Sve oči uprte u Filmski centar | Analitika - Informativni Portal\nSve oči uprte u Filmski centar\nZa sufinansiranje kinematografije ove godine Ministarstvo kulture zvanično je, preko javnog konkursa, izdvojilo 161.500 eura. Uz to, Pobjedi je iz Ministarstva saopšteno da će, na preporuku komisije iz 2016. godine, sa 150.000 eura podržati i debitantski dugometražni igrani film „Mornarica”, u režiji Ivana Salatića, piše Pobjeda.\nObjavljeno: 20. 04. 2017 - 08:37 Promjenite veličinu teksta: A A A\nOvo će, po svemu sudeći, biti posljednja godina u kojoj je Ministarstvo kulture raspisalo konkurs za filmsko stvaralaštvo, budući da ta obaveza od 2017. prelazi na novoosnovani Filmski centar.\nFilmskom centru, koji još zvanično nije počeo da funkcioniše, budžetom je za ovu godinu obezbijeđeno 560.000 eura. Od tog novca, pola miliona eura, prema najavama iz Ministarstva, u 2017. biće potrošeno za nacionalnu filmsku produkciju, manjinsku koprodukciju, ali i na međunarodnu prezentaciju, učešće na filmskim festivalima, rad bioskopa i stručno usavršavanje.\n“To znači da je, po raznim osnovama, u 2017. godini za crnogorsku kinematografiju država obezbijedila skoro 900.000 eura, što je i najveći iznos izdvojen za kinematografiju u prethodnoj deceniji”, saopštila je za Pobjedu direktorica Direktorata za kulturno-umjetničko stvaralaštvo u Ministarstvu kulture, Dragica Milić.\nNakon objavljivanja Odluke o sufinansiranju programa u oblasti kulturno-umjetničkog stvaralaštva u 2017. godini, većina filmskih radnika, koje je Pobjeda kontaktirala, negativno je prokomentarisala visinu ovogodišnjeg budžeta i broj odobrenih projekata. Svi se slažu u jednom premalo je to novca da bi se crnogorska kinematografija pomjerila sa mrtve tačke. Podsjećanja radi, najveći iznos (120.000 eura) dobio je scenario za dugometražni igrani film „Posle zime“ Ivana Bakrača. Kratki igrani film „Obraz“ Nikole Vukčevića sufinansiran je sa 25.000 eura, dokumentarno ostvarenje „Dom“ Seada Šabotića sa 6.5000, dok je animirani film „Čempres“ Nikice Raičevića dobio 10.000.\nMinistarstvo je, takođe, poništilo konkurs za manjinske filmske koprodukcije i najavilo da će biti ponovo raspisan u okviru redovnih djelatnosti novoosnovanog Filmskog centra. Petnaest filmskih projekata, koje potpisuju renomirani regionalni reditelji, u tom trenutku ostalo je bez šanse za podršku i ostavljena im je mogućnost konkurisanja u okviru Filmskog centra. U obrazloženju Odluke o sufinansiranju nigdje se ne pominje nacionalna kinematografija, odnosno hoće li u 2017. Filmski centar, pored manjinskih koprodukcija, dio budžeta usmjeriti i za finansiranje većinske crnogorske produkcije.\nVršilac dužnosti direktora Filmskog centra, Sehad Čekić, Pobjedi je zvanično potvrdio da će ova institucija „raspisivati sve konkurse prema metodologiji i u zadatim terminima koji će biti usklađeni sa svim ciljevima, normama i obavezama.“\n“Međutim, na početku rada Centra svakako je važnije ukazati na potrebu donošenja mnogih uredbi i pravilnika, kako bi se stvorio ambijent za pravilno i efikasno sprovođenje svih vrsta konkursa. Pri tome, valja istaći da su crnogorskoj kinematografiji, osim konkursa koji su namijenjeni domaćim dugometražnim igranim filmovima sa većinskim nacionalnim ulaganjem, vrlo bitni i konkursi i programi podrške koji se tiču razvoja scenarija, razvoja projekata, profesionalnog usavršavanja, kao i druge aktivnosti koje će omogućiti kako bolji kvalitet projekata, tako i dodatno podizanje kapaciteta crnogorskih filmskih stvaralaca”, kazao je Čekić.\nIz svega navedenog logično je pitanje zašto je Ministarstvo kulture uopšte raspisivalo konkurs za kinematografiju u novembru 2016, kada je krajem te godine bilo izvjesno osnivanje Filmskog centra? Od izvora u Ministarstvu kulture, Pobjeda saznaje da je Zakon o kulturi obavezivao Ministarstvo da raspiše konkurs u novembru, jer „niko nije pouzdano mogao znati da će krajem decembra ipak biti osnovan Filmski centar“. U međuvremenu je donijeta odluka o osnivanju Filmskog centra, pa se Ministarstvo odlučilo da prednost pruži domaćim autorima i podrži po jedan projekat iz svih žanrova.\n“Budžet Ministarstva kulture je manji ove godine, kako bi Filmski centar imao obavezu da raspiše konkurs i podrži filmsku produkciju”, kazao je izvor Pobjede.\nOdluka da konkurs za manjinske filmske koprodukcije bude prvi posao Filmskog centra proizilazi iz stava Ministarstva kulture da Crna Gora, nakon toliko decenija, pošalje poruku regionu da i kod nas postoji Filmski centar i da smo konačno otvorili vrata za koprodukcionu saradnju na pravom nivou. To je Pobjedi potvrdilo više izvora bliskih Ministarstvu i Filmskom centru.\nSa druge strane, odluku o odlaganju konkursa za manjinske koprodukcije oštro je za Pobjedu kritikovao reditelj Branko Baletić. On tvrdi da u očima regionalnih producenata ispadamo neozbiljni i neprofesionalni.\n“Kinematografije bišvih jugoslovenskih zemalja pomagale su crnogorske filmske projekte, kao što smo i mi njihove. Postojao je tok, koji je prekinut. Nije trebalo raspisivati konkurs za manjinske koprodukcije dok ne profunkcioniše Filmski centar. Neke stvari mi možemo međusobno rješavati ‘kod kuće’, ali ono što je pitanje koprodukcija i internacionalnih poslova ne može se raditi s takvim odnosom. Treba biti odgovorniji u svemu tome”, kazao je Baletić.\nPrema njegovim riječima, najava Filmskog centra da će raspisivati „sve konkurse” ne znači i da će nacionalna kinematografija u ovoj godini dobiti i centar, tim prije što ta institucija još nije počela da funkcioniše.\n“Mi još ne znamo za šta će biti potrošeno pola miliona eura. Treba sačekati i vidjeti hoće li te pare najvećim dijelom otići na manjinske koprodukcije, ili će dio tog novca biti potrošen i za nacionalnu produkciju”, rekao je Baletić.\nMeđu filmskim radnicima posljednjih godina sporan je i iznos koji je Ministarstvo kulture obezbjeđivalo za pojedine manjinske koprodukcije. Tako je, recimo, mnogima „trn u oku“ činjenica da je Veljko Bulajić prošle godine dobio 200.000 eura za film „Bijeg do mora“, u kojem je Crna Gora manjinski koproducent. Ta suma bila je samo pedesetak hiljada eura manja od ukupnog iznosa za osam projekata većinske crnogorske kinematografije. Svi se, naravno, slažu da Bulajić to zaslužuje, ali istovremeno ukazuju na nesklad i maćehinski odnos prema nacionalnom filmu. Nekoliko filmskih autora, koje je Pobjeda kontaktirala, nezvanično su prokomentarisali da svakako nije dobra praksa da budžet za jedan manjinski koprodukcioni projekat bude veći od budžeta jednog ili nekoliko projekata većinske crnogorske produkcije, jer to nije praksa nigdje u regionu.\nU Ministarstvu kulture za Pobjedu nijesu konkretno komentarisali odobreni iznos za Veljka Bulajića, ali su napravili zbir ulaganja u posljednjih pet godina. Podsjetili su da su prve pare za manjinske koprodukcije na konkursu obezbijeđene 2012. godine.\n“U prethodnih pet godina po ovom osnovu obezbijeđeno je 450.000 eura za sedam dugometražnih igranih filmova u kojima su crnogorske producentske kuće manjinski koproducenti. U istom periodu, za domaću produkciju obezbijeđeno je 1.434.000 eura”, kazala je Dragica Milić.\nNa to podsjeća i v. d. Filmskog centra Sehad Čekić i dodaje da se radi, i u jednom i u drugom slučaju, o limitiranim sredstvima koja su skoro redovno dosezala nivo minimalnih ulaganja, a mnogim producentima bila su nedovoljna za realizovanje filmskih projekata.\n“Valja imati na umu i sistemska ograničenja koja je u tom procesu imalo Ministarstvo kulture, usljed izostanka odgovarajućih institucionalnih rješenja, a zbog kojih je, između ostalog, i formiran Filmski centar. Podrška koju je pružalo Ministarstvo kulture bila je esencijalna u održanju filmskog sektora, usljed izostanka drugih oblika podrške na mnogim drugim nivoima, a sada se stiču uslovi za dalji razvoj i unapređenje”, ističe Čekić.\nNeophodno je, prema riječima Čekića, da se uvede jedno novo promišljanje u sistem podrške projektima.\n“Tada će se i odnos prema manjinskim koprodukcijama promijeniti, a učestvovanje u njima pružiće mnoge benefite crnogorskoj kinematografiji, i to ne samo na nivou tzv. ‘reciprociteta’ na koji se nedovoljno upućeni jedino pozivaju. Ideja koprodukcija jeste esencijalna ideja i evropske kulture”, kazao je Čekić.\nOn je dodao da će ulaganje u većinske crnogorske produkcije biti jedan od prioriteta Centra.\n“Manjinske koprodukcije, njihov broj, kvalitet i raznovrsnost biće dokaz internacionalizacije crnogorske kinematografije, ali i kapaciteta naših filmskih producenata, autora, glumaca i svih drugih filmskih poslenika i saradnika”, rekao je on.\nNova ustanova u fazi „unutrašnje organizacije”\nOdgovarajući na pitanje zašto Filmski centar još nije počeo da funkcioniše, v. d. direktora te institucije, Sehad Čekić, kazao je da je „konstituisanje jedne nove javne ustanove proces koji podrazumijeva mnogo aktivnosti kako bi sve bilo realizovano u skladu sa pravno-normativnom regulacijom, ali i procedurama u okviru sistema državne uprave.“\n“Ovaj proces podrazumijeva objavljivanje odluke o osnivanju u ‘Službenom listu’, konstituisanje privremenog Savjeta, donošenje Statuta, njegova provjera na raznim odborima, praćena verifikacijama i zaključcima, kao i druge aktivnosti. Svakako, cijeli proces zahtijeva vrijeme, ali sa druge strane osnivanje Centra je od izuzetnog značaja za crnogorsku kinematografiju, pa se trudimo i da sve bude urađeno u skladu sa svim zahtjevima, ali i u korist budućnosti Centra. Prije koji dan, Centar je dobio rješenje o registraciji, a u toku su pripremne aktivnosti za unutrašnju organizaciju ustanove”, istakao je Čekić.\nTagovi: Filmski centar Ministarstvo kulture\nMozemo li da dobijemo informaciju kad se vec oglasava doajen cg rezije Branko Baletic, gdje su mu rekordnih 35 hiljada eura koje je dobio za razvoj scenarija prije 3 godine, nije se pojavio ni na jednom programu za 3 godine, posto je aplicirao i ove godine s drugim filmom, pa nam nije jasno kako?


Linkoln Hok će se boriti za svog sina na jedini način koji zna...on je snažni kamiondžija koji se bori da izgradi svoj život iz početka, nakon smrti svoje žene\nUzbudljiv film pun akcije i avanture o legendarnom tajnom agentu Mačeti Kortezu (Deni Treho). Američki predsednik ga regrutuje poslednji put kako bi poludelog teroristu (Mel Gibson) sprečio da započne nuklearni rat....\nNjujork, 1974. godina. Pedesetogodišnji Kris (Klajv Oven) upravo je, pre vremena, pušten iz zatvora, zbog dobrog vladanja. Ispred kapije zatvora nevoljno ga čeka mlađi brat Frenk (Bili Krudap), policajac sa blistavom...\nMladi američki arheolog je početnik, uvučen u opasnu ekspediciju, duboko ispod neprolaznog egipatskog peska. Bežeći od smrtonosnih zamki i drevnih čudovišta, ekspedicija otkriva tajnu stariju od istorije i opasnosti...\nAkvamen otkriva priču u kojoj mladi Artur Kari saznaje da je nasljednik trona podvodnog kraljevstva Atlantide u koje se mora vratiti i spasiti svoj narod. Uz Džejsona Momou u ulozi kralja mora, u filmu se pojavljuje...\nDžen Komfelt (Ketrin Hajgl) trudi se da se oporavi od iznenadnog raskida. Uverena je da se nikada više neće zaljubiti. Međutim, tokom putovanja francuskom rivijerom, na koje je nerado otišla sa svojim roditeljima,...\nPripadnici američke Agencije za nacionalnu sigurnost osmislili su kompleksnu komunikacijsku šifru Merkur kako bi mogli da sigurno komuniciraju sa svojim tajnim agentima širom sveta. Kako bi se uverili da je nemoguće...\nHarlan Benks je neka vrsta Robina Huda, lopov koji bira svoje poslove tako da uvek ima i neki plemeniti cilj koji pomaže. Pljačke postaju sve riskantnije, i on, na nagovor svoje devojke Džade, odlučuje da obavi još...\nDrugačija 3: Odana\nŠta ako je ceo tvoj svet bio laž? Šta ako samo jedno otkriće, baš kao i samo jedna odluka, može da promeni sve? Šta ako ćeš zbog ljubavi i odanosti učiniti neočekivane stvari? Nakon što je društvo u koje je verovala...\nRatovi zvezda 4: Nova nada (1977)


Ljajić: Država ne reguliše cijene\n07.04.2013. / 12:30\nBEOGRAD, Ministar trgovine Srbije Rasim Ljajić izjavio je da uvođenje socijalne korpe nije populistički potez i da država ne reguliše cijene na tržište.\nLjajić kaže da ta akcija pokazuje društveno odgovorno poslovanje kompanija.\n“Ovo je pokušaj da u uslovima ekonomske i socijalne krize obezbijedimo namirnice po što pristupačnijim cijenama”, rekao je Ljajić agenciji Beta.\nOn je naglasio da su se država i Vlada izvukle iz koncepta socijalne korpe, da ne bi bili tuženi za populizam i ostavili kompanijama da promovišu društvenu odgovornost, a kako je naveo, taj koncept odgovara i trgovcima i potrošačima.\nKako je ocijenio, trgovci su na ovaj način povećali promet, za neke robe i do 30 odsto, a potrošači su dobili niže cijene.\n“Mi ništa više od ovog u datim okolnostima ne možemo da preduzmemo”, rekao je Ljajić.\nOn je dodao da “nisu izmislili toplu vodu” sa konceptom socijalne korpe, jer ta akcija postoji na sličan ili isti način u mnogim zemljama, kao i u Evropskoj uniji. Prema njegovim riječima, država će na srednji rok raditi na poboljšanju poslovnog ambijenta, jačanju konkurencije i dovođenju novih trgovinskih lanaca.\nLjajić je naveo da se za sada za učešće u socijalnoj korpi, koje je dobrovoljno, prijavilo sedam trgovinskih lanaca i devet proizvođača, a da se pregovara sa još dva trgovca.\nTrgovinski lanci ponudili su od početka aprila u svojim radnjama proizvode iz socijalne korpe po cijenama nižim i do 30 odsto za određene proizvode prehrane i kućne hemije.\nLjajić je rekao i da je prije nekoliko dana razgovarao sa predstavnicima švedskog proizvođača namještaja IKEA, koji planira da otvara robne kuće u Srbiji, i da je dogovoreno da oni sami saopšte kad i na koji način kreću da posluju u Srbiji.\n“Evidentno je da će oni početi da rade u Srbiji, a sami će obavijestiti javnost kada će to biti”, rekao je Ljajić.\nOn je rekao da za sada nema nikakvih prepreka za to i da im država pruža svu logističku podršku da dobiju sva potrebna dokumenta, kao i da taj proces teče nesmetano. Beta\nTagovi: namirnicepotrosacirasim ljajicsocijalna korpatrgovinski lanci\n26.05.2020 | 9:46\n23.03.2020 | 7:30


NEMA KUPACA ZA BEOGRAĐANKU: Otkazano javno nadmetanje za prodaju nekadašnjeg simbola prestonice | Novosti.RS\nNEMA KUPACA ZA BEOGRAĐANKU: Otkazano javno nadmetanje za prodaju nekadašnjeg simbola prestonice\npetak, 31. 07. 2020. u 13:58\nJAVNO nadmetanje za deo zgrade „Beograđanke“ koje je bilo zakazano za danas, otkazano je, jer nije bilo zainteresovanih kupaca, javio je RTS.\nGrad je ponudio na prodaju svoj deo Palate Beograd po početnoj ceni od 20,6 miliona evra.\nPravo učešća u postupku javnog nadmetanja imaju sva fizička i pravna lica, a ukupno je ponuđeno više od 19.000 metara kvadratnih poslovnih prostora u ovoj zgradi. Budući vlasnik treba u roku od tri godine da izvede građevinske i zanatske radove na adaptaciji i rekonstrukciji objekta uz obavezu da neće promeniti namenu zgrade.\nKupac ima obavezu da položi depozit od deset odsto procenjene vrednosti, koji može da bude i veći, ukoliko se na tenderu bude pojavilo više ponuđača.\nSMRAD PONOVO GUŠI BEOGRAĐANE: Evo zašto osećamo neprijate mirise sa svih strana\npetak, 31. 07. 2020. u 12:40\npetak, 31. 07. 2020. u 10:31 >> 11:09\nBeograđanka je dugo bila simbol našeg grada i važila je za jednu od najmodernijih zgrada na Balkanu, a danas, navodi RTS, pravi velike gubitke i nema potrebe da građani plaćaju njeno održavanje. Izgrađena je u periodu od 1969. do 1974. godine po projektu arhitekte Branka Pešića i jedno je od najznačajnijih ostvarenja beogradske arhitekture s kraja 60-ih godina 20. veka. U to vreme, sa 23 sprata, predstavljala je najvišu zgradu Beograda.\nBeograd javno nadmetanje Beograđanka kupac\nKAZNE za švercovanje u vozilima gradskog prevoza u prestonici ubuduće će verovatno poskupeti sa 6.000 dinara na 10.000 dinara!\nVOZAČ autobusa M. Đ. (57) i putnica J. B. (57), koja je čekala prevoz, povređeni su u saobraćajnoj nezgodi kada je autobus, krećući se sa okretnice na Miljakovcu, dobio ubrzanje i udario u drvo, a sugrađanku odbacio dva metra dalje!


Povratak u mračno doba evropskog fudbala | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nPosljednjih godina sportski događaji u Srbiji postali su pozornica brojnih incidenata (Getty Images)\nTaman kada se učinilo da je bankrotirano srbijansko društvo, daleko od očiju svetske javnosti, napokon ostavljeno da se samo suoči sa svojim unutrašnjim demonima, Srbija je ponovo dospela u negativan fokus svetske javnosti. Rasistički ispadi i masovna tuča nakon utakmice mladih fudbalskih reprezentacija Srbije i Engleske u Kruševcu izazvali su zgražanje svetske javnosti, a o incidentima se oglasio čak i britanski premijer David Cameron, što je čin za koji je teško naći presedan.\nPobedonosni pogodak, koji je engleski reprezentativac Connor Wickham postigao u samoj završnici meča, izazvao je pravu eksploziju besa domaćih igrača i publike, što je fudbalski meč za tren oka pretvorilo u fizički obračun. Tenzije su prvo izazvali huligani sa tribina, koji su raznim tvrdim predmetima zasuli igrače engleskog tima koji su proslavljali gol, a sve je buknulo kada je, revoltiran rasističkim povicima sa tribina, engleski defanzivac Danny Rose loptu degažirao u pravcu publike.\nIgrači Srbije su u praksi pokazali čuvenu tvrdnju Slobodana Miloševića: ‘Ako ne znamo da radimo, umemo da se bijemo!’\nTo je bio povod koji su igrači Srbije iskoristili da u praksi pokažu čuvenu tvrdnju Slobodana Miloševića, koji je, uoči svog krvavog pohoda devedesetih godina prošlog veka, samouvereno izjavio: “Ako ne znamo da radimo, umemo da se bijemo!” To što je većina ratobornih srbijanskih fudbalskih petlića u to vreme još bila u kolevkama nije predstavljalo prepreku da danas, dvadesetak godina kasnije, u praksi demonstriraju istu onu logiku koja je pokrenula krvavi vrtlog devedesetih.\nFrustrirani ispadanjem iz daljeg takmičenja, igrači Srbije fizički su nasrnuli na Engleze, a sukob se nastavio i u tunelu, gde su domaćini fizički napali i vodstvo reprezentacije i dužnosnike Fudbalskog saveza Engleske. Svet su munjevitom brzinom obišli užasavajući snimci fizičkog napada na gostujuću ekipu i rasističkih uvreda koje je kruševačka publika uputila na račun tamnoputih engleskih igrača.\nTim povodom je reagovala i Fudbalska asocijacija Engleske, koja je zatražila odlučnu akciju međunarodnih fudbalskih organizacija i kažnjavanje Fudbalskog saveza Srbije, a događaj je s gnušanjem osudio čak i premijer Cameron, koji je izrazio odlučnost u nameri da iskoreni rasizam, “kako na međunarodnoj, tako i na domaćoj sceni”. Najdalje u svojim zahtevima otišao je bivši engleski fudbaler Paul Ince, koji je zatražio da se mladoj reprezentaciji Srbije zabrani da se takmiči u predstojećih pet kvalifikacionih ciklusa za Evropsko prvenstvo.\nI dok je svetska javnost s pravom izrazila osudu i zgražanje nad događajima koji najmanje veze imaju sa sportom, srbijanska javnost i zvaničnici Fudbalskog saveza Srbije potrudili su se da čitav slučaj relativizuju i prikažu ga kao izolovani incident, za koji odgovornost snosi engleska strana. Tražeći opravdanje za anticivilizacijske ispade koji su po značaju daleko prevazišli sportski poraz koji ih je izazavao, srbijanski mediji i njihova publika došli su do gotovo jedinstvenog zaključka – da je za sve i ovoga puta kriv neko drugi.\nZvaničnici Fudbalskog saveza Srbije potrudili su se da čitav slučaj relativizuju i prikažu ga kao izolovani incident, za koji odgovornost snosi engleska strana.\nUmanjujući značaj onoga što se dogodilo u Kruševcu, selektor mlade fudbalske reprezentacije Srbije Aleksandar Janković je poručio da bi “Englezi trebalo da pričaju samo o fudbalu, a ne o nekim drugim stvarima”. Na istoj liniji se našao i Fudbalski savez Srbije, koji se oglasio saopštenjem u kojem se ističe da nije bilo rasizma na utakmici mladih reprezentacija Srbije i Engleske.\n“Fudbalski savez Srbije najkonkretnije odbija i demantuje da je na stadionu u Kruševcu, pre i za vreme utakmice, bilo ma kakvih pojava rasizma. Vezivanje viđenog incidenta – tuče između članova dve ekipe – sa rasizmom apsolutno nema nikakvog osnova i smatramo ih potpuno zlonamernim”, piše u saopštenju, čija je sadržina u potpunoj suprotnosti sa brojnim videosnimcima na kojima se jasno čuju horske rasističke poruke publike upućene tamnoputim engleskim igračima.\nIzjave fudbalskih čelnika sledili su i domaći mediji, koji su se svojski potrudili da minimiziraju jedan od najvećih skandala u novijoj fudbalskoj istoriji starog kontinenta. U naslovima novinskih članaka reč “rasizam” gotovo da nije ni pomenuta, a simptomatično je da su izostale i osude divljanja na stadionu. Uz preovlađujuće ignorisanje rasističkih ispada, većina medija je za čitav incident okrivila engleske fudbalere.\nU pokušaju negacije onoga što je ceo svet video i posmatrajući stvarnost iz potpuno iskrivljene žablje perspektive srpskog nacionalizma, brojni domaći komentatori su upotrebili čitav arsenal stereotipa kako bi dokazali krivicu Engleza kao “najvećih viševekovnih srpskih neprijatelja”. Ostrvljanima je poručeno da “poslednji imaju pravo da pričaju o rasizmu”, pošto “kompleks koji tamnoputi igrači imaju potiče od kolonizatora koji su ih koristili kao roblje, prodavali i ubijali”.\nIncidenti nad kojima se svet zgražava na Balkanu se još doživljavaju kao potpuno normalna i uobičajena pojava.\nKvaziteorije o još jednoj antisrpskoj zaveri, koju su skovali “začetnici mračnog fudbalskog doba”, otišle su čak toliko daleko da su plasirale tezu o postojanju novog trenda “zloupotreba definicije rasističkih ispada” po kojoj tamnoputi fudbaleri “vrlo često koriste naelektrisanu atmosferu i provociraju publiku ne bi li neki neodgovorni navijač naseo na provokaciju i uzvratio neprimereno”. Medijska histerija i pokušaji opravdavanja i relativizacije onoga što se dogodilo na jednom međunarodnom sportskom događaju protekli su uz upadljivo ćutanje i odsustvo osude i izvinjenja srbijanskih zvaničnika, što je samo pojačalo utisak da se incidenti nad kojima se svet zgražava na Balkanu još doživljavaju kao potpuno normalna i uobičajena pojava.\nBez obzira na pokušaje minimiziranja značaja onoga što se dogodilo u Kruševcu, posledice nemilih scena će se neminovno osetiti u narednom periodu, a srbijanske državne institucije će neizostavno morati da odgovore na pitanje stvarnih uzroka sve češćih ekscesa na sportskim događajima. Za razliku od prethodnih incidenata, koji su se po pravilu dešavali u režiji raznih huliganskih navijačkih grupa, ono što je posebno zabrinjavajuće u poslednjoj kruševačkoj epizodi jeste činjenica da su ključnu ulogu u skandalu imali fudbaleri i članovi stručnog štaba reprezentacije Srbije.\nČinjenica da je nasilju pribegla momčad koja teško da je zapamtila užase i strahote devedesetih godina prošlog veka jasan je pokazatelj da su, uprkos kozmetičkim političkim promenama koje su se u međuvremenu dogodile, izvrnuti vrednosni obrasci tog vremena itekako preživeli. Jedino je u takvoj društvenoj klimi moguće da se jedna obična utakmica doživljava kao borba na život i smrt, odnosno kao rat koji u ime nacije treba dobiti svim sredstvima.\nUzgajanju ksenofobnih sistema vrednosti značajno je doprinela i država, koja je redovno propuštala prilike da se obračuna sa sve brojnijim huliganskim grupama, od kojih su se neke toliko osilile da ih šira javnost, verovatno s pravom, doživljava kao deo paradržavnog aparata koji vladajuće političke strukture aktivno pomažu i koji im po potrebi služi za obavljanje prljavih poslova. Tako su poslednjih godina sportski događaji u Srbiji postali pozornica brojnih incidenata, počev od pokušaja ubistva bakljom žandarma na stadionu Crvene zvezde, preko divljanja huligana u Đenovi pa do ubistva francuskog navijača u samom centru Beograda.\nJedino je u takvoj društvenoj klimi moguće da se jedna obična utakmica doživljava kao borba na život i smrt, odnosno kao rat, koji u ime nacije treba dobiti svim sredstvima.\nSvi ti incidenti direktna su posledica koketiranja vladajućih političkih i bezbednosnih struktura sa ksenofobijom, ekstremnim nacionalizmom i ideologijom sukoba sa svakim ko je drugačiji. Sve češće zloupotrebe sportskih događaja za podizanje tenzija, raspirivanje međunacionalnih sukoba i širenje mržnje jasan su znak ozbiljnih degeneracija u politici, obrazovnom sistemu, odnosu medija i javnosti prema ljudskim pravima, slobodi, toleranciji i vrednostima na kojima počiva moderna Evropa.\nUkoliko se takvi, nimalo slučajni, događaji nastave tretirati kao prolazni i slučajni incidenti, što je do sada redovno bilo opravdanje za pasivnost države, srbijansko društvo bi se u narednom periodu moglo suočiti sa ozbiljnim izazovima koji bi mogli ostaviti katastrofalne posledice. Potcenjivanje opasnosti i umanjivanje razmere problema koje stvaraju nasilne društvene grupe siguran su put ka izlivanju nasilja u gotovo sve sfere društvenog života i dodatnom udaljavanju Srbije od kruga savremenih civilizovanih zemalja.


Turski dron postavio rekord /video/ - 10.07.2021, Sputnik Srbija\nTurski dron postavio rekord /video/\nBespilotna letelica „Akinči“ postavila je rekord među turskim dronovima. Kompanija „Bajkar“ je objavila snimak leta na svom tviter nalogu. 10.07.2021, Sputnik Srbija\nKako se navodi, dron je uspeo da se vine pod oblake, na visinu od 11,6 kilometara, ostane u vazduhu 25 časova 46 minuta i preleti 7.507 kilometara. Kako je saopštila kompanija „Bajkar“, navedena visina je rekordna za dronove, turske proizvodnje.U avgustu prošle godine, drugi prototip „Akinči“ je izveo svoj prvi let. On poseduje dva motora AI-450T, ukrajinske proizvodnje.Pročitajte još:\nsvet, vesti, turska, dron\nBespilotna letelica „Akinči“ postavila je rekord među turskim dronovima. Kompanija „Bajkar“ je objavila snimak leta na svom tviter nalogu.\nKako se navodi, dron je uspeo da se vine pod oblake, na visinu od 11,6 kilometara, ostane u vazduhu 25 časova 46 minuta i preleti 7.507 kilometara. Kako je saopštila kompanija „Bajkar“, navedena visina je rekordna za dronove, turske proizvodnje.\nU avgustu prošle godine, drugi prototip „Akinči“ je izveo svoj prvi let. On poseduje dva motora AI-450T, ukrajinske proizvodnje.


OTVORENO BOŽIĆNO SEOCE KOD HRAMA: Bogat program za decu i odrasle do 28. januara : Nadlanu.com\nOTVORENO BOŽIĆNO SEOCE KOD HRAMA: Bogat program za decu i odrasle do 28. januara\nObjavljeno 5. jan 2020. / 10:02:14\n„Božićno seoce kod Hrama“ svečano je otvoreno juče, a upriličeno je govorom Njegove Svetosti Patrijarha srpskog G.G. Irineja i obraćanjem generalnog sekretara Predsednika Republike Srbije, Nikole Selakovića.\n- Evo već treću godinu za redom Beograd, po ugledu na velike evropske i svetske hrišćanske prestonice, organizuje svoje svetosavsko pravoslavno srpsko Božićno seoce, na najlepšem i najsvetijem mestu za nas Srbe, ovde na svetosavskom platou, ispred Hrama Svetoga Save - podsetio je Selaković, dodavši da se okupljamo svake godine u većem broju.\n- Verujem da ćemo se i sledeće godine, kada nam Hram bude osvećen, kada već bude dovršen, ovde se okupljati u još većem broju, i da će nam upravo ovaj plato postati glavno mesto sabiranja za sve nas iz roda srpskog, iz roda pravoslavnog, ali i za sve druge ljude dobre volje.\nNakon njegovog obraćanja, prisutne je pozdravio patrijarh.\n- Evo, Bogu hvala, Hram Svetoga Save, koji još nije završen, već igra veliku duhovnu i blagodatnu ulogu, ne samo u Beogradu, već i mnogo šire u zemlji Srbiji i u srpskim zemljama. Zavetni hram našega naroda, još je u toku, ali on vrši svoju misiju. Imao sam prilike da čujem mnoge strance koji dolaze u Beograd - pitaju gde je Hram Svetoga Save. To čine još ne videvši njegovu lepotu, koja će zablistati i zasijati kada bude gotov mozaik i ostali radovi koji su u toku. To će biti, a verujem i ostati, centralni duhovni prostor, Grada Beograda, i celoga srpskoga naroda.\n- Meni je drago što je ovaj skup organizovan pred naš veliki, najradosniji praznik, praznik Hristovog rođenja, kome se radujemo mi Hrišćani, ali ne samo mi: kome se raduju i nebo i zemlja, jer i nebo i zemlja osećaju blagodat prisustva i dolaska gospoda spasitelja Hrista.\nPatrijarh je podsetio da je, po značaju, Hristovo rođenje naš najveći praznik, ali da bez Božića ne bi bilo ni Bogojavljenja, ni Preobraženja, pa čak ni Vaskrsa. On je večeras izrazio želju da ovaj praznik proslavimo u miru, slozi i ljubavi i da ujedini i zbliži Srbe između sebe.\n- Slaveći Božić, da ne zaboravimo naše slavno i veliko Kosovo, da se pomolimo Bogu i Sapsitelju našem, da sačuvamo našu svetu zemlju kosovsku i metohijsku.\n- To je zavetna zemlja srpskoga naroda, završio je patrijarh, rekavši da, iako oni danas nisu u prilici da se raduju kao mi, da ne zaboravljaju svoj praznik.\nProgram festivala započet je u Kripti Hrama Svetog Save, gde je Njegova Svetost Patrijarh srpski Gospodin Gospodin Irinej, podelio božićne paketiće deci iz mnogodetnih porodica, u organizaciji Verskog Dobrotvornog Starateljstva, a na početku programa svečanog otvaranja na platou ispred Hrama Svetog Save svi prisutni mogli su da čuju numere u izvođenju Reprezentativnog orkestra Policije Srbije.\nProgram prvog dana manifestacije nastavljen je od 20 časova, kada su nastupili Sanja Ilić i Balkanika, podsetivši publiku na svoje najveće hitove.\nPokrenuta je i humanitarna akcija „Božićno seoce daruje“, tokom koje organizator uz pomoć prijatelja dariva božićne paketiće najmlađima, onima kojima je pomoć najpotrebnija.\nVeć danas, 5. januara, predstavnici Hrama i Gradske opštine Vračar, u okviru humanitarne akcije, posetiće Centar za zaštitu odojčadi, dece i omladine “Dragutin Filipović Jusa” i podeliti im paketiće.


Nakon udara uragana Irme na Kubu stiže 930 tona humanitarne pomoći iz Rusije -- Plodovi društva -- Sott.net\nNakon udara uragana Irme na Kubu stiže 930 tona humanitarne pomoći iz Rusije\nRusija je prema Kubi poslala dva broda sa 930 tona humanitarne pomoći, kako bi se olakšalo prevazilaženje posljedica udara uragana Irma, saopćila je pres služba Ministarstva za vanredne situacije.\n"Brod sa humanitarnom pomoći isplovio je iz Novorosijska prema Kubi u 14 sati sa 650 tona tereta", navodi se u saopćenju.\nPrvi brod sa 280 tona pomoći krenuo je na put 8. oktobra, prenio je Sputnik.\nTeret čine uglavnom građevinski materijal i lijekovi.\nMinistar za vanredne situacije Vladimir Pučkov rekao je da će Rusija isporučiti Kubi više od 1.200 tona građevinskog materijala kao humanitarnu pomoć.\nKarpiski region, uključujući Kubu i jugoistočni dio SAD, nedavno je pogodilo nekoliko uragana.\nIrma je bila jedan od najsnažnijih uragana ikada registrovanih u atlantskom basenu..


Tenzije zbog tablica na Kosovu: Šta piše u Briselskom sporazumu? – Radio Gora\nOdluka kosovskih vlasti da počne sa recipročnom mjerom skidanja srpskih tablica sa vozila koja ulaze na teritoriju Kosova izazvala je proteste srpskog stanovništva na sjeveru Kosova, koji od 20. septembra blokiraju granične prijelaze sa Srbijom, i oštre reakcije zvaničnog Beograda.\nPredstavnici Srbije optužuju Kosovo da je ovim potezom prekršilo odredbe sporazuma u Briselu, koji su dve strane postigle uz posredovanje Evropske unije. Iz Prištine, sa druge strane, poručuju da djeluju upravo u skladu sa sporazumom.\nŠta o kosovskim tablicama piše u sporazumu?\nSporazum o slobodi kretanja između Kosova i Srbije je postignut je 2011. godine u Briselu.\nKome trebaju privreme tablice?\n– Vozilima sa RKS tablicama koja ulaze u Srbiju\n– Vozilima sa tablicama gradova u Srbiji koja ulaze na Kosovo\n* Tablice koje građanima na Kosovu izdaje Srbija nisu važeće.\n“Svi vlasnici automobila sa prebivalištem na Kosovu će koristiti RKS ili KS registarske tablice. Izdavaće ih nadležni organi na Kosovu”, navodi se u tački 7. Sporazuma o slobodi kretanja koji je objavljen na sajtu Kancelarije za Kosovo Vlade Srbije.\nUprkos ovom dogovoru, u četiri opštine na sjeveru Kosova u kojima živi većinsko srpsko stanovništvo, građani su vozili automobile sa registarskim oznakama gradova na Kosovu, koje izdaje Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije.\nSa druge strane, građani Kosova na teritoriju Srbije nisu mogli da uđu sa RKS tablicama bez troškova, odnosno morali su da ih zamjene probnim, pa se Kosovo Sporazumom obavezalo da će na još pet godina izdavati KS registarske tablice, koje je Srbija prihvatila.\nTehnički sporazum o slobodi kretanja iz 2011, finalizovan je u Briselu 14. septembra 2016. godine, kada je Kosovo prihvatilo da na još pet godina produžiti važenje statusno neutralnih KS tablica.\nKada je istekao rok spornim tablicama?\nRok od pet godina istekao je 15. septembra 2021. godine.\n“To je bio zadnji rok za uklanjanje i upotrebu ovih tablica, kao i tablica sa skraćenicama KM za Kosovsku Mitrovicu, PR za Prištinu, UR za Uroševac, PZ za Prizren i GL za Gnjilane”, izjavio je 20. septembra premijer Kosova Aljbin (Albin) Kurti. On je rekao da će ove tablice biti oduzimane.\nŠta je sa tablicama gradova u Srbiji?\nNa osnovu odluke Ministarstva unutrašnjih poslova Kosova, građani koji imaju srpske registarske tablice, na primer, BG (Beograd), KG (Kragujevac) NI (Niš), sada moraju da uzimaju probne tablice kada ulaze na teritoriju Kosova.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je, optužujući Prištinu da krši odredbe Briselskog sporazuma, da više nije problem samo u KS tablicama, već u tablicama “iz centralne Srbije”.\n“Problem je da naiđe automobil vranjskih tablica (grad u Srbiji), zaustavili su vozilo i zatim skinuli tablice jedne međunarodno priznate države, članice Ujedninjenih nacija, zato što im se ne sviđaju”, rekao je Vučić 20. septembra dodajući da to ne piše ni u jednom dokumentu.\nU Briselskom sporazumu se eksplicitno ne spominju uslovi za ulazak na Kosovo vozila sa tablicama gradova u Srbiji.\nU tekstu sporazuma iz 2011. koji je objavljen na sajtu Vlade Kosova navodi se da “kosovska strana zadržava pravo da, nakon konsultacija sa Evropskom unijom, primeni režim privremenih registarskih oznaka”.\nRiječ je o mjeri reciprociteta jer su do sada građani Kosova sa RKS (Republika Kosovo) tablicama prilikom ulaska u Srbiju takođe plaćali oko pet eura za probne tablice koje važe 60 dana.\nKosovski premijer Aljbin (Albin) Kurti izjavio je 20. septembra da zvanična Priština nije željela da uspostavi recipročne mjere, ali da nije bilo drugog izbora zbog stavova zvaničnog Beograda.\nKurti je i ranije u nekoliko navrata rekao da će Srbiji uvoditi recipročne mere u svim oblastima.\nZa šta Prištinu optužuje Beograd?\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić je nakon sjednice Savjeta za nacionalnu bezbjednost izjavio da Priština da odbija da sprovede odredbe sporazuma iz Brisela, prvenstveno one koje se odnose na Zajednicu srpskih opština.\nKosovo i Srbija su u okviru dijaloga o normalizaciji odnosa 2013. godine u Briselu postigli Sporazum o formiranju Zajednice opština sa srpskom većinom, a konkretni detalji su usaglašeni principima 2015. godine.\nMeđutim, Ustavni sud Kosova je decembra 2015. doneo odluku da principi o Zajednici nisu u potpunosti usaglašeni sa Ustavom Kosova, ali da bi se to, kako su dodali, moglo uskladiti zakonskim aktom Vlade Kosova i statutom Zajednice.\nKosovo i Srbija vode dijalog o normalizaciji odnosa dvije strane od 2011. godine.\nDo sada je postignuto preko 30 sporazuma, od kojih većina nije realizovana na terenu.\nI Srbija i Kosovo odgovornost za nesprovođenje sporazuma prebacuju drugoj strani.\nŠta kažu u Briselu?\nSpecijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Srbije i Kosova Miroslav Lajčak izrazio je zabrinutost zbog situacije na severu Kosova i pozivao na hitnu deeskalaciju.\nOn je potvrdio da je o situaciji na severu Kosova 21. septembra obavestio ambasadore zemalja članica EU i ponovio spremnost evropskih institucija da “olakšaju razgovore o svim otvorenim pitanjima u dijalogu”.\nDatum nastavka političkog dijaloga Kosova i Srbije još nije određen.


Ivica Dačić: Nećemo moći samo ekonomijom rešavati pitanje Kosova, rešenje je u nekoj kombinaciji Dejtonskog i sporazuma iz Vašingtona | Hronika\nZVEZDAN TERZIĆ: SA NEMANjOM VIDIĆEM SAM RAZOGAVARAO PRE GODINU I PO DANA I TADA MI JE REKAO DA MU JE ŽELjA DA JEDNOG DANA BUDE SELEKTOR; VIDIĆ: JA SA TERZIĆEM NEMAM KOMUNIKACIJU, ON JE POSLEDNjA OSOBA KOJOJ BIH SE POVERIO\nPočetna strana > Hronika > Ivica Dačić: Nećemo moći samo ekonomijom rešavati pitanje Kosova, rešenje je u nekoj kombinaciji Dejtonskog i sporazuma iz Vašingtona\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić ocenio je da je ekonomska normalizacija dobra, ali da se problem neće rešiti bez rešavanja ključnog problema.\nDačić je u emisiji "Oko" Radio-televizije Srbije rekao kako se sada vidi da je rešenje u nekoj kombinaciji Dejtonskog sporazuma i sporazuma iz Vašingtona i da Evropskoj uniji nedostaje gvozdena pesnica.\n"Mi ne bežimo od političkog rešenja. Mislimo da je sledeći korak da se sagleda koja su to moguća politička rešenja i da se ide na to da se mora prihvatiti neko pravedno rešenje za ovo pitanje, inače, nećemo moći samo ekonomijom", rekao je Dačić.\nOn je dodao da, bez obzira gde će političko rešenje da se desi, sve mora da se reši u Savetu bezbednosti UN i da je nemoguće rešiti bez velikih država - SAD, Kine, Rusije, ali i Francuske i Nemačke.\nPolitički analitičar iz Vašingtona Obrad Kesić ocenio je da svojim potezima SAD pokazuju da su spremni da "izguraju" ono što su obećali i da je ton ove posete bio drugačiji, te da su izjave da Srbija drži SAD za reč neobične za političare iz SAD.\nKesić je ocenio kao "veoma važno" to što je Priština potpisala sporazum u Vašingtonu, iako su ranije rekli da neće potpisivati ništa, ako se ne reši pitanje statusa, kao i da je važno da su potpisali podelu nadležnosti oko Gazivoda.\nOn je to smatra veoma važnim jer pravi promenu u odnosu na ranije američke administracije, da se tako reše i politička pitanja - podeljenim nadležnostima.\n"Mislim da im ovo ide u prilog, ako se ekonomski normalizuju stvari, ovo otvara put za normalizaciju političkih odnosa", rekla je Grubješić.\n:\tZvezdan Terzić: Sa Nemanjom Vidićem sam razogavarao pre godinu i po dana i tada mi je rekao da mu je želja da jednog dana bude selektor; Vidić: Ja sa Terzićem nemam komunikaciju, on je poslednja osoba kojoj bih se poverio


Održana 51. vanredna sjednica Vlade Tuzlanskog kantona: Otpust obaveza Zavoda zdravstvenog osiguranja u iznosu od 1.050.760 KM\n28.12.2017. u 16:47 Broj citanja: 1426\nVlada je prihvatila izjašnjenja na amandmane dostavljene na prijedlog Budžeta Tuzlanskog kantona za 2018. godinu. Ovdje treba uzeti u obzir da je Vlada sve predložene amandmane već u određenoj mjeri uvažila u prijedlogu Budžeta, te da bi njihovo uvrštavanje u cijelosti, dovelo do znatnog povećanja Budžeta Kantona, odnosno njegovog planiranja u nerealnim okvirima. Takvo postupanje na kraju bi Budžet pretvorilo u „listu želja“ i rezultiralo enormnim deficitom na kraju 2018. godine.\nPrihvaćeno je i izjašnjenje na pet amandmana Socijaldemokratske partije BiH i dvadeset amandmana Saveza za bolju budućnost. Najveći dio ovih neprihvaćenih amandmana odnosi se na ukidanje obaveza ministarstava da u postupku donošenja pojedinačnih odluka o odobravanju finansijskih sredstava dobiju saglasnost Vlade. Kako je rečeno, saglasnost Vlade ne znači dvostruko razmatranje akata, nego se radi o mehanizmu kontrole, odnosno nadzora nad izvršenjem Budžeta TK. Ovim mehanizmom osigurava se finansijska disciplina i stabilnost budžeta, a u konačnici, ova mjera je u velikoj mjeri doprinijela smanjenju akumuliranog deficita u budžetu TK. Dobivanje saglasnosti na pojedinačne odluke od strane Vlade Kantona osigurava i proširen princip transparentnosti, obzirom da su sve odluke Vlade Kantona putem redovnih konferencija za medije i izvještaja sa sjednica dostupne javnosti i nevladinim organizacijama koje se bave raznim oblicima analiza trošenja sredstava planiranih Budžetom.


Merkel je naglasila kako Njemačka „ne bezbrižno, ali s nadama“ ulazi u novu fazu borbe protiv pandemije\n„Moramo poduzeti korake, ali to moraju biti koraci koji nas neće vratiti unazad“, rekla je njemačka kancelarka Angela Merkel u srijedu kasno navečer nakon sastanka s premijerima saveznih pokrajina.\n“Od sljedeće sedmice svakom građaninu Njemačke na raspolaganju stoji jedan besplatni test sedmično na raspolaganju”, rekla je Merkel.\nBez obzira na incidenciju od 8. marta je dozvoljen rad cvjećarama, trgovinama za vrtlarske potrebe te knjižnica. Isto tako je od 8. marta ponovno dozvoljen rad pedikerima kao i vozačkim školama i školama letenja.\nPravilo o radu od kuće gdje god je to moguće je produženo do kraja aprila.\nPremijer Bavarske Markus Soeder je rekao kako se radi o “komplikovanim mjerama, ali mjerama koje ne ostavljaju prostora za interpretaciju”.


Arhiva - Aleksandar Vučić obraća se poslanicima Narodne skupštine Republike Srbije, u Domu Narodne skuopštine, u Beogradu, 27. maja 2019.\nNakon jutrošnje akcije kosovskih policijskih snaga na severu Kosova, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je u obraćanju poslanicima u Skupštini Srbije ocenio da je cilj te operacije da se utera strah Srbima sa tog dela Kosova.\nOn je obavestio poslanike i da je podigao nivo borbene gotovosti vojske, ali je poručio i da će Srbija čuvati mir i stabilnost. Na konferenciji za medije posle sednice parlamenta, Vučić je rekao i da će se događaj na severu Kosova odraziti na pregovore Beograda i Prištine:\n"Posle ovog napada danas neće stvri biti iste. Nećemo sutra reći "puj pike, ne važi", sve je završeno. Biće drugačiji odnos. I prema albanskim pregovaračima, i prema svima onima koji su se i danas pravili blesavi, govoreći nam kako je to borba protiv korucije, ili se u prvom trenutku ne javljajući", rekao je Vučić novinarima.\nTakođe, Vučić je odgovarajući na pitanja novinara istakao da ni u jednom trenutku u svom obraćanju nije rekao da će Srbija vojno intervenisati, već da će zaštiti srpski narod.\n"Nećemo da ratujemo, čuvamo mir gotovo po svaku cenu, a to gotovo po svaku cenu je - ako neko misli da može da izvrši pogrom nad našim narodom", objasnio je Vučić.\nA lider Liberalno demokratske partije Čedomir Jovanović pitao je u Skupštini Srbije, na konferenciji za medije, šta znači podizanje borbene gotovosti vojske i policije.\nMi nikada nismo imali tu vrstu problema sa kosovoskim Albancima, rekao je Jovanović i dodao:\n"Mi silom možemo sa njima sve da rešimo, kao što smo rešavali u prošlosti. Pa to i oni znaju. To zna i svet, zato je tamo NATO. A gde mi tražimo svoju šansu? U tome da Putin dođe u Mitrovicu, kao što je došao u Damask? Pa da napravimo Siriju od Srbije? Jel to hoćemo? A ko danas kontroliše šta se tamo dešava", pitao je Jovanović.\nReagujući na događaje na severu Kosova, opozicioni Savez za Srbiju je u saopštenju ocenio da da je to rezultat propale politike Aleksandra Vučića, ali i da umnogome liči na zajedničku režiju Vučića i kosovskog premijera Ramuša Haradinaja, koja neće ništa dobro doneti ni srpskom ni albanskom narodu.\nSličnu ocenu dao je i lider pokreta Dveri Boško Obradović - sve je posledica direktnog dogovora Aleksandra Vučića i Hašima Tačija, kako bi se stvorili uslovi da se sprovede ideja o razgraničenju i priznavanju nezavisnosti Kosova, ocenio je Obradović.


Eurobank dobitnik Virtus nagrade za doprinos lokalnoj zajednici - Bizlife.rs\nEurobank je dobitnik ovogodišnje Virtus nagrade za doprinos lokalnoj zajednici u kojoj posluje za projekat „Mančester junajted Škola fudbala za decu“. Partnerstvo Fudbalskog kluba Mančester junajted i Eurobanke na polju platnih kartica započeto je 2014. i za to vreme izdato je preko 29.000 Eurobank–Mančester junajted ko-brendiranih kreditnih, debitnih i pre-paid platnih kartica. Zahvaljujući ovom partnerstvu, 2019. godine prvi put je održana Mančester junajted škola fudbala u Srbiji.\nKroz VIRTUS nagradu, ustanovljenu 2007. godine, Trag fondacija već 13 godina promoviše filantropiju u našoj zemlji i podstiče sve veći broj kompanija i pojedinaca da se uključi u programe i inicijative za opšte dobro. VIRTUS Nagrada za doprinos lokalnoj zajednici u kojoj kompanija posluje dodeljuje se za posebno isticanje u pomoći pri rešavanju problema ili potreba u zajednici u kojoj kompanija posluje, gradu ili regionu. Eurobank, lider u oblasti bankarskih proizvoda i usluga, dobitnik je VIRTUS nagrada u različitim kategorijama 2009, 2010, 2011. i 2014. godine.\nOd svog osnivanja u Srbiji 2003. godine, Banka je uložila više od 4,5 miliona evra u podršku lokalnoj zajednici u kojoj posluje, fokusirajući svoje aktivnosti na oblasti kojima je podrška najpotrebnija.


Zvizdić nema legitimitet da predstavlja BiH\nDenisu Zvizdiću, koji je trenutno zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma parlamenta BiH, nije mjesto na sutrašnjem sastanku zvaničnika zemalja regiona u Briselu s obzirom na to da nije nikakav lider i nema legitimitet da predstavlja BiH, rekao je portparol SNSD-a Radovan Kovačević.\nKovačević je izjavio Srni da Zvizdić sa ove pozicije nema kapacitet da predstavlja BiH na sastanku tog nivoa.\n"Ovo je i ozbiljan propust visokog predstavnika EU za spoljnu i bezbjednosnu politiku Federike Mogerini. I u Briselu i EU bi konačno trebali da prihvate realnost u BiH i činjenicu da ona nema vladu i premijera, kao i to da Savjet ministara ne predstavlja izvršnu vlast u BiH. Izvršna vlast je Predsjedništvo BiH, a Savjet ministara je samo pomoćni organ Predsjedništva", naglasio je Kovačević.\nOn ističe da je, s obzirom na to da će Srbiju i Crnu Goru na briselskom sastanku predstavljati predsjednici, potpuno logično i očekivano da su u ime BiH pozvani ljudi koji predstavljaju jedini organ vlasti trenutno konstituisan na nivou BiH, a to je Predsjedništvo BiH.\n"U najmanju ruku bi bilo logično očekivati da je tu barem predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik. Mi iz SNSD-a ćemo na institucionalan način učiniti sve da ubuduće ne bude takvih propusta i da se mora prihvatiti ustavna realnost BiH", naglašava Kovačević.\nIz Savjeta ministara je najavljeno da će Zvizdić sutra u Briselu na poziv Mogerinijeve prisustvovati sastanku zvaničnika Balkana.\nRadovan Kovačević Denis Zvizdić\nZvizdić tražio američku podršku, otvoriti pitanje smjene\nKonstitutivna sjednica Parlamenta BiH\nKrišto predsjedavajuća, a Radmanović i Zvizdić zamjenici\nZvizdić ne zna koji je glavni grad Turske\nObilježeno 78 godina od stradanja Srba u Starom Brodu kod Višegrada\nTežak sudar Pasata i Mercedesa: Povrijeđene dvije osobe\nKomšija zatekao stravičan prizor: Tijela muškarca i žene pronađeni u lokvi krvi\nSrbija polako izlazi iz epidemije: Zaraženo 27 osoba, preminulih nije bilo\nTokom pretresa vozila policija pronašla marihuanu i kokain\n73 glasova 54%\n62 glasova 46%\nMještani ne izlaze iz kuća: Migranti u većoj grupi prošli selo\nSudar autobusa i automobila: Dvije djevojke poginule, 19 povrijeđeno\nDva muškaraca zapucala na blindirano vozilo, pokupili plijen i pobjegli


Servis iPhone telefona IT Electronics\nJedan od najrevolucionarnijih uređaja koji je kompanija Apple proizvela je bio njihov prvi telefon sa ekranom osetljivim na dodir, legendarni iPhone. Danas svi znaju za iPhone telefone, za njihov izuzetno elegantan izgled i savremeni dizajn koji iz generacije u generaciju postaje sve bolji i bolji. Postoji informacija da je izgled iPhone 6 modela najčešće “pozajmljivan” dizajn na svetu, i to od strane drugih, manjih kompanija koje su proizvodile mobilne telefone.\nNjihov iOS softver je takođe jedan od najstabilnijih operativnih sistema za mobilne telefone. Vreme je pokazalo da iPhone telefoni stari i do 6 godina rade veoma slično kao i prvog dana kada su upaljeni, ali naravno postoje izuzeci. Isto tako što se više opcija vremenom dodaje u njihov operativni sistem, to predstavlja sve veće opterećenje za elektroniku, kao i za bateriju. Ali ništa što iPhone telefoni ne mogu da izguraju.\nNa drugu stranu kvalitet elektronskih komponenti koje je Apple ugrađivao u svoje uređaje nije uvek bio istog visokog standarda kao što su bili izgled i operativni sistem. Imali su nekoliko propusta tokom mnogih godina proizvodnje. Jedna od takvih propusta je bila takozvana “Bolest dodira” koja se ispoljavala na svim varijacijama iPhone 6 modela (6S, 6 Plus, 6S Plus). Iako su njihovi ekrani renomirani po njihovoj fenomenalnoj slikci, fantastične oštrine i preciznog prikazivanja boja, većina ekrana je “otkazivalo poslušnost” veoma naglo. Ovo je uključivalo pojavljivanje sive trake koja je treperija u vrhu ekrana, i u isto vreme ekran osetljiv na dodir je prestao da prihvata komande dodirom. U našem servisu ugrađujemo delove isključivo od originalnih proizvođača, i to novijeg datuma proizvodnje u odnosu na originalne delove koji su ugrađivani. Razlog ovoj odluci je taj što je kod delova novije revizije otklonjen defekt koji se ispoljavao kod starijih delova. Takođe vršimo optimizacije i reinstalacije operativnih sistema na iPhone telefonima.\nU našem servisu možete otkloniti i najzahtevnije kvarove na Vašem iPhone telefonu:\nU svaki servis iPhone telefona je uključeno:


Vesti online / Svet / / Zvuci Šumadije na severu Nemačke\nNa najvećem letnjem severnonemačkom festivalu Kieler Njoće, koji se održava u prvim nedeljama leta u Kilu i ove godine su našu kulturu zastupali članovi SKUD-a Mladost iz Hamburga jednočasovnim koncertom na centralnoj bini, veoma bogatim i izvanrednim programaom pred brojnom publikom, po divnom sunčanom danu.\nKolo se vilo pa velikoj bini\n- Naša omladina je svojom lepotom i dobrim raspoloženjem dala sve od sebe da na publiku prenese deo naše kulture jer ipak nemamo tako često nastupe gde možemo da se predstavimo stranoj publici - rekla je Biljana Ćurčin Grob.\nNa ćevape kod Bate\nStanko Milanović, poznati ugostitelj iz Kila, svake godine na festivalu organizuje svoj štand sa domaćim specijalitetima. Posle koncerta svi folkloraši uživaju u ćevapima kod Bate, kako Stanka popularno zovu.\nBio je tu i Bojan Glogovac, predsednik društva, koji je zajedno sa svojim prvim ansamblom zaigrao, vodio kolo i do kraja programa bodrio svoje igrače, a Jovana Plakalović, potpredsednica društva, nimalo nije zaostajala za njim.\nU koncertu je uživalo mnogo zemljaka i veliki broj posetilaca festivala koji su se za naš melos zainteresovali prethodnih godina, ali i mnoštvo onih koji su u prolazu zastajali i ostajali pred binom.\nPublika se njihala u ritmu muzike i pocupkivala, a izvođače pozdravljala burnim aplauzima.\nNastupile su sve četiri grupe SKUD-a Mladost - prvi, drugi i srednji ansambl i grupa najmlađih folkloraša.\nSa svim grupama su radili koreografi Dejan Milisavljević, Radoslav Mima Jelačić i Dragana Stanojević.\nKoncert je sa zadovoljstvom pratila i Lidija Ivanović, konzul Generalnog konzulata u Hamburgu, sa svojom porodicom.\nNEMAČKA Gorela sala od pesme i igre


Poljska dobila novu, pro-EU partiju | EurActiv Srbija\nPoljska dobila novu, pro-EU partiju\nPrvi poljski otvoreno gej političar predstavio je novu političku stranku Proleće (Wiosna) kao protivtežu vladajućoj partiji desnog centra optuživanoj od strane kritičara i EU zbog reformi koje predstavljaju opasnost po vladavinu prava. Novu, pro-EU partiju levog centra vodiće Robert Bjedron, popularni bivši gradonačelnik Slupska. Proleće namerava da ove godine učestvuje i na evropskim i na izborima u Poljskoj.\nBjedron (Biedron) je u obraćanju pristalicama na osnivačkoj konvenciji 3. februara u Varšavi obećao da će razdvojiti crkvu od države u zemlji u kojoj katolička crkva i dalje ima značajan uticaj.\nIstovremeno je obećao iste plate za žene i muškarce, dostupniji abortus, priznavanje gej partnerstva, kao i niz velikodušnih mera socijalne potrošnje, uključujući nove univerzalne starosne penzije.\nBjedon (42) se obavezao i da će "zatvoriti sve rudnike uglja" do 2035. da bi se stalo na put smogu u zemlji zavisnoj od uglja. Zagađenje je, kažu stručnjaci, uzrok 50.000 prevremenih smrti godišnje u Poljskoj koja ima 38 miliona stanovnika.\nPoruke harizmatičnog Bjedona, čiji neobavezni stil porede sa onim kanadskog premijera Džastina Tridoa, izgleda su stigle do glasača.\nNaime, novo istraživanje javnog mnjenja nezavisne agencije IBRiS pokazalo je da je nova partija već postala treća po snazi pošto je zadobila podršku 6,4% birača.\nTo je međutim još prilično daleko od podrške koju uživaju vladajuća partija Pravo i pravda (PiS) i opozicioni liberali iz Građanske platforme (PO). Istraživanje IBRiS ukazuje na pobedu PiS na evropskim izborima sa 36,2% a sledi PO sa 29,6% glasova birača.\nBjedron je u obraćanju pristalicama obećao i da će se fokusirati na ujedninjenje duboko polarizovane zemlje koja se i dalje oporavlja od ubistva popularnog gradonačelnika Gdanjska u januaru.\nUbistvo Pavela Adamoviča otvorilo je pitanja govora mržnje u politici i uloge političara u podsticanju dubokih podela u društvu.\n"Pozitivna energija nam je potrebna više nego ikad... moramo očuvati nasleđe Pavela Adamoviča", rekao je Bjedron za ubijenog gradonačelnika koji je, uz ostale vrednosti, podržavao prava žena i LGBT osoba.\n"Naša najveća vrednost je zajednica. Ne želimo da Poljaci više ratuju jedni protiv drugih. Želimo uzajamno poštovanje i dijalog", istakao je Bjedron.\n"Dve politička partije nastoje da nas podele u dva neprijateljska kampa... da biramo između PiS i PO, ali mi ne želimo rat, želimo da zajedno izgradimo Poljsku iz naših snova", dodao je Bjedron koga su pristalice sa razvijenim zastavama Poljske i EU pozdravile kao rok zvezdu.\nVlada PiS dovela je Poljsku u koliziju sa EU nizom kontroverznih pravosudnih reformi koje, upozorava Brisel, predstavljaju pretnju po nezavisnost sudstva, vladavinu prava i na kraju demokratiju.\nBjedronovo Proleće učestvovaće na izborima za Evropski parlament u maju a zatim će početi kampanju za opšte izbore u Poljskoj u novembru.\n: Poljakinja se izborila za odštetu od države zbog smoga\n: EP traži da se zemljama koje krše demokratske principe uskrati novac\n: Sud zabranio poljskom premijeru da širi neistine o opoziciji\n: Opozicija uzela velike gradove na lokalnim izborima u Poljskoj\n: Poljskog premijera ne čudi tužba Evropske komisije


Tanjug 3. marta 2021. 07:53\nMOSKVA – Portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova izjavila je da su Sjedinjene Američke Države učinile neprijateljski, antiruski ispad, nakon sto su odmah za Evropskom unijom donele odluku da uvedu nove sankcije Rusiji.\n„Apsurd trijumfuje kada se kao povod za uvođenje sankcija proglasi namerno priređena provokacija sa navodnim ‘trovanjem’ Navaljnog nekakvim ‘bojevim hemikalijama’. Sve to je samo razlog za nastavak otvorenog mešanja u naše unutrašnje poslove. Ne nameravamo da se mirimo s tim“, istakla je Zaharova, prenosi Sputnjik.\nOna je navela da će Moskva odgovoriti na nove antiruske sankcije Vašingtona na osnovu principa reciprociteta, ali je dodala da to ne moraju nužno biti simetrične mere.\n„Namere da se Rusiji nametne bilo šta putem sankcija ili drugog pritiska, propadale su u prošlosti, propadaju i sada. Ukoliko SAD nisu spremne za ravnopravan dijalog na razumnoj osnovi, to je njihov izbor“, naglasila je Zaharova.\nOna je ponovila da će Rusija, bez obzira na američke, kako je navela, „sklonosti ka sankcijama“, nastaviti da dosledno i odlučno brani nacionalne interese, pružajući otpor bilo kojoj agresiji.\n„Pozivamo kolege da se ne igraju vatrom“, upozorila je Zaharova.\nOna je ocenila da je Vašington, pokušavajući da skrene pažnju sa unutrašnjih problema i uvodeći nove sankcije protiv Rusije, doveo bilateralne odnose sa Moskvom do tačke potpunog zamrzavanja.\n„Pretpostavljamo da američka administracija ne shvata da su se vremena odavno promenila i da su pokušaji diktiranja u savremenoj geopolitičkoj stvarnosti kontraproduktivni za one koji ne mogu odustati od njih“, istakla je Zaharova u saopštenju.\nSAD su u utorak uvele sankcije protiv ruskih zvaničnika zbog situacije sa Aleksejem Navaljnim. SAD su pooštrile ograničenja na izvoz u Rusiju i na crnu listu unele 14 institucija.\nKako je saopšteno, Vašington će prekinuti da pruža svaku vrstu pomoći Moskvi, osim hitne humanitarne. Vašington zabranjuje finansijskim institucijama američke vlade da daju kredite Rusiji, kao i izvoz odbrambenih tehnologija u tu zemlju.\nNešto ranije i EU je uvela nove sankcije Rusiji zbog Navaljnog.


Rama: Cilj opozicije da osujeti približavanje Albanije EU - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Rama: Cilj opozicije da osujeti približavanje Albanije EU\nRama: Cilj opozicije da osujeti približavanje Albanije EU\nPremijer Albanije Edi Rama izjavio je danas da je glavni cilj albanske opozicije da osujeti napore te zemlje usmerene ka otvaranju pristupnih pregovora sa Evropskom unijom.\n1Piše: Beta-AP 21. juna 2019. 20.14\nU intervjuu za Asošiejted pres, Rama je rekao da je rešen da lokalni izbori budu održani 30. juna, uprkos neredima na protestima opozicije od sredine februara.\n„To (nasilni protesti) je urađeno da bi se Evropi pokazalo da ova zemlja nije stabilna, da ne zaslužuje da bude shvaćena ozbiljno“, rekao je Rama, lider Socijalističke partije.\nOpozicione stranke desnog centra bojkotuju predstojeće lokalne izbore posle višemesečnih zahteva za raspisivanjem vanrednih parlamentarnih izbora i optužuju vladu za krađu glasova i druga krivična dela.\nPredsednik Albanije Iljir Meta pokušao je da otkaže lokalne izbore, navodeći da bi oni bili „nedemokratski“ bez učešća opozicije, posle čega su vladajuće stranke u parlamentu pokrenule proceduru za njegov opoziv zbog navodnog kršenja ustava.\nRama je rekao da je „vreme da se čuje glas naroda“ i dodao da će posle lokalnih izbora obnoviti pozive na bezuslovni dijalog.\nZemlje Evropske unije odložile su početak pristupnih pregovora s Albanijom i Severnom Makedonijom uprkos upozorenjima da bi to odlaganje moglo da podrije stabilnost na Balkanu.\nRama je dodao da argumenti opozicije „ne piju vodu“ i da ona ima „jasan plan da poremeti politički proces i proces pregovora s EU“.\n„Era nekažnjivosti će biti završena i to je problem za opoziciju“, kazao je albanski premijer.\nProtesti su nasilni duže vreme, a opozicija je prethodnih dana pokušala da spreči pripreme za održavanje lokalnih izbora u okruzima u kojima je na vlasti.\nAlbanija, Edi Rama, Evropska unija\nOpština Čajetina: Primarni cilj da postanemo prva ekološka teritorija u Srbiji\n21. juna 2019. u 23.13\nSvi politicari na vrhunskim pozicijama na Balkanu se brane istim floskulama. Upravo je bila emisija na TV 3Sat nemackog govornog podrucja o balkanskim zemljama koje streme ka EU i svuda je obelodanjena neverovatna korupcija predvodena naravno najvecom od zemalja Srbijom!


Usvojena politčka deklaracija o ostvarivanju Ustava\nSkupština Kosova je nakon višesatne rasprave usvojila političku deklaraciju kojom poziva Vladu i sve institucije da pojačaju angažovanje na ostvarivanju Ustava i očuvanju teritorijalne celovitosti Kosova.\nU izjavi se ističe da Skupština pozdravlja podršku Međunarodne upravljačke grupe za Kosovo za jačanje napora institucija za sever Kosova\nSkupština Kosova većinom glasova nije prihvatila predlog predsednika Demokratskog saveza Dardanije, Nexhata Dacija da usvoji deklaraciju i konsenzusom je usvojena zajednička politička izjava koja nema obavezujući karakter.\nTokom rasprave je istaknuta odlučnost institucija Kosova da se obezbedi ostvarivanje vlasti i na severu zemlje.\nPremijer Kosova Hashim Thaçi je na početku rasprave o ostvarivanju Ustava Kosova na severu Kosova i delovanju paralelnih struktura rekao da će se ustavnost na severu ostvariti kroz ostvarivanje strategije o severu Kosova.\nOn je dao garancije Skupštini da je Vlada spremna da započne ostvarivanje vlasti na severu zemlje, kako bi se, kako je rekao okončao desetogodišnji haos.\nPremijer Kosova je još jednom isključio upotrebu sile kao sredstva za rešavanje postojećih problema i podržao širenje međunarodnog prisustva na severu zemlje.\n“Kao premijer želim da naglasim da je Vlada odlučna za širenje prisustva institucija na severu i institucionalnu brigu o severu”, rekao je Thaçi.\nKosovo se teritorijalno smanjuje\nOn je istakao da je strategija za sever Kosova zasnovana na četiri glavna stuba - jačanje vladavine zakona, decentralizaciju kroz osnivanje opštine Severna Mitrovica i održavanje izbora u tri opštine ne severu zemlje – Leposaviću, Zubinom Potoku i Zvečanu, kao i poboljšanje socijalne i ekonomske situacije u ovom delu zemlje.\nPredsednik Demokratskog saveza Dardanije je istakao da je vreme da institucije Kosova da se izjasne o ostvarivanju Ustava na celoj teritoriji zemlje.\n“Kosovo se sa teritorijalnog aspekta smanjuje. U dosta velikom delu teritorije Kosova naša susedna zemlja (Srbija) ostvaruje vlast prisustvom svih njenih institucija”, rekao je Daci.\nOn je istovremeno rekao da dalje nekontrolisanje granice na severu Kosova i funkcionisanje paralelnih struktura košta budžet Kosova milione evra.\nPredstavnici vlasti i opozicije su izneli različite stavove o problemima ostvarivanja Ustava, dok se slažu u vezi sa štetom koju funkcionisanju države Kosovo nanose paralelne strukture.


Demonstranti prekinuli intervju ministarke za rad u Francuskoj (video) - Sputnjik Srbija\n19:35 28 Februar 2021\n18:18 27.05.2016 Preuzmite kraći link\nU četvrtak, 26. maja, ministarka je pozvana da učestvuje u televizijskoj emisiji „Imate reč“, koju je direktno prenosio televizijski kanal „Frans 5“.\nDemonstranti su verovatno bili na putu kojim je išla ministarka jer, kada se pojavila na snimanju, nekoliko desetina ljudi je ušlo u dvorište zgrade, približilo se objektu u kojem se snimao direktan prenos i počeli su da udaraju u prozore studija.\nPrvo je nestao zvuk, a zatim slika koju je zamenilo saopštenje s izvinjenjima. Posle nekog vremena emisija je ponovo krenula, ali bez ministarke.\nBez obzira na ovaj incident i proteste praćene neredima koji i dalje traju, Mirijam el Homri ne namerava da odgovori na zahteve demonstranata.\ndemonstranti, zakon o radu, televizija, protesti, Mirijam el Homri, Francuska


Vesti online / Vesti / Svet / Dok Srbija broji pare, velike sile odlučuju: Odakle će doći gas?\nRusija, sve su prilike, ostje glavni partner kada je reč o snabdevanju Srbije gasom\nPropast gasovoda Južni tok uslovila je nove kalkulacije Srbije oko osiguranja energetske bezbednosti. Trebalo bi odmah reći da je Srbija u ovom pogledu zemlja koja nema praktične mogućnosti da na bilo koji način samostalno rešava problem i da on uglavnom zavisi od drugih daleko većih igrača.\nKao tračak nade se tako pojavio projekat Turski tok, iza kojeg pre svega stoje Rusija i Turska, i koji bi možda mogao predstavljati rešenje i za srpsko snabdevanje gasom. Međutim, i tu se priča ponavlja, jer se Turski tok na granicama Evropske unije susreće sa sličnim propisima i problemima sa kojima se susreo i Južni tok. Iako su pojedini srpski zvaničnici najavljivali da će Turski tok prolaziti i kroz Srbiju, to je za sada ipak račun bez krčmara.\n* "Vrlo opasna politika EU: Motivišu Srbiju, kako bi je odvojili od Rusije"\n* EU ne može da zaustavi izgradnju "Severnog toka 2"\nTurski tok za Srbiju može biti značajan samo ako neki krak gasovoda prođe kroz Srbiju, kaže za DW Slobodan Ružić, direktor konsultantske firme Energy saving group (ESG).\n- Međutim, kako je taj scenario neizvestan, Srbija bi trebalo da se bavi trenutnim prioritetom i drago mi je da vidim da se tu nešto radi zajedno sa EU. Jer za nas je vrlo važno da se u vrlo kratkom roku završi spajanje gasovoda Niš-Dimitrovgrad. Tako bismo dobili i južni pravac snabdevanja, a ne samo preko Ukrajine i Mađarske, a postoje ozbiljne naznake da taj pravac može biti zatvoren - kaže Ružić, koji je ranije bio zamenik ministra energetike.\nInače, ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić je nedavno izjavio da EU zajedno sa Srbijom radi na tom projektu i da će ga Brisel preko IPA fondova podržati sa oko 50 miliona evra.\nSa druge strane, ekonomska analitičarka Ruža Ćirković ima utisak da Srbija malo toga radi na obezbeđivanju alternativnih pravaca za snabdevanje nakon 2019. godine, što je trenutak kada može biti obustavljen dotok gasa preko Ukrajine i Mađarske.\n- Ali moram da primetim da manevarske mogućnosti Srbije u tom smislu nisu velike - kaže ona za DW.\n- U ovom trenutku možemo samo da se uzdamo u dobre veze sa Rusijom i da će nama gas biti obezbeđen. A pri tome postoje procene da pojačane potrebe Evrope za gasom neće zadovoljiti ni Severni tok 2 i Turski tok, već da će biti potrebno obezbediti i neki treći pravac snabdevanja.\nKako sada stoje stvari, Turski tok ide samo do Turske, ističe Slobodan Ružić.\n* Turski tok zabrinuo čelnike EU-a\n- Mislim da niko ne zna kako će se stvari dalje razvijati. To najpre zavisi od EU, nikako od nas. Ako se EU, Rusija i Turska dogovore, onda će doći na dnevni red pitanja trase, krakova tog gasovoda... Ukoliko tog dogovora ne bude bilo, niko neće taj krak gasovoda graditi samo zbog Srbije, jer je to previše skupo i nepotrebno.\nTo, međutim, nije sprečilo srpske političare i pojedine medije da puste mašti na volju. Neki od njih su maltene krenuli da broje novac koji će Srbija prihodovati od izgradnje tog kraka, kao i od tranzita gasa kroz Srbiju.\n- To je možda zgodno za političke populističke najave, ali sa energetske tačke gledišta nema osnova da pričamo ni o tehničkim, a kamoli o finansijskim detaljima - jasan je Ružić.\nSrbija u „EU paketu“\nNiti smo problem, niti neki veliki i odlučujući potrošač gasa - tako ukratko kaže Ruža Ćirković. Ali zemlja svakako može da profitira kada veći budu rešavali svoj problem.\n- Jer neće EU sigurno ostaviti Mađarsku bez gasa. Ako se reši pitanje Mađarske, rešiće se i pitanje Srbije. Takođe, Bugarska je, recimo, žrtvovala svoje interese kada je reč o Južnom toku, a pretpostavljam da je zbog toga svakako dobila neke garancije da će biti rešeno pitanje njene energetske bezbednosti.\nAko se vratimo u realnost, ona kaže da će za Srbiju još dugo vremena ključno biti snabdevanje ruskim gasom.\n- Vrlo male količine možemo da razmenimo sa zapadnom Evropom, i to u slučaju nekih havarija. Trenutno se naše snabdevanje odvija uz dosta tehničkih problema i troškova, ali su ti problemi značajno ublaženi pravljenjem skladišta Banatski Dvor - ističe Slobodan Ružić.\nRužić potcrtava značaj povezivanja Niša sa Dimitrovrgradom, samim tim i sa Bugarskom. Takozvani interkonektor bi trebalo da bude u funkciji 2020. godine.\n- Taj naizgled mali, ali važan projekat, omogućiće da se na srednji rok obezbedi i diversifikacija našeg snabdevanja energentima. I to će zavisiti od drugih međunarodnih projekata. Videćemo da li ćemo iz tog pravca moći da dobijamo, recimo, alžirski ili azerbejdžanski gas - zaključuje Ružić.\nSVET "Rusija ima način da drži Evropu u šaci, a SAD tu ne može ništa"


Predavanje Prof. dr Sofije Stefanović na tribini Centra za promociju nauke “Horizont 2020“ - BIOARCHLAB\nNa tribini su učestvovali Prof. dr Aleksandar Belić, državni sekretar u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja; Prof. dr Viktor Nedović, pomoćnik Ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Nada Milošević, nacionalna kontakt osoba za ERC projekte. Prof. dr Sofija Stefanović imala je prezentaciju o tome kako se ideja pretvara u ERC projekat i izložila je kako je nastao ERC projekat BIRTH: Births, mothers and babies: prehistoric fertility in the Balkans between 10000-5000 BC. BIRTH je prošao prvi krug evaluacije, nakon čega je 14. oktobra 2014. pred panelom SH6 (Proučavanje čovekove prošlosti) u Briselu prof. dr Sofija Stefanović prezentovala projekat. Finalni rezultati evaluacije očekuju se krajem novembra.


Bajka nemačkog pisca E.T.A. Hofmana koja više od dva veka osvaja srca dece širom sveta, prvi put će se realizovati u modernoj verziji.\nUigrani tim okupljen oko naše primabalerine i balet majstora Ašhen Ataljanc, uz scenario i režiju pozorišnog reditelja Marka Manojlovića, raskošnu scenografiju i specijalne efekte napraviće do sada neviđenu predstavu za decu u srpskoj produkciji, poručuju iz Kombank dvorane.\nU ulozi Krcka naći će se mladi glumac Stevan Piale a devojčice Klare balerina i glumica Anisja Gavrilović.\nKoreografa Marijusa Petipu, koji će se u predstavi pojaviti kroz lik Klarinog dede, igraće Zoran Cvijanović, dok će svojim glasom predstavu obojiti Lena Stamenković, učesnica Dečje pesme Evrovizije 2015. godine.\nKlasična priča o borbi dobra i zla koja fascinira najmlađe dobiće novo savremeno ruho, uz spoj igre, muzike, sporta i glume. U predstavi će učestvovati više od 100 dece.\nBajka prati 12-godišnju Klaru koja od dede dobija na poklon drvenog lutka - Krcka Oraščića. Razmažena Klara koja se nadala da će joj deda pokloniti najmoderniji tablet, razočara se kada ugleda drvenog vojnika i u hiru ga baca. Deda tada odlučuje da uvede Klaru u tajanstvene svetove dobra i zla u kojima će devojčica prolaziti kroz mnoga iskušenja u nastojanu da popravi polomljenog Krcka.\nUčesnici predstave su pored glavnih glumaca i polaznici Škole igre Ašhen Ataljanc, od najmlađih pa do srednjoškolaca, profesionalni baletski igrači imladi karatisti iz Karate kluba Diplomatik.\n"Krcko Oraščić" oživeo u savremenom ruhu (FOTO)\nBeograd dobija još jedan filmski festival u 2019.


Više od 4000 militanata ušlo u Evropu kao izbeglice? - 07.09.2015, Sputnik Srbija\nVerovatnoća da će teroristi kao izbeglice pokušati da uđu na teritoriju zemalja EU nije isključena, izjavio je u ponedeljak nemačkom „Biltu“ šef Federalne... 07.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, sirija, islamska država, evropska unija (eu)\n13:15 07.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nVerovatnoća da će teroristi kao izbeglice pokušati da uđu na teritoriju zemalja EU nije isključena, izjavio je u ponedeljak nemačkom „Biltu“ šef Federalne obaveštajne službe Nemačke Gerhard Šindler.\n„U ovom trenutku nemamo podatke da se među izbeglicama sa Bliskom istoka i iz Afrike nalaze terorista. Ipak, ne može se isključiti da će teroristi iskoristiti mogućnosti koje imaju da uđu u Evropu“, rekao je on.\nŠindler smatra da je malo verovatno da će teroristi ući u Evropu kao izbeglice, rizikujući život kako bi do kontinenta stigli morem.\n„Bez sumnje, biće im mnogo lakše da to urade pujutući avionom, koristeći lažna ili ukradena dokumenta“, rekao je nemački obaveštajac.\nViše od 4 hiljade militanata terorističke organizacije Islamska država već je ušlo u zemlje EU kao izbeglice, preneo je ranije list „Sandej ekspres“, pozivajući se na izvor iz grupe. Prema njegovim rečima, operacija za prebacivanje je uspešno završena.\nIzvor u ID je rekao da se militanti mešaju među izbeglice u luci turskog grada Izmir i Mersin, otkuda preko Sredozemnog mora prelaze u Italiju. Nakon toga, militanti odlaze u druge evropske zemlje, uključujući Švedsku i Nemačke.\nOvu informaciju su potvrdili dvojica lokalnih krijumčara.\n„Prema rečima jednog od njih, on je pomogao više od desetina terorista da uđu u Evropu. Neki kažu da žele da posete svoje porodice, a drugi da budu u pripravnosti“, rekao je on.\nIzvor lista u ID izjavio je da infiltracija militanata — početak je osvete za vazdušne napade koje nanosi međunarodna koalicija na čelu sa SAD.\n„Želimo da uspostavimo kalifat, ne samo u Siriji, već i u čitavom svetu", izjavio je on. Pritom, on je pretpostavio da napadi budu usmereni na vlade zapadnih zemalja, a ne na civile.


Nadogradnja odlagališnih kaseta\nNa Regionalnoj deponiji “Mošćanica” u toku je realizacija projekta nadogradnje postojećih kaseta za odlaganje otpada. Radi se o planiranoj iprojektovanoj nadogradnjiodlagališnih kaseta uokviru izgradnje prve faze deponije.\nInače, Regionalna deponija “Mošćanica”obuhvata ukupno 20 hektara površine, od čega je 12 hektaranamijenjeno za odlaganje otpada, au prvoj fazi njene izgradnje, koja je završena,odlagališne kasetezauzimaju četiri hektarapovršine, na kojima seod početka rada Deponije odlažekruti bezopasni otpad.\nKapacitet sadašnjeg prostora kaseta je oko 580 hiljada tona otpada, a planirano je da nakon sedam do osam godina počnemo graditi nove kasete u okviru druge faze izgradnje deponije “Mošćanica”.\nU projektnom rješenju prva faza podrazumijeva nadograđivanje odlagališnih kaseta, s obzirom da se one pune, a trenutno je dostignut nivo od deset metara visine odloženog otpada u kasetama. To je razlog što smo započeli nadograđivanje odlagališnih kaseta na južnoj padini deponije i to na površini od četiri hiljade kvadratnih metara. Nadogradnja će omogućiti deponovanje komunalnog otpada u slijedećih godinu dana.\nU pitanju je investicija od 330 hiljada KM, u kojoj Privredno društvo 'Regionalna deponija Mošćanica' participira sa vlastitim sredstvima iz amortizacije u iznosu od 191 hiljadom KM, a posao nadogradnje sufinansiraju još Federalni fond za zaštitu okoliša sa 50 hiljada KM i Vlada Federacije odnosno Ministarstvo okoliša i turizma iz grant sredstava za okolišne projekte sa 89 hiljada KM.\nNadogradnja odlagališnih kaseta radi se u skladu sa glavnim projektom, po kome je i izgrađena prva faza deponije. Izvođači radova su firme 'GT Trade' Split, 'Geotehnika' Selce i 'Almy-transport' iz Zenice, a nadzor na radovima vrši firma 'Invest-projekt iz Zenice. Radovi se privode kraju i očekujemo da će isti biti završeni do kraja mjeseca oktobra.


Đukov: Investicije NIS-a do 2025.godine 2,2 milijarde dolara\nGeneralni direktor Gaspromnjefta Aleksandar Đukov kaže da će NIS do 2025. godine imati 2,2 milijarde dolara novih investicija, a da je ključni projekat u ovoj i narednoj godini postrojenje za duboku preradu u Rafineriji nafte u Pančevu.\nBEOGRAD - Generalni direktor Gaspromnjefta Aleksandar Đukov kaže da će NIS do 2025. godine imati 2,2 milijarde dolara novih investicija, a da je ključni projekat u ovoj i narednoj godini postrojenje za duboku preradu u Rafineriji nafte u Pančevu.\n"Kompanija NIS se uspešno razvija. Finansijski pokazatelji su sve bolji - profit i poreska izdvajanja, želimo da tako i nastavimo. Nastavićemo razvoj istraživanja, proizvodnju i preradu nafte i maloprodajnu mrežu", rekao je Đukov za RTS.\nKomercijalna banka danas u žiži interesovanja investitora\nTrgovanje državnim obvežnicama vinulo je danas promet na Beogradskoj berzi na preko milijardu dinara.\nBEOGRAD - Trgovanje državnim obvežnicama vinulo je danas promet na Beogradskoj berzi na preko milijardu dinara.\nNa tržištu akcija, pažnja investitora je bila fokusirana na Komercijalnu banku, dok su indeksi poslednjeg trgovačkog dana u nedelji zaključeni u minusu.


Dan kada je Asprilja "zaledio" najbolji Milan u istoriji! - Sportske.net\nDan kada je Asprilja "zaledio" najbolji Milan u istoriji!\nNa matineu Parma gostuje danas na "San Siru", a sećanja se vraćaju na legendarni meč...\nArsenalov "pad" na "Marakani" desio se na današnji danBrate da te vidim danas, Sergej vs Vanja! Ovo su sportska rivalstva braće i sestara kroz istoriju...Post-Ronaldovski "El Klasiko"? Poslednji put pre njegovog dolaska, Real je baš bolelo!Junajted vs Juve ili "kako sam dva puta ugasio televizor..."To su bila vremena, kad je Dražen Petrović igrao protiv Mančester Junajteda!\nDesilo se 21. marta 1993. godine, tim Parme koji je već činio čuda pod Neviom Skalom, napravio je i najveće tog proleća.\nFauntino Asprilja koji je prethodnog leta stigao na "Tardini" je pogodio iz slobodnjaka protiv Kapelovog Milana, verovatno najboljih "Rosonera" svih vremena.\nZaledio je "San Siro" koji je i zaboravio kako izgleda poraz, naime taj tim je u Seriji A bio neporažen na 58 mečeva.\nPrethodne godine, Milan je osvojio šampionat bez poraza, 22 pobede, 12 remija, imali su osam bodova više u odnosu na Juventus, naredne su takođe bili neprikosnoveni u Italiji, ali ih je eto Parma pobedila, tada je stvoren mit o Asprilji.\nNjega je Kalisto Tanci ukrao pred nosem Čekiju Goriju i Fiorentini, Parma je te 1993. osvojila KPK, u finalu su dobili Antverpen, pre toga eliminisali Atletiko iz Madrida, Meli i Asprilja su činili sjajan tandem, "Dukali" su završili na trećem mestu u šampionatu.


Kako sam bio disko džokej Kovač - Užičanstveno\nKako sam bio disko džokej Kovač\nNije bilo lako upoznati šezdesetih, pa i delom sedamdesetih, nepriznatu rok kulturu, koja je veoma teško i sporo prihvatana u Titovoj Jugoslaviji. Možda, najteže u Crnoj Gori, pa u Srbiji. Ipak, uspeo sam da upoznam njenu bit i kada se to dogodilo, posedovao sam to retko deficitarno znanje.\nDi džej Predrag Kovačević u OK klubu\nNešto kasnije, 1973. godine, postao sam muzički urednik u užičkom Omladinskom klubu i di–džej u njegovoj prepunoj diskoteci, tada zvanoj “OK klub”. Tu sam radio trinest godina, usput učestvovao sa uspehom na raznim takmičenjima. Kako je popularnost roka u gradu pokraj Đetinje rasla, angažovali su me da vodim i emisiju zvanu “Diskorama”, na tada jedinoj užičkoj radio stanici, Radio Užicu. Vredno sam godinama, kao pretplatnik jednih od najboljih muzičkih časopisa posvećenog popularnoj muzici, kao i naših “Džuboksa”, “Pop ekspresa”, “Rok-a”, beležio sve bitno što se događalo na rok sceni kod nas i u svetu.\nUspeo sam da, u tada visoko tiražnom jugoslovenskom časopisu “Rok”, objavim podlistak “Koreni jugoslovenskog roka”, koji je izašao u tiražu od 100.000 što me je uvelo u svet značajnih YU rok istraživača. Kasnije sam napisao rukopis “Rokenrol pogled sa srpske strane”. Da bi mogao da ispričam tu podužu priču, bavio sam se istraživanjem popularne muzike blizu četiri decenije. Tačnije, trećinu vremena svog dosadašnjeg života proveo sam u rok kulturi. Taj ritam, posebno bluza i sve što ide uz njega, malo po malo uselio se u moju dušu.\nNeosetno, polako, neprimetno, počeo sam da razmišljam i živim po nekim nepisanim pravilima, koje je diktirala rok kultura. Kasnije sam se bavio njome kao hronolog. Što se tiče Užičana zaslušan sam što su generacije Užičana bile u toku sa svetkim događanjima i što su u svojoj tada jedinoj diskoteci imali najbolji izbor muzike.\nPrethodni članakŠofer Radovan Perišić Muto\nSledeći članakJedna od prvih posleratnih zgrada


"MIHA, SVE ZA TEBE!" Siniša Mihajlović pozvao MEGAZVEZDU u Bolonju, navijači neće znati šta će od sreće ako stvarno dođe! - Sportal\nSinisa Mihajlovic Foto: Stare Slike\nDarko Nikolić - Vest objavljena: 10:52 - 12.11.2019\nKako javlja "Gazeta delo sport", Miha je pozvao svog velikog prijatelja, a sada slobodnog igrača, Zlatana Ibrahimovića, da mu se pridruži u Bolonji.\nRazgovor je obavljen u četvrtak, a "Gazeta" otkriva da je nekadašnji švedski reprezentativac istakao tom prilikom da mu je Bolonja trenutno prvi izbor ako reši da karijeru nastavi u Italiji, a da će definitivan odgovor dati do 10. decembra.\nDa "gde ima dima, ima i vatre" i ovoga puta jeste tačno, svedoči i razgovor Bolonjinog sportskog direktora Valtera Sabatinija sa Zlatanovim menadžerom, Minom Rajolom, ovog ponedeljka.\n"Gazeta", međutim, dodaje da je i Napoli izuzetno zainteresovan da mu Ibrahimović bude napadač, ali ako do ispunjenja te želje trenera Karla Anćelotija dođe, "Zlatan će morati da prepolovi platu u odnosu na onu koju je imao u Los Anđeles Galaksiju, od 7,2 miliona evra godišnje", piše ovaj italijanski list.


eKapija | Treba li Novom Sadu komercijalni aerodrom?\nIzvor: Radio 021 | Četvrtak, 05.04.2018.| 15:17\nTreba li Novom Sadu komercijalni aerodrom?\nPriču o komercijalnom aerodromu na Čeneju Novosađani su mogli da čuju mnogo puta do sada, ali travnatu pistu i dalje koriste entuzijasti i ljubitelji avijacije.\nKako je pokazala anketa koju je sproveo 021.rs, građani su prilično "zagrejani" za komercijalni aerodrom. U anketi je učestvovalo više od 5.000 građana, a najviše njih (1.689) reklo je da bi volelo da na Čeneju postoji komercijalni aerodrom. Druga najveća želja bila je vraćanje tramvajskog prevoza u najveći grad Vojvodine.\nPre šest godina urađen je arhitektonski projekat po kojem je do 2015. godine trebalo da bude izgrađen komercijalni aerodrom. To se nije dogodilo, a u Aeroklubu Novi Sad su tada naveli da postoje biznismeni koji su zainteresovani da ulože u izgradnju. U 2018. godini Aeroklub Novi Sad, sa novim rukovodstvom, uspeo je da se izvuče iz krize, te da počne sa oživljavanjem svojih sekcija. Između ostalog, kako kažu, započeli su i prve korake ka tome da aerodrom na Čeneju postane komercijalan, te da uskoro tu slete poslovni avioni.\nPistu od 1.600 metara i zemljište u vlasništvu AP Vojvodine od 1956. godine koristi Aeroklub, jedan od najstarijih u Srbiji. U ovom klubu poručuju da su se njihovi prethodnici bavili izgradnjom piste od 2,5 kilometara što je bilo nerealno i nepotrebno, jer veliki avioni već sleću u Beogradu.\nPredsednik Aerokluba Novi Sad Dragoljub Samardžić kaže za 021.rs da je građanima Vojvodine i Novog Sada aerodrom potreban, te da to "ne predstavlja ničiji hir ili modu".\n- Ukoliko Novosađani traže aerodrom, onda je sigurno da bi trebalo da ga i dobiju. Ipak, moramo da budemo realni i da napravimo ono što nam je potrebno i ono što je moguće. Mi želimo da napravimo aerodrom koji će biti regionalnog značaja. To znači da putnici iz Vojvodine i Novog Sada ne moraju više da idu u Beograd da bi stigli do Istanbula, Soluna, Zagreba, Dubrovnika ili Banjaluke. Ako može Niš da posluje odlično, onda bi i Novi Sad, sa povoljnim cenama, mogao da ostvari dobar rezultat. U tom smislu, aerodrom jeste potreban građanima, ali moramo da se bavimo realnim temama, šta stvarno možemo da učinimo i kada. Aerodrom ne može da nikne već sutra, ali u nekoliko narednih godina je to potpuno realno očekivati. Naravno, tu je potrebna i pomoć države, eventualno stranih investitora, ali time bi trebalo da se bavi Vlada - tvrdi Samardžić.\nMeđutim, ne smatraju svi da najavljivani komercijalni aerodrom u Novom Sadu može da zaživi ili da ostvari rezultate.\nUrednik vazduhoplovnog portala Srbije Tango-six, Petar Vojinović, navodi za 021.rs da svaka lokalna zajednica, pa tako i Novi Sad, zaslužuje svoj komercijalni aerodrom, ali ističe da je realnost protiv toga.\n- Novi Sad je, po mom mišljenju, prilike za komercijalni aerodrom već izgubio. Iz biznis ugla, to je nemoguće uraditi u sledećih nekoliko decenija. Novi Sad je već izgubio od Zrenjanina, koji ima bolji i funkcionalniji mali aerodrom, a takođe želi da se razvija na razumne nivoe kao što su letovi sa malim avionima - smatra naš sagovornik.\nUkoliko bi se planirao veći aerodrom, onda bi tehnički problem bio taj što se Novi Sad nalazi u blizini Beograda. Po rečima Vojinovića, tako nešto bi bilo apsolutno nemoguće, jer bi Aerodrom Nikola Tesla "uzeo sve što ikada može da sleti u Novi Sad".\nŠta se već radi?\nU Aeroklubu Novi Sad su započeli pripreme da Novi Sad postane međunarodni aerodrom za sletanje malih i sportsko-poslovnih aviona. Trenutno se grade prostorije za carinu i pograničnu policiju, a oni koji budu sletali u Novi Sad moraće da se najave 24 sata ranije, kako bi se ishodovale potrebne dozvole i kontrole. Dragoljub Samardžić poručuje da bi radovi trebalo da budu gotovi u narednih mesec dana, te da će avioni malog kalibra moći da sleću na travnatu pistu čenejskog aerodroma.\n(Foto: My Good Images/shutterstock.com)\n- To bi nam bio prvi iskorak za pravljenje ozbiljnijeg aerodroma, jer ako počnemo da eksploatišemo tu mogućnost, onda će se ubrzati realizacija te ideje i shvatanje da je Novom Sadu stvarno potreban ozbiljan aerodrom koji bi koristili građani Vojvodine, regije i inostranstva. To je realno i to će biti ove godine, imamo odobrenje privredne komore, napravljen je protokolarni deo. Dakle, ukoliko imate lovce iz Italije koji žele da love u Karađorđevu, zašto bi oni morali da sleću u Batajnicu, pa onda još dok slete i dok stignu do Karađorđeva, to oduzima vreme. Ovako, slete na Čenej i brzo su u Karađorđevu. Poseban akcenat bi bio na turizmu i biznis-varijanti, jer je ljudima najskuplje vreme - dodaje Samardžić.\nVojinović, s druge strane, ukazuje na to da državni ili pokrajinski entitet nije rekao da ima plan za razvoj aerodroma, kao što je to bio slučaj u Nišu.\n- Da u Novom Sadu postoji enormna industrija, da postoje proizvodnja i da ima investitora koji su sposobni da to isfinansiraju, pa da se polako skupljaju mrvice kapitala, onda bi to mogao da bude mali aerodrom. Odnosno, isto ono što imate sada na Čeneju, samo sa betonskom pistom, na koju bi sletali mali privatni avioni, koji bi opsluživali enormnu industriju. Jedina šansa Novog Sada jeste da to bude VIP aerodrom za poslovne avione, ali tu je priliku izgubio, jer će to da uradi Zrenjanin kad-tad. To bi onda bila i alternativa Beogradu, jer će on postepeno da gubi tu vrstu saobraćaja, zato što će koncesionar cenovno to da istisne, jer želi da zaradi što više - nadovezuje se Vojinović.\nSa time da su izgubili bitku od Zrenjanina ne slaže se Samardžić. Ističe da je Novi Sad centar svih dešavanja u Vojvodini, te da je reč o gradu koji je poslovno i turistički atraktivniji od ostalih gradova.\n- Naravno, svi gradovi zaslužuju da imaju svoj aerodrom, ali ne verujem da je ekonomski opravdanije da on bude pre u Zrenjaninu nego u Novom Sadu. Svi veliki letovi su usmereni ka Aerodromu Nikola Tesla, ali je novosadski da budemo svesni toga da nam je ovo potrebno. Pričati o velikim aerodromima nije realno i te priče su nas koštale toga da već sada nemamo komercijalni aerodrom u Novom Sadu. Treba spojiti lepo i korisno, a lepo i korisno je to da Novi Sad ima komercijalni aerodrom koji će opslužiti građane, industrije, turizam u Vojvodini - zaključuje Samardžić za 021.rs.\nU međuvremenu, dok se čeka komercijalni aerodrom u Novom Sadu, ono što je sasvim izvesno jeste da entuzijasti i dalje održavaju avione u letu. Nad Novim Sadom će se od 13. do 15. aprila održati Evropski kup u paraglajdingu.\nTango Six media Beograd\nAerodrom na Čeneju\naerodrom Novi Sad\nEvropski kup u paraglajdingu\nsportski aerodrom Novi Sad\nkomercijalni aerodrom Novi Sad\nputnički aerodrom Novi Sad\nletovi iz Novog Sada


Prema poslovniku Narodne skupštine RS, zakoni se mogu donositi po hitnom postupku “samo u okolnostima koje se nisu mogle predvideti”, kako bi se sprečilo ”ugrožavanje života i zdravlja ljudi, ili bezbednosti Srpske”, piše Srpskainfo.\nTako se na dnevnom redu u ovom mandatu po hitnom postupku raspravljao o Predlogu Programa ekonomskih reformi Republike Srpske za period 2019 – 2021, zatim o izmenama i dopuni Zakona o visokom obrazovanju, o Zakonu o igrama na sreću, predlogu Zakona o republičkoj upravi, o dugoročnom zaduživanju Republike Srpske, kao i mnogi drugi.\n– U poslednjih nekoliko godina sve više je zakona koji su u proceduri po hitnom postupku, a za koje nije ponuđeno jasno obrazloženje koje opravdava donošenje tog zakona po hitnom postupku. Štaviše, za pojedine zakone je bilo očigledno da ne ispunjavaju propisane uslove za donošenje po hitnoj proceduri. Zaista ne vidim potrebu za tim i svaki drugačiji odgovor na ovo pitanje bi bio čisto nagađanje – objašnjava pravnik Alesandar Jokić.\nDodaje da se time „skraćuje zakonodavna procedura“ na način da zakoni predloženi po hitnom postupku mogu da se nađu na dnevnom redu sednice NSRS do 24 časa pre početka.\n– Očigledno je da se tako smanjuje mogućnost detaljnog upoznavanja poslanika, ali i javnosti, sa odredbama i zakonskim rešenjima. To za posledicu može da ima smanjen broj konstruktivnih kritika i reakcija javnosti. Svaki zakon donesen po hitnoj proceduri ako nije ispunio uslove iz člana 221. Poslovnika NSRS, jasno da je donesen kršenjem zakonodavne procedure – objašnjava Jokić.\nDodaje da za ovo nisu propisane sankcije niti mere, tako da takvi zakoni, uprkos tome, legalno egzistiraju u našem pravnom sistemu i proizvode iste posledice kao i zakoni doneseni po redovnoj proceduri.\nDa sve ovo može biti i te kako štetno saglasan je i predsedavajući Odbora direktora TI BiH i pravnik Srđan Blagovčanin. On tvrdi da zakoni koji se usvajaju po hitnoj proceduri nisu nikako opravdani.\n– Takva praksa je u pravilu jako opasna i štetna, jer na takav način se usvajaju nekvalitetna zakonska rešenja, čak i zakonska rešenja koja pogoduju uskim grupama lica, što se zove zarobljavanje države, a strategija Evropske unije za Balkan je upravo upozorila da je to veliki problem svih balkanskih zemalja. Takođe, treba imati u vidu da RS ima propisano provođenje procene uticaja propisa pri njihovom donošenju, kako bi oni bili što kvalitetniji i utemeljeni na analizama stanja i jasnim pokateljima – objasnio je Blagovčanin.\nDodaje da umesto da se rade procene uticaja propisa pri njihovom donošenju, kod nas se vrši pravno nasilje donošenjem zakona po hitnoj proceduri.


Odložena presuda Zirojeviću, optužen za 'svirepo ubistvo'\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 13.Jul.2018, 03:16\nOdložena presuda Zirojeviću, optužen za "svirepo ubistvo"\nViši sud u Beogradu odložio je izricanje presude Obrenu Zirojeviću (38) optuženom za ubistvo biznismena Draga Mašulovića (61) i odlučio da izvede još neke dokaze na suđenju.\nNaime, sudsko veće je odlučilo da ponovo otvori glavni pretres i nastavi dokazni postupak imajući u vidu da je tužilaštvo pre završnih reči izmenilo optužnicu i okrivljenom stavilo na teret krivično delo teško ubistvo na svirep način.\nPrethodno se teretio za teško ubistvo na podmukao >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << način.\nZa obe kvalifikacije teškog ubistva u svakom slučaju je zaprećena kazna od 10 do 40 godina zatvora.\nZirojeviću je ponovljeno suđenje, jer je prvu presudu, kojom je bio osuđen na 40 godina zatvora, zimus ukinuo Apelacioni sud i naložio ponavljanje suđenja.\nZirojević je optužen da je izvršio "svirepo ubistvo", pošto je Mašulovića usmrtio sa petnaest udaraca čekićem u potiljak.\nPotom je njegovo telo raskomadao i sakrio u garaži zgrade u kojoj je živeo u Mirijevu.\nZirojević je na suđenju rekao da se kaje zbog zločina i tvrdio da je Mašulovića ubio jer ga je pritiskao da mu vrati novac, oko 3.000 evra, od dzipa koji je prodao. Izvinio se porodici ubijenog i uputio saučešće.\nUnakažen le pronašli su stanari zgrade i odmah pozvali policiju.\nBeograd -- Viši sud u Beogradu izreći će danas prvostepenu presudu Obrenu Zirojeviću (38) optuženom za brutalno ubistvo biznismena Draga Mašulovica (61)...Optuženi je Mašulovićevo telo raskomadao, a potom pokušao da sakrije u garaži u Mirijevu 2015. godine...To će biti druga prvostepena presuda,...


U Prijedoru stanove dobilo 50 porodica\nZbrinjavanje izbjeglih i raseljenih\nPorodice izbjeglih i raseljenih lica u Prijedoru, njih 50, dobile su danas ključeve stanova u zgradi izgrađenoj u okviru projekta Regionalnog stambenog programa u BiH, vrijednog oko 2,5 miliona KM.\nMinistar za izbjegla i raseljena lica Republike Srpske Davor Čordaš izjavio je novinarima da je ovo prva stambena zgrada koja je završena iz Regionalnog stambenog programa, od 284 koliko će se ukupno graditi u Republici Srpskoj.\n"Ovakve stambene zgrade grade se u devet opština i gradova u Republici Srpskoj, a možemo najaviti da će u Prijedoru uskoro početi izgradnja još jedne zgrade sa 32 stana", izjavio je Čordaš.\nOn je dodao da se ovom zgradom u Prijedoru rješava stambeno pitanje jednog broja korisnika alternativnog smještaja i socijalno najugroženije kategorije, kao i dio izbjeglica iz Hrvatske.\nMinistar za ljudska prava i izbjeglice BiH Semiha Borovac izjavila je novinarima da je radosna jer ovaj projekat donosi trajna rješenja za porodice koje su već više od 22 godine trajno raseljene.\n"Veoma je bitno da će porodice koje će biti smještene u ovu zgradu biti tretirane po modelu socijalnog stanovanja i da će ubuduće dijeliti sudbinu svih onih koji će na ovakav način rješavati stambeno pitanje, što znači da će lokalne vlasti pomoći u daljem održivom stanovanju u ovim zgradama", navela je Semiha Borovac.\nOna je dodala da je ovo integrativini i razvojni projekat za BiH, koja je do sada iz Fonda Razvojne banke Savjeta Evrope povukla 73 odsto sredstava, odnosno 146 miliona KM za šest potprojekata, uz doprinos vlasti u BiH od 22 miliona KM.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković zahvalio je EU i svim zemljama donatorima ovog velikog projekta koji pomaže lokalnoj zajednici u rješavanju stambenog pitanja izbjeglica i raseljenih lica.\nRadove na objektu koji je projektovao Zavod za izgradnju grada Prijedora izveo je konzorcijum "Prijedorputeva" i "MB Modula" iz Prijedora. Ukupna vrijednost ovog projekta iznosi oko 2,5 miliona KM.\nIz Fonda Regionalnog stambenog zbrinjvanja finansirani su troškovi izgradnje i nadzora u iznosu od oko dva miliona KM.\nGrad Prijedor obezbijedio je vlastito učešće od oko 20 odsto ukupne vrijednosti projekta, a koje se sastoji od ustupanja građevinski uređenog zemljišta, izdavanja potrebne dokumentacije, uključujući i građevinsku dozvolu, plaćanja projektovanja zgrade i revizije projekta, kao i priključaka na vodovodnu, kanalizacionu i električnu mrežu, te izgradnju posebne trafo-stanice.\nPrijedor stanovi izbjegli


Kreditni rejtig Srbije B plus – Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tKreditni rejtig Srbije B plus\nKreditni rejtig Srbije B plus\nAmerička rejting agencija Fič (Fitch) potvrdila je kreditni rejting Srbije B plus sa stabilnim izgledima, objavila je danas Narodna banka Srbije (NBS).\nSkala kreditnog rejtinga agencije Fič kreće se od najvišeg AAA do najnižeg D, a rejting B koji ima Srbija je ispod investicionog nivoa.\nKako se navodi na sajtu NBS, zadržavanju rejtinga, prema oceni agencije Fič, doprinelo je pre svega dosledno sprovođenje mera fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi dogovorenih sa Međunarodnim monetarnim fondom (IMF), što potvrđuju i fiskalni podaci od početka godine.\nDodatno, prema proceni rejting agencije, fiskalni deficit će i u narednim godinama imati trend smanjenja, a kao rezultat toga se očekuje i pad javnog duga od 2017. godine.\nProcenjuje se da je Srbija i dalje osetljiva na eksterne šokove, ali se ističe da je deficit tekućeg računa skoro u celosti pokriven stranim direktnim investicijama.\nKada je reč o kretanju ekonomske aktivnosti, Fič rejtings očekuje da će mere fiskalne konsolidacije imati kratkoročne negativne efekte na domaću tražnju, dok se pozitivan doprinos očekuje od spoljne tražnje.\nDodatno, navodi se da rizik naviše predstavlja ponovno pokretanje proizvodnje u železari.\nFič rejtings smatra da je srpski bankarski sektor likvidan i adekvatno kapitalizovan.\nKonstatovano je da određeni rizik potiče od udela grčkih banaka u domaćem bankarskom sistemu, ali i da one imaju status domaćih pravnih lica što zajedno sa preventivnim merama Narodne banke Srbije, predstavlja svojevrsnu branu od prelivanja negativnih efekata u slučaju eventualnog izlaska Grčke iz zone evra.


Kosovo i Švajcarska potpisali sporazum o pravnoj pomoći u krivičnim slučajevima - Kosovo Online\nKosovo i Švajcarska potpisali sporazum o pravnoj pomoći u krivičnim slučajevima\n5. April 2022. • 14:52\nMinistarka pravde Kosova Aljbuljena Hadžiju i ambasador Švajcarske na Kosovu Tomas Kol potpisali su danas sporazum o međusobnoj pravnoj saradnji u krivičnim slučajevima, saopšteno je iz Ministarstva pravde.\nSporazum, kako navode iz ministarstva, ima za cilj jačanje i produbljivanje saradnje u oblasti pravne pomoći u krivičnim slučajevima Kosova i Švajcarske, olakšavanje i usklađivanje pravnih procedura zarad bolje i efikasnije saradnje.\nSporazumom su predviđeni izvođenje dokaza, direktna komunikacija između pravosudnih organa, formiranje zajedničkih istražnih grupa, kao i zamrzavanje, zaplenu i oduzimanje imovine.\n"Dotični sporazum je izrađen u duhu i u skladu sa pravilima i principima definisanim Konvencijama Saveta Evrope na terenu. Sporazumom će se regulisati procedura o pružanju uzajamne pravne pomoći u krivičnim stvarima, jačanju međunarodnih standarda zaštite ljudskih prava i odražavanju najbolje evropske prakse sa zahtevima vremena", navedeno je u saopštenju.\nAljbuljena Hadžiu Švajcarska sporazumi Kosovo\nŠvajcarska ambasada na Kosovu izdala oko 13.000 viza 2021. godine\nŠvajcarska je jedna od najomiljenijih destinacija Albanaca, i zbog mnogih tamošnjih porodičnih veza, ali i zbog ekonomskog standarda koji Švajcarska ima, pa je tako u 2021. godini izdato oko 13.000 viza građanima Kosova, prenosi Zeri.\nHadžiju: Izbor glavnog tužioca treba da bude transparentan