karakterišu list, stabiljka i koren. Od ovih 418, čak 31 vrsta, odnosno oko sedam odsto, živi samo u pećinama, dok je 37 odsto od ukupnog broja vrsta endemsko i karakteristično isključivo za Kinu. Na osnovu proračuna istraživači pretpostavljaju da bi istraživanja svih pećina u ovom regionu mogla da dovedu do broja od između 500 i 850 vrsta.\nIstraživači su na osnovu znatnog broja vrsta koje postoje samo u pećinama zaključili da su one možda ostaci onih koje su nekada rasle u šumama ispod drveća. Od pedesetih do sedamdesetih godina 20. veka šume na jugozapadu Kine su gotovo zbrisane jer u ovo vreme dolazi do „Velikog skoka napred“ i „Kulturne revolucije“ Mao Cedunga, čiji su programi imali plan da iskoriste ogroman broj stanovnika tako da se ekonomija države više ne zasniva na poljoprivredi već na modernoj industriji. Jedna od pretpostavki je da su neke od vrsta koje su nestale krčenjem šuma ostale u svojim skloništima, odnosno pećinama.\nJedan od zaključaka istraživanja je da pećine mogu da se smatraju posebnim biomima, odnosno teritorijom sa specifičnim ekosistemom, jer u njima vladaju karakteristični uslovi zbog manjka svetlosti i klime koja gotovo da ne zavisi od promena godišnjih doba. Osim toga, primećeno je da biljke rastu i u predelima sa veoma malo svetlosti, tačnije sa rekordno malim količinama svetlosti, što ukazuje da bi mnoge biljne vrste mogle da obavljaju fotosintezu i sa manje svetlosti nego što se pretpostavlja da im je potrebno.\nMeđunarodna letnja škola u Petnici


"Pele" - novi Netflixov dokumentarac fudbalskom virtuozu (VIDEO)\n“Pele” – novi Netflixov dokumentarac fudbalskom virtuozu (VIDEO)\nPonedjeljak, 22.02.2021., 20:20 Ponedjeljak, 22.02.2021., 20:18\nNetflix ima novi dokumentarni film i to o slavnom fudbaleru Peleu.\nOvo nije prvi o brazilskoj fudbalskoj legendi, ali se očekuje da će biti pozdravljen zbog privilegovanog pristupa autora toj sportskoj zvijezdi, kvaliteta učesnika i veličine gledališta Netflixa u svijetu.\nIzvršni producent tog filma, koji obuhvata period od 1958. do 1970. godine, reditelj Kevin Mekdonald, dobitnik je Oskara za dokumentarac “Jedan dan u septembru“ o otmici sportista na Olimpijskim igrama 1972. u Minhenu.\nOd prvog pojavljivanja sa 17 godina, do posljednjeg trijumfa na Svjetskom prvenstvu u Meksiku, Edson Arantes do Nasimento, poznatiji kao Pele, postao je idol jedne zemlje i zauvijek obelježio ovaj sport.\nBrojni arhivski snimci će pružiti priliku velikom dijelu javnosti da prvi put ili ponovo otkrije fudbalskog genija koji je bio Pele, sposobnog da promijeni tok utakmice jednim dodirom lopte.\nEkipa filma je takođe iskoristila rijetko učešće bivšeg “Broja 10“ da sazna nešto o njemu kao ličnosti, koju inače malo otkriva.\nOgromni pritisci, frustracije, radosti, bračna nevjerstva, skrivena djeca, Pele izgleda fizički slab dok u filmu govori o “drugoj strani medalje” i čak priča o svojim odnosima sa brazilskom diktaturom.\n– Ne mislim da sam mogao da uradim bilo šta drugačije. Nisam bio Supermen, nisam čudotvorac – rekao je “kralj Pele“, kako ga i danas zovu.


Gradsko veće Beograda usvojilo je rebalans budžeta i uputilo ga odbornicima Skupštine Grada koji će se sastati u ponedeljak, 25. oktobra, najavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\n“Budžet Grada Beograda sa budžetima gradskih opština prema ovom rebalansu iznosi 150.024.681.652 dinara, odnosno 1.282.262.236 evra i najveći je u novijoj istoriji Beograda. Podeljen je na budžet Grada, koji iznosi 135.879.429.833 dinara, dok obim budžeta gradskih opština iznosi 14.145.251.819 dinara”, naveo je Vesić na sajtu gradske skupštine.\nOn je dodao da su ukupna sredstva budžeta Grada Beograda ovom odlukom povećana za pet odsto ili za 6.669.209.682 dinara, od čega se na budžet Grada odnosi povećanje od pet odsto ili za 6.028.484.991 dinar, a na budžete gradskih opština povećanje takodje od pet odsto ili za 640.724.691 dinar.\nVesić je objasnio da je ovim rebalansom obezbeđen novac za izgradnju nasipa i kolektora 3 i 4 za potrebe metro sistema u iznosu od 1,8 milijardi dinara, za radove na pružnom prelazu u Batajnici u iznosu od 258.077.426 dinara, kao i za izradu tehničke dokumentacije za završetak projektovanja prve linije i za drugu liniju beogradskog metroa u iznosu od 520 miliona dinara.\nZa urbanizam i prostorno planiranje obezbeđeno je 9.273.640.373 dinara, što je uvećanje od 14,4 odsto ili 1.163.935.405 dinara na ime nabavke i opremanja građevinskog zemljišta za realizaciju kapitalnih projekata za grad Beograd, kao što su kompleks buduće autobuske i železničke stanice u Bloku 42 u Novom Beogradu, fabrika vakcina, metro sistem.\nObezbeđeno je dodatnih 1,116 milijardi dinara za finansiranje dela ekonomske cene boravka dece u predškolskim ustanovama, kao i novac za novih 100 ličnih pratilaca, tako da će grad Beograd sada imati 600 pratilaca.\n“Grad Beograd ove godine izdvaja 3,87 milijardi dinara, odnosno malo više od 33 miliona evra na vraćanje kredita koje nam je ostavilo prethodno rukovodstvo. Na kraju ove godine, 31. decembra, Grad Beograd će dugovati tačno 281 milion evra na ime kredita”, dodao je Vesić.


Gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević posetio Odbojkaški klub "Vojvodina NS seme" (FOTO) - Telegraf.rs\n21/12/17 | 14:44\nZnačaj celokupnog projekta renoviranja je razvoj igrača, njihova edukacija, socijalizacija, privikavanje na specifičan sportski život i priprema za izazove na velikoj sceni\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i član Gradskog veća za sport i omladinu Ognjen Cvjetićanin obišli su renovirane prostorije Odbojkaškog kluba "Vojvodina" nakon čega su prisustvovali potpisivanju ugovora između OK "Vojvodina NS seme" i kompanije "NIS".\nKako je naglasio jedan od potpisnika, generalni direktor kluba Nikola Salatić, dugi niz godina cilj je bio da se napravi svojevrsni dom za mlade igrače, a plan za realizaciju su omogućili i sproveli novi Upravni odbor, sponzori, Grad Novi Sad i NIS. Zahvaljujući zaključenom desetogodišnjem ugovoru sa kompanijom NIS o korišćenju prostora, u čije ime je Ugovor potpisao zamenik generalnog direktora Vadim Smirnov, posle nekoliko meseci, koliko su trajali radovi, OK "Vojvodina" može da se ponosi impozantnim objektom, koji u prizemlju ima centar za mlade igrače, a na spratu renovirane poslovne prostorije, sa proširenom trofejnom i pres salom.\nDom za mlade igrače ima deset soba sa dva kreveta, kupatilom, stolom, televizorom, internetom. Takođe, tu je i kuhinja sa trpezarijom u kojoj će igrači moći da se hrane po specijalnom programu sportske ishrane.\n- Uvek je zadovoljstvo i čast biti u domu šampiona, u prostorijama OK "Vojvodina NS seme" koje odišu dugom tradicijom. Evidentno je uloženo mnogo toga, a pri tome ne mislim samo na materijalne stvari, već na snažnu želju, dugoročnu viziju, volju i borbenost da se stvore generacije budućih pobednika. Ovo je jedan projekat koji je opredeljen ka budućnosti, odnosno usmeren na one generacije koje će stasavati i igrati za ovaj veliki klub, ali i za državnu reprezentaciju.\nVeoma sam ponosan na upravu kluba, naše privrednike i kompanije, na sponzore, ne samo iz Novog Sada već i iz drugih gradova Srbije, jer nekim budućim šampionima stvaraju najbolje moguće uslove i pružaju sigurnost - rekao je gradonačelnik Miloš Vučević i čestitao aktuelnim prvacima Srbije jučerašnju pobedu kojom su se plasirali u osminu finala "CEV" kupa.\nTV PRESEK U 14: Mali raskida ugovor o novogodišnjoj jelki; Za sat vremena prodato 4.000 karata za meč Crvena zvezda - CSKA (VIDEO)


Strategija za Balkan ostala spisak želja - Akta.ba\nStrategija za Balkan ostala spisak želja\n18.02.2019. 08:50 / Izvor: Nezavisne novine\nPompezno najavljena Strategija Evropske komisije za zapadni Balkan, predstavljena prije godinu dana, kad je u pitanju BiH, u velikoj mjeri ostala je neostvareni spisak želja.\nEU je osmislila Akcioni plan njenog sprovođenja, koji je predviđao krupne reforme u šest ključnih oblasti - vladavini prava, bezbjednosti i migracijama, podršku socio-ekonomskom napretku, boljem transportnom povezivanju, digitalnoj agendi, te pomirenju i dobrosusjedskim odnosima. U međuvremenu, BiH nije uspjela ni odgovoriti na upitnik Evropske komisije, a kamoli postići napredak u strukturisanom dijalogu o pravosuđu i poboljšanju rada sudova i tužilaštava, Reformskoj agendi, reformi javne uprave, saobraćajnim koridorima i brojnim drugim oblastima.\nO BiH bi se trebalo govoriti na narednom samitu EU u martu, ali s obzirom na to da nema vidljivog napretka, pitanje je da li će biti materijala da se o BiH raspravlja. Osim toga, EU će na narednom samitu biti preokupirana izlaskom Velike Britanije iz EU, a što se tiče Balkana, ako se i bude bavila našim regionom, pitanje broj jedan će biti dijalog Beograda i Prištine.\nAdmir Ćerimagić, analitičar Inicijative za evropsku stabilnost, kaže da građani zapadnog Balkana od strategije Evropske komisije još nisu osjetili bilo kakve promjene u svakodnevnom životu.\n"Dokument sam po sebi je bio ohrabrujući jer je imao dugu listu odličnih ideja, od vladavine prava do smanjenja broja žrtava na, u odnosu na prosjek EU, vrlo opasnim zapadnobalkanskim cestama. Sve je to važno i dobro za građane regiona, ali je zanimljivo da se u javnosti jako malo govori i zna o napretku Evropske komisije u osmišljavanju kako da te ideje iz dokumenta sprovede u praksi", rekao je Ćerimagić.\nTanja Topić, analitičarka iz Banjaluke, kaže da jedino zahvaljujući novinarima koji prate proces pristupanja BiH EU postoji kakva-takva informacija o ovoj strategiji.\n"Da nije njih, ne bismo imali pojma o čemu je riječ. Ko još govori o toj strategiji? Političke elite su zaokupljene uglavnom verbalnim žestokim sukobima u regiji, međusobnim vrijeđanjem, napadanjem, obični građani izloženi su njihovoj unakrsnoj vatri i paljbi i okrenuti jednoj drugoj strategiji - odlasku u zemlje EU", kaže ona.\nNavodi da je Brisel zemlje zapadnog Balkana ozbiljno upozorio da se pozabave rješavanjem svih bilateralnih sporova.\n"Protekla godina je, čini mi se, te odnose pogoršala. Vidimo na kojem nivou su odnosi između Beograda i Prištine, dijalog je zaustavljen, a nagovještaj promjene zaleđenih odnosa se ne vidi. Nemamo utisak da se ulaže napor u rješavanje graničnih sporova, koji su obuhvaćeni strategijom. Principijelni stav o tome da evropski lideri na evropskom putu imaju strateški interes da se zalažu, a ne odmažu težnje njihovih susjeda, čini mi se ostao je mrtvo slovo na papiru", kaže ona.\nJedna od ključnih poruka strategije EU je da se lideri u BiH, ali i u regionu ne smiju vraćati konfliktima. Kada je riječ o BiH, istaknuto je da je na začelju u Balkanu po pitanju EU integracija, ali da je u međuvremenu ipak napravila određene pomake.\n"Pristupanje EU je izbor za koji je potreban politički i društveni konsenzus. Ne smije biti nedorečenosti od strane lidera gdje zapadni Balkan pripada i smjera u kojem treba da ide. To je neophodno kako bi bila osigurana podrška vlastitih građana i građana EU i mora biti uključeno u komunikaciju lidera s građanima", navedeno je u strategiji.\nNajviše mandata u EU parlamentu već etabliranim slovenskim strankama\nEvropski političari vide nadu u padu vođe austrijske ekstremne desnice\nNove članice izazivaju nemir u "staroj EU"\nEU kaznila pet banaka zbog manipulacija kamatnim stopama\nU Srebreniku potpisan sporazum o sanaciji 21 kuće\nEU obezbijedila 2,3 miliona eura za unapređenje rada parlamenata u BiH\nDodatnih 2,2 miliona eura iz EU za borbu protiv kriminala i korupcije u BiH\nSnažna podrška Rumunije dodjeljivanju statusa kandidata BiH\nSalvini: Fiskalna pravila EU izgladnjuju kontinent i moraju se promijeniti\nBrojne bh. ustanove mogu aplicirati na projekte iz oblasti zdravstva\nBritanski parlament u junu ponovo glasa o Brexitu\nPoslodavci u EU moraju uspostaviti sistem za utvrđivanje radnog vremena\nBiH dobila milion i po eura za projekte iz oblasti turizma\nNovi propisi EU-a smanjuju cijene međunarodnih poziva\nFond za turizam vrijedan 1,5 miliona eura\nTko ima posao, može doći u Njemačku


Proglašena izborna lista Dveri – DSS – Zlatibor.News\n11/03/2016 ZlatiborNewsComments Off on Proglašena izborna lista Dveri – DSS\nRepublička izborna komisija je na 78. sednici, održanoj 11. marta razmotrila i donela Rešenje o proglašenju Izborne liste DVERI – DEMOKRATSKA STRANKA SRBIJE – SANDA RAŠKOVIĆ – IVIĆ – BOŠKO OBRADOVIĆ za izbore za narodne poslanike Narodne skupštine, raspisane za 24. april 2016. godine. Sednici je predsedavao predsednik Republičke izborne komisije prof. dr Dejan Đurđević.\nNa ovoj listi se nalaze dva kandidata iz opštine Čajetina. Demokratsku stranku Srbije predstavlja Miloje Rajović, koji se nalazi na 58 mestu na listi, dok Željko Marjanović koji se nalazi na 115.mestu predstavlja Dveri.\nTagged cajetina, dss, dveri, izbori, izborna lista dveri dss, parlamentarni izbori 16


Kamiondžije najavljuju blokadu puta kod Merdara | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 23.07.2011 / 10:34\nMERDARE - Kamioni puni robe iz Srbije četvrti dan stoje na administrativnom punktu Merdare, pošto im kosovske carinske vlasti ne dozvoljavaju da uđu u pokrajinu, a vozači najavljuju da će blokirati saobraćaj na tom punktu dok se problem ne reši.\nKamioni sa robom iz Srbije blokirani su po odluci vlade u Prištini o zabrani uvoza robe iz centralne Srbije.\nPutnički saobraćaj na Merdaru se odvija bez problema i za sada nema gužvi, koje su, i kada do njih dođe, kratkotrajne.\nKamiondžije su najavile da će tokom dana doneti odluku da li će blokirati saobraćaj preko kontrolnog punta Merdare, jer nema indicija da će ih carinici pustiti na Kosovo i Metohiju.\nVozači tvrde da imaju pravo na ulazak na Kosmet pošto su platili sve dažbine i prošli papirološku proceduru pre nego što je odluka kosovske vlade o zabrani uvoza robe iz Srbije stupila na snagu u sredu u 20 sati.\nBlokadom saobraćaja na Merdaru bi bila stvorena velika gužva a kolone automobila bi bile kilometarske, pošto tokom leta mnogobrojni gastarbajteri sa Kosova i Metohije dolaze na godišnji odmor kod rodbine.\nU zoni između dva kontrolna punkta nalazi se više kamiona, koji ne mogu ni na Kosovo ni nazad u centralnu Srbiju. Robu u kamionima su kupile trgovačke firme sa Kosova koje godinama sarađuju sa proizvođačima iz centralne Srbije.\nOd srede uveče, kada su carinske vlasti Kosova počele da sprovode naredbu, nijedan kamion sa robom nije prešao preko administrativnog prelaza kod sela Merdare.\nKamioni se, osim u zoni između dva punkta, nalaze na proveri na punktu MUP-a Srbije, ali je njima lakše jer mogu da se vrate u neku od baza u centralnoj Srbiji, čekajući dalji razvoj situacije.\nTagovi: zabrana uvoza, embargo


15.01.2020 u 18:27\nPutin predložio šefa Savezne poreske službe za premijera\nMOSKVA - Ruski predsednik Vladimir Putin predstavio je u Donjem domu parlamenta (Dumi) kandidaturu šefa Savezne poreske službe Mihaila Mišustina za mesto premijera, saopštio je Kremlj. „Predsednik Vladimir Putin održao je radni sastanak sa Mišustinom i pozvao ga da preuzme mesto premijera. Nakon što je dobio saglasnost, on je podneo Mišustinovu kandidaturu za mesto premijera na razmatranje u Dumi”, navodi se u saopštenju koje prenosi TASS. Donji dom parlamenta održaće u četvrtak ujutru po lokalnom vremenu sednicu na kojoj će raspravljati o kandidatu za premijera. Mišustin je na čelu Savezne poreske službe Ruske Federacije od aprila 2010. Za mesec i po dana napuniće 54 godine, oko šest meseci je, kako navodi TASS, mlađi od bivšeg premijera Dmitrija Medvedeva.\n15.01.2020 u 14:21\nPutin predložio izmenu ruskog ustava\nMOSKVA - Ruski predsednik Vladimir Putin predložio je danas izmenu ruskog ustava koja bi donela povećanje ovlašćenja parlamenta i vlade, potez koji bi mogao da naglasi njegovu nameru da pređe na novo mesto, a da ostane na čelu vlasti nakon isteka njegovog aktuelnog mandata, preneo je AP. U godišnjem obraćanju o stanju nacije u Federalnom parlamentu pred najvišim zvaničnicima i poslanicima, Putin je predložio izmenu ustava kako bi se poslanicima omogućilo da imenuju premijera i članove vlade. To pravo trenutno pripada predsedniku. „To će povećati ulogu parlamenta i parlamentarnih stranaka, vlasti i nezavisnosti premijera i svih članova vlade'', rekao je Putin. Istovremeno, Putin je naveo da bi predsednik trebalo da zadrži pravo da razreši premijera i ministre u vladi. On je\n08.01.2020 u 14:17\nTurski tok primer saradnje za dobrobit cele Evrope\nISTANBUL – Saradnja Rusije i Turske na projektu Turski tok, koji je danas pušten u rad, dobar je primer saradnje dve zemlje u složenim međunarodnim odnosima i taj projekat je značajan ne samo za te dve zemlje, već i za građane cele Evrope, poručio je predsednik Rusije Vladimir Putin. Putin je na svečanosti povodom puštanja u rad deonice gasovoda Turski tok u Istanbulu, kojoj prisustvuje i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, rekao da je to veoma značajan događaj za zemlje jugoistočne Evrope, kao i celu Evropu. Predsednik Rusije ističe da implementacija projekta gasovoda i drugih projekata predstavlja dokaz da strateškog partnerstvo sa Turskom daje veoma dobre rezultate, prenosi Tanjug.\n29.12.2019 u 18:39\nPutin zahvalio Trampu na informacijama kojima su osujećeni napadi\nMOSKVA - Ruski predsednik Vladimir Putin zahvalio je američkom kolegi Donaldu Trampu na informacijama koje su omogućile da Rusija osujeti napade na svojoj teritoriji, saopštio je Kremlj. „Vladimir Putin je zahvalio Donaldu Trampu na prenošenju preko posebnih službi informacija koje su omogućile da se spreče terorističke aktivnosti u Rusiji”, dodaje se u saopštenju u kojem se ne navode detalji tih informacija. Ruski mediji preneli su da je ruska Federalna služba bezbednosti (FSB) u petak uhapsila dva ruska državljanina osumnjičena za pripremanje napada u Sankt Peterburgu. FSB je ranije navela da je hapšenje sprovedeno na osnovu podataka dobijenih od američkih vlasti, prenosi Beta. SAD i Rusija sarađuju u borbi protiv terorizma iako te dve zemlje imaju oprečne stavove o mnogim\n23.12.2019 u 13:31\nPutin otvorio železnički saobraćaj preko Krimskog mosta\nMOSKVA - Ruski predsednik Vladimir Putin pustio je danas u saobraćaj železnički most između Rusije i Krima koji je s dužinom od 19 kilometara najduži u Evropi. On je s drugim zvaničnicima bio u prvom vozu koji je prošao mostom. Projekat železničkog mosta vredan je 3,6 milijardi dolara, a ruski predsednik najavio je nove velike infrastrukturne projekte poput ovog. Istovremeno iz Sankt Peterburga za Sevastopolj krenuo je prvi putnički voz, a vožnja će trajati više od 43 sati, prenosi TAS S. Drumski saobraćaj na paralelnom mostu preko Kerčkog moreuza između Crnog i Azovskog mora pušten je u maju 2018. godine.\n23.12.2019 u 10:00\nTamo gde je Putin trebalo da zaroni pronađeno minsko polje\nMOSKVA - Marinci Baltičke flote su, uoči posete ruskog predsednika Vladimira Putina ostrvu Gogland ovog leta, pronašli i eliminisali minsko polje iz vremena Drugog svetskog rata, rekao je komandant Baltičke flote admiral Aleksandar Nosatov. On je to rekao za list „Crvena zvezda” i dodao da su demineri na samom ostrvu otkrili i neutralisali dve desetine jedinica municije iz vremena rata, dok je na morskom dnu posada minolovca „Aleksandar Obuhov” otkrila celo minsko polje nemačkih mina, koje je uz pomoć robotizovane podvodne tehnike uništeno na licu mesta, javio je Sputnjik, prenosi Tanjug. Kako je rekao, Putin je pogledao kolekciju predmeta koje su arheolozi pronašli na brodu koji je potonuo u 19. veku u severoistočnom delu ostrva i spustio se u batiskafu na dno mora, gde je potonula\n21.12.2019 u 20:00\nKako da Putin ostane predsednik\nIako je ruski predsednik Vladimir Putin na godišnjoj konferenciji za medije izneo svoje mišljenje o mnogim svetskim temama, opet je ostavio javnost u nedoumici: šta će učiniti povodom sledećih predsedničkih izbora. Odgovarajući na pitanje o promeni ustava, rekao je „ne”, možda „da”, ali to bi trebalo raditi „pažljivo”. Potom je izneo svoj „slučaj”. To je slučaj čoveka koji je bio predsednik u dva mandata zaredom, a onda otišao sa te dužnosti i imao ustavno pravo da se na nju vrati zato što to više nije bilo „dva mandata zaredom”. Putin se potom malo poigravao u svom odgovoru, aludirajući da to što piše u ustavu zbunjuje „politikologe i društvene aktiviste”, zbog čega bi to „zaredom” moglo da se ukloni.\n19.12.2019 u 09:56\nPutin protiv premeštanja Lenjina iz mauzoleja na Crvenom trgu\nMOSKVA - Ruski predsednik Vladimir Putin izjavio je danas da se za sada protivi premeštanju tela vođe Oktobarske revolucije Vladimira Lenjina iz mauzoleja na Crvenom trgu u Moskvi. „Što se tiče Lenjinovog tela, verujem da ga treba ostaviti tamo gde je, barem dok ima ljudi, a ovde ima dosta takvih ljudi, koji povezuju svoje živote, svoje sudbine kao i određena dostignuća iz prošlosti s dostignućima sovjetske ere”, rekao je Putin na tradicionalnoj konferenciji za medije kojoj prisustvuje dve hiljade novinara.„Bolje je ne kopati po tome. Čemu? Samo se moramo kretati napred i dinamično se razvijati”, rekao je Putin. Ruski predsednik se nada postizanju sporazuma o gasu sa Ukrajinom, da će Moskva tražiti rešenje koje je prihvatljivo za sve strane, uključujući Kijev, i poručio da će održati tranzit gasa preko te zemlje uprkos izgradnji drugih ruskih gasovoda u Evropi. Putin smatra da je četvorogodišnja suspenzija ruskim sportistima zbog dopinga politička odluka i da odluka Svetske antidoping agencije (WADA) nije fer i nije u skladu sa Olimpijskom poveljom\n12.12.2019 u 08:11\nMOSKVA - Ruski predsednik Vladimir Putin izjavio je da pokušaji iskrivljavanja istorijskih istina ne prestaju, a tome su se, kaže, pridružili ne samo naslednici nacističkih saučesnika, već i neke ugledne međunarodne institucije i evropske strukture. Kao primer, Putin je naveo nedavnu rezoluciju Evropskog parlamenta, koja je, kako je ocenio, stavila na isti nivo i nacističke agresore i Sovjetski Savez, preneo je sinoć TAS S. „A oni koji pokušavaju da se suprotstave takvoj neutemeljenoj laži, optužuju se za informativni rat protiv demokratske Evrope. To je citat”, rekao je Putin na sastanku organizacionog odbora Pobede zaduženog za obeležavanje 75. godišnjice pobede u Drugom svetskom ratu. Evropski parlament je pre dva i po meseca usvojio rezoluciju u kojoj se navodi da je sporazum\n15.08.2020 u 21:42\nU nesreći na putu Kraljevo-Raška povređeno osam osoba\n15.08.2020 u 21:30\nSumnjiva smrt u „Folksvagenovoj” aferi\n15.08.2020 u 21:20\n15.08.2020 u 21:00\nAvramov sporazum Izraela i UAE\n15.08.2020 u 20:44\nVulin demantovao da su srpski vojnici bili na protestima u Minsku\n15.08.2020 u 20:30\nSledeće nedelje o kandidatima za direktora RTS-a


Artland slavi Popovića - Sportske.net\nArtland slavi Popovića\nKošarkaši Artland Dragonsa pobedili su BBC Bajrojt u desetom kolu Nemačke Bundeslige sa 88:78, a jedan od junaka u tom trijumfu bio je Petar Popović.\nArtland je tako došao do svoje sedme pobede ove sezone i drži treće mesto na tabeli, iza Ulma koji ima pobedu više i Bamberga, koji ima dve utakmice manje od oba tima.\nPopović, koji pruža standarno dobre partije u dresu Artlanda, na terenu je proveo tek nešto više od 16 minuta, a za to vreme postigao je čak 17 poena i imao tri skoka.\nSrpskom košarkašu to je bilo dovoljno za indeks uspešnosti 17, a uz njega u pobedničkom timu istakao se još i Entoni King sa 17 poena i pet skokova.\n"Važna pobeda, pogotovo je specijalna zato što je ostvarena na njihovom terenu, gde nisu izgubili ove sezone. Želeli smo da trijumfom ostanemo u trci za vrh tabele i uspeli smo u tome. Sada se mislima okrećemo Evrokupu i probaćemo da savladamo u sredu Le Man u Francuskoj, što bi nas približilo prolasku u drugi krug.", kaže Petar Popović.\nKod Bajrojta, najbolji je bio Džejson Kejn, koji je postigao 19 poena i imao osam skokova.\nU narednom kolu Bundeslige, sledeće nedelje od 17 časova, Artland igra protiv Valter Tajgersa iz Tibingena. Pre toga, Popovića i saigrače očekuje četvrto kolo Evrokupa i gostovanje Le Manu, u sredu od 20.30.


Indija i Pakistan nastavljaju prepucavanje oko Kašmira - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Indija i Pakistan nastavljaju prepucavanje oko Kašmira\nNe smiruju se tenzije između dve nuklearne sile\nIndija i Pakistan nastavljaju prepucavanje oko Kašmira\nIndijske vlasti koje su zavele strog policijski čas u indijskom delu Kašmira poslaće stanovništvu kamione s hranom za islamski praznik tokom ove nedelje.\nPakistan je najavio da će se, uz podršku Kine, žaliti Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija zbog jednostrane akcije Indije u Kašmiru, i nagovestio prijavu Odboru UN za ljudska prava zbog, kako kaže, „genocida“ nad narodom Kašmira.\nSada podeljeni Kašmir u celini potražuju i Indija i Pakistan koji su jedno drugom najveći rivali. Pobunjenici se decenijama bore protiv vladavine NJu Delhija u delu pod kontrolom Indije, a većina stanovnika Kašmira želi ili nezavisnost ili spajanje sa Pakistanom.\nNeprekidan, 24-časovni policijski čas za koji se ne zna dokle će biti na snazi, nakratko je ublažen u petak pred nedeljne muslimanske molitve u nekim delovima Srinagara, glavnog grada tog regiona, ali hiljade stanovnika i dalje su primorane da ne izlaze iz kuća, dok su prodavnice i većina zdravstvenih ustanova zatvorene. Sve telefonske veze i internet su isključeni.\nPremijer Indije Narendra Modi u četvrtak je uveravao stanovnike Džamua i Kašmira – kako se naziva ta članica indijske federacije, da će se stanje postepeno normalizovati i da se vlada stara da ograničenja ne premete islamski praznik.\nNju Delhi je hitno poslao još desetine hiljada vojnika u taj region koji je već bio u jedan od najviše militarizovanih u svetu, da bi sprečio nemire i proteste pošto je Modijeva vlada koju predvode hinduistički nacionalisti u ponedeljak objavila da je ukinula poseban ustavni status Kašmira i degradirala njegovu državnost.\nModi je rekao da je taj potez neophodan za oslobađanje tog regiona od „terorizma i separatizma“.\nPopuštanje policijskog časa u Srinagaru bilo je privremeno, rekli su zvaničnici. Podnevna molitva je u petak trajala 20 minuta, praćena protestima u nekim delovima grada. Policija je suzavcem i sačmom uzvratila demonstrantima koji su se okupili u najvećem broju otkako su vlasti pritvorile više od 500 političkih i vođa separatista. Bilo je i napada kamenicama širom Kašmira.\nMinistar spoljnih poslova Pakistana Šah Mahmud Kureši se sastao sa svojim kineskim kolegom i drugim najvišim zvaničnicima u Pekingu.\nOn je rekao da Kina u potpunosti podržava Pakistan u prenošenju pitanja Kašmira u Savet bezbednosti UN. Takođe je rekao da Pakistan razmatra da se obrati Odboru UN za ljudska prava. Takođe je rekao da Pakistan ne planira bilo kakvu vojnu akciju, ali da je spreman se suprotstavi svakoj potencijalnoj agresiji Indije.