LEONI FABRIKA U KRALJEVU NAJVEĆA JE INVESTICIJA OVE KOMPANIJE U EVROPI\nDanas je u Kraljevu, u prisustvu predsednika Srbije, Aleksandra Vučića, otvorena fabrika kompanije Leoni. Reč je o najvećoj investiciji ove kompanije u Evropi, u koju je do sada uloženo oko 60 miliona evra i koja će zapošljavati pet hiljada ljudi.\nFoto: Leoni Srbija\nFabrika u Kraljevu četvrta Leonijeva fabrika u Srbiji i samo u njoj će se dnevno proizvoditi 200.000 setova za automobile. Pogon se prostire na oko 52.000 kvadratnih metara, u isti je do sada uloženo oko 60 miliona evra, a prema ranije objavljenim planovima kompanije, ceo projekat u Kraljevu u narednih 10 godina trebalo bi da dostigne vrednost od oko milijardu evra.\nLeoni je globalni dobavljač proizvoda i rešenja za upravljanje energijom i podacima, kako u automobilskoj industriji tako i u drugim industrijskim sektorima.\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić zahvalio se kompaniji na velikim ulaganjima i tome što su izabrali Srbiju.\n“Danas je Leoni najveći privatni poslodavac u Srbiji, sa 13 hiljada zaposlenih. Imamo fabrike u četiri grada. Ova u Kraljevu je svakako najveća, sa 3.787 radnika”, rekao je Vučić.\nVučić je napomenuo da nikada nije u Srbiji bio u tako velikoj proizvodnoj hali, kao u hali Leonija u Kraljevu i istakao da se tu prave autokablovski setovi za sve tri fabrike mercedesa u Nemačkoj i Mađarskoj i da se ne može više zamisliti proizvodnja mercedesa bez delova iz Kraljeva.\nU avgustu 2018. godine kompanija je počela izgradnju četvrte fabrike, u Kraljevu. Kako je najavljeno, to će biti najveći pogon u okviru Divizije kablovskih sistema. Leoni Srbija je zasad jedina kompanija u Evropi, u tom domenu, koja ima četiri proizvodne jedinice.\n“Dobrodošli i hvala vam svima što ste se odazvali našem pozivu. Ovo je najveći projekat u istoriji Leoni kompanije, ovo je najveća investicija i lokacija u Evropi”, rekao je generalni direktor kompanije, Pjer Luiđi Gioni, dodajući da se podrazumeva 6 miliona vozila do 2030. godine.\nGioni je istakao da žele da postanu najbolji industrijski poslodavac u Srbiji. Naš moto je: "Jedan Leoni, jedan srpski tim". Dodao je da obećavaju napredovanje u karijeri i dobre uslove rada u auto-sektoru.\nAldo Kamper, iz Nemačke, izvršni je direktor Leonija kazao je da je ovo za Leoni ogroman i važan projekat.\n“Kada imamo ovakve povode, obično bacamo pogled u nazad. Ali, nećemo mnogo o istoriji. Naše putovanje krenulo je pre 12 godina, a sada ovde imamo četvrtu i najveću fabriku. Imamo oko 13.000 zaposlenih, i drago nam je što zapošljavamo toliko mnogo ljudi”, rekao je Kamper.\n“Drago nam je što možemo i da damo doprinos razvoju ovog regiona. Mislim da je ovo win-win situacija, jer imamo resurse i ljude koji žele da rade s nama. Ti ljudi, ujedno, žele da učestvuju i u razvoju same Srbije”, rekao je Kamper, napomenuvši da imaju još mnogo praznih hala i planova.


Mitrovački ACT projekat „ODRŽIVI RAZVOJ ZA SVE – platforma za lokalni dijalog” - Sirmiuminfo\nMitrovački ACT projekat „ODRŽIVI RAZVOJ ZA SVE – platforma za lokalni dijalog”\nBeograd – Svečanošću održanom 14. septembra u beogradskom Aero klubu, obeležen je početak sprovođenja novih projekata partnerskih inicijativa koje finansira Švajcarska agencija za razvoj i saradnju (SDC) kroz projekat „Zajedno za aktivno građansko društvo – ACT”.\nJedan od 16 gradova u kojim se realizuje Projekat ACT je i Grad Sremska Mitrovica, stoga su svečanosti u beogradskom Aero klubu prisustvovali Petar Samardžić, zamenik gradonačelnice Sremske Mitrovice i Milan Mirić, u ime projektnog partnera – Udruženja „Regionalne inicijative Srema”.\nMitrovački ACT projekat „ODRŽIVI RAZVOJ ZA SVE – platforma za lokalni dijalog” za opšti cilj ima veće učešće predstavnika civilnog društva i javnosti u procedurama donošenja javnih politika i odluka na nivou lokalne zajednice, u oblasti zaštite životne sredine i održivog razvoja.\nProjektom se želi postići veća vidljivost i ojačani kapaciteti „zelenih” i ostalih organizacija civilnog društva od interesa u Sremu za zagovaranje, učešće imonitoring u procesu donošenja odluka na lokalnom nivou u oblastiekologije i održivog razvoja.\nPredviđeno je i formiranje „Zelene mreže Srema” kao zvaničnog socijalnog partnera i zainteresovanestrane pri donošenju politika održivog razvoja lokalne zajednice u Sremu, uz uspostavljanje „Zelene odborničke grupe” i mehanizma „zelene stolice” u gradskom parlamentu.


AFA Asocijacija za povezivanje žena i njihovo aktivno učešće u društveno važnim projektima - WANNABE MAGAZINE\nAFA Asocijacija za povezivanje žena i njihovo aktivno učešće u društveno važnim projektima\nAFA Asocijacija (Assotiation for Affirmation of Women’s Potential and Networking), koja je posvećena kreiranju platforme za povezivanje žena i njihovo aktivno učešće u društveno važnim projektima, kao svoju prvu aktivnost organizuje Samit ženskog liderstva (Women’s Leadership Summit) u Beogradu, 25. i 26. oktobra, na temu „Digitalizacija i tehnološke inovacije kao šansa za brži razvoj društva i aktivniju ulogu žena”. Ovaj Samit će okupiti žene iz oblasti biznisa, nauke, obrazovanja, politike, medija, umetnosti i kulture, sa ciljem da one podele i razmene svoja iskustva sa predstavnicama drugih industrija i na taj način podstaknu javni dijalog o snažnijoj zastupljenosti žena u javnom i poslovnom životu u Srbiji.\nAfirmacija žena, njihova uloga u donošenju odluka i njihov položaj i uticaj u poslovnoj i društvenoj sferi je tema kojoj će se sve više pažnje pridavati u budućnosti, naročito u kontekstu ispunjavanja uslova za članstvo u EU. Činjenica je da je Srbija već među retkim zemljama u Evropi gde se žene nalaze na odlučujućim pozicijama kao što su pozicija premijerke, predsednice parlamenta i guvernera, kao i brojne menadžerske pozicije u privatnom i javnom sektoru, govori u prilog tvrdnji da se srpsko društvo liberalizuje i aktivnije prihvata ulogu žena u kreiranju bolje budućnosti. Sa druge strane, društvo se i dalje bori sa realnom nejednakošću polova prilikom zapošljavanja, isplata zarada, ostvarivanja zakonskih prava i socijalnih benefita, zbog čega je važno uspostaviti društveni konsenzus o kreiranju platforme koja će ženama širom zemlje omogućiti da ostvare bolju privatnu i profesionalnu budućnost za sebe i svoje porodice.\nJedan od načina da se širi društveni dijalog pokrene je umrežavanje žena koje imaju odgovarajuće znanje, iskustvo i motivaciju da na ovom problemu rade sa predstavnicima državnih institucija, poslovne i akademske zajednice i ličnostima iz javnog života.\n„Studije pokazuju da kada žene zauzimaju 30% liderskih pozicija u nekoj kompaniji, profit te kompanije raste za 15%. Slični su pozitivni pokazatelji i u drugim oblastima rada i društvenog života zbog čega je cilj AFA asocijacije da podignemo svest o značaju aktivne uloge žena u društvu kao i njihovo povezivanje i zajednički angažman. Iniciramo sardanju sa svim društvenim činiocima kao i sa kompanijama koje prepoznaju značaj ovog potencijala, kako bi se pokrenule pozitivne promene i doprinelo ekonomskipom osnaživanju žena, podsticanju liderstva u svim oblastima i stvaranju društva jednakih mogućnosti. Naš krajnji cilj je da žene ne budu samo lepši, već jednaki pol.“ – izjavila je Žaklina Nikolić-Kušić, osnivač AFA Asocijacije.\nNa sajtu www.afa.co.rs se nalazi preliminarni program prvog Samita ženskog liderstva, kao i dodatne informacije o programu AFA Asocijacije.


Ukupan broj zaposlenih u Federaciji BiH 26.maja ove godine po prebivalištu osiguranika bio je 512.492, saopćila je Porezna uprava Federacije BiH. Od početka pandemije, u Federaciji BiH je 5. maja ove godine zabilježen najmanji broj…\nBosna i Hercegovina je savršena tačka za spajanje poslovnih ljudi sa Istoka i Zapada. Sarajevo Business Forum je prilika svima da ostvarimo korist, poručio je danas u Sarajevu predsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović, u…\nBroj zaposlenih u FBiH u septembru povećan za 1,5 odsto\nUkupan broj zaposlenih u Federaciji BiH /FBiH/ u septembru ove godine iznosio je 473.841, što predstavlja povećanje broja zaposlenih za 1,5 odsto u odnosu na prethodni mjesec. Prema podacima Federalnog zavoda za statistiku broj zaposlenih…\nFederacija ruši rekorde zaposlenosti BiH. Od aprila do kraja maja zaposleno blizu 30 hiljada osoba tvrdi to federalna ministrica finansija Jelka Miličević. "Povećan je broj uposlenih od 1. aprila do 31. maja za 29.285 uposlenika. Mi u…\nŠUKALO: “Nije povećana zaposlenost u RS-u, već ljudi odlaze!”\nPoslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske Adam Šukalo optužio je vlast u RS-u da ne brine o mladim ljudima, koji sve više odlaze iz tog bh. entiteta, što može ugroziti kako tržite aktivne radne snage, tako i demografsku sliku. Šukalo,…\nBroj zaposlenih na području TK prvi put nakon rata veći od broja nezaposlenih\nSkupština Tuzlanskog kantona usvojila je Izvještaj o radu Vlade TK za 2016. godinu, u kojem je navedeno da je fokus djelovanja kantonalne vlade bio usmjeren na realizaciji ključnih strateških razvojnih ciljeva, poput osiguranja finansijske…\nSVETLANA CENIĆ: Povećali smo broj zaposlenih, ali u Njemačkoj\nDK May 21, 2017\nMediji pod kontrolom Bakira Izetbegovića, predsjednika SDA i člana Predsjedništva BiH, ne prestaju lagati u njegovu korist, pa su tako i jučer plasirali, tobože, „neočekivane“ tvrdnje o tome da je broj zaposlenih u tri godine povećan za…\nMA HAJTE, MOLIM VAS! NAŠI POLITIČARI LAŽU?! Izvještaj EU! Smanjena zaposlenost za čak 90.000\nE.H Apr 24, 2017\nZvanični statistički podaci o povećanju zaposlenosti u BiH tokom 2016. za 30.000 radnika vjerovatno nisu tačni, upozoreno je u najnovijem izvještaju Evropske komisije o ekonomskom napretku za zemlje zapadnog Balkana i Turske za prvi kvartal…\nINICIJATIVA ZA STOLAC: Od 115 zaposlenih u općinskim institucijama samo 10 nisu Hrvati\nInicijativa za Stolac oglasila se sopćenjem za javnost u povodu posjeta potpredsjednika hrvatske Vlade Bože Petrova i ministra vanjskih i evropskih poslova Mire Kovača toj općini, u kojem se ističe kako su taj posjet doživjeli kao posjet…


KRALJICA BEOGRADSKIH PIJACA: Zeleni venac- od turskog groblja do spomenika kulture – Mirodjija\nSvi putevi (Beo)grada vode na Zeleni venac. Već skoro čitav vek svi prestonički putevi ukrštaju se na pijaci smeštenoj u samom srcu grada decenijama ukrašenoj specifičnim kariranim krovovima.\nTitulu kraljice ovo gradsko srce pazara ipak nije dobilo samo zbog dobre lokacije. Svečano otvorena 1926. godine, po zatvaranju prve beogradske, „Velike pijace“ koja se nalazila na Studentskom trgu, bila je najmodernija tržnica u Beogradu.\nSjajno organizovana u nastanku, od starta se postavila kao jedna od prepoznatljivih tačaka grada. I danas opravdava titulu koju su joj nadenuli – rekonstruisana, natkrivena i savremeno opremljena, spremna da odgovori na sve potrebe kupca ili slučajnog prolaznika 21.veka.\nPosle rekonstrukcije završene početkom 2007. godine pijaca je obogaćena novim sadržajima uz očuvanje njenog autentičnog lika. Modernost joj je, ipak, za nijansu uskratila starinski šarm i komšijsku ljubaznost po kojima je skoro vek bila prepoznatljiva. Zbog svog jedinstvenog arhitektonskog rešenja, zdanja koga krasi kupola na vrhu, pijaca Zeleni venac stavljena je pod zaštitu države kao kulturni spomenik.\nPozorište, stanica fijakera, pa tek onda pijaca\nZeleni venac važi za najstariju aktivnu balkansku pijacu. Na tom mestu još 1847. godine bio je pazar, da bi 1885. godine po odluci Uprave varoši Beograda ta lokacija postala jedna od sedam fijakerskih stanica u gradu.\nSrpski deo varoši u Beogradu, posle Drugog srpskog ustanka prostirao se oko stare crkve, na prostoru današnje Saborne, oko koje je postojalo groblje početkom 19.veka Ovaj prostor se krajem dvadesetih godina sve više razvijao u nekoliko nivoa: političkom, kulturološkom, ubranom, komunalnom i privrednom, što je nametalo i potrebu za transformaciju prostora oko groblja na Zelenom vencu.\nIzgradnjom i urbanizovanjem ovog dela varoši, postepeno su se umnožavali njegovi sadržaji i funkcije. Odlukom kneza Miloša groblje na Zelenom vencu je 1835. godine preseljeno na Tašmajdan, gde je iste godine nastala grobljarska ili prva, mala Crkva Svetog Marka.\nKako se na Tarazijskom platou, ispod hotela „Moskva“, nekada nalazio veliki izvor, i turski vodovod, po kome su Terazije dobile ime, višak vode se slivao duž padine ka Zelenom vencu, Prizrenskom ulicom, pa se na prostoru današnje pijace stvarala s velika bara za čiji se prelazak upotrebljavao čamac.\nS kraja 19. i s početka 20. veka, Zeleni postaje saobraćajno čvorište grada, kroz koje su obavezno prolazili svi oni koji su u Beograd dolazili i iz njega izlazili. Tada se javila potreba da se na ovom mestu osnuje pijaca, zbog velikog prometa i činjenice da ovaj prostor nije bio pogodan za stambenu izgradnju.\nGradnja prvog beogradskog pozorišta na ovom mestu nije uspela jer je teren je bio vrlo podvodan, pa se pokušalo s temeljima na šipovima, ali i posle zabadanja 2.000 hrastovih šipova pojavljivala se voda. Tako su 1853. godine radovi obustavljeni, jer više nije bilo novčanih sredstava.\nPrva skupština piljara Srbije je održana na Zelenom vencu davne 1918. godine, a već 1926. nastaje za to vreme najmodernija pijaca. Zbog dobre organizacije, modernih tezgi i široke ponude robe narod ju je prozvao kraljicom pijaca. Prostor koji je obuhvatala pijaca „Zeleni venac“ je i područje današnje autobuske stanice gradskog prevoza. Roba se dovozila zaprežnim kolima, a bogatiji prodavci su sopstvenim kamionima dovozili svoje proizvode da prodaju u centru grada. Tezge su u to vreme bile drvene, a pravili su ih sami prodavci. Ovde su decenijama dolazili prodavci i kupci iz svih krajeva zemlje. Na njoj su robu nudili proizvođači iz okoline Višnjice, Slanaca, Velikog Sela, Ovče, Borče i Obrenovca\nOsim epiteta beogradske kraljice, danas ponosno nosi titulu jedne od najmodernijih zelenih pijaca na Balkanu.\nRekonstrukcija “Zelenjaka” u brojkama\nJedna od najstarijih pijaca na Balkanu, posle rekonstrukcije 2005-2007, ima ukupnu površinu pijačnog platoa od 6.600 kvadratnih metara, a na 410 tezgi prodaju se samo poljoprivredno-prehrambeni proizvodi. U mlečnoj hali je 60 vitrina za mlečne proizvode, a na samoj pijaci je i 50 lokala. U podzemnoj etaži je 800 kvadratnih metara magacinskog prostora, sedam lokala i 125 parking mesta za korisnike pijačnih lokala i tezgi. Devet miliona evra za radove obezbedili su tada Skupština Grada Beograda i JKP „Beogradske Pijace“\nPijaca je moderno opremljena i pomoćnim prostorijama, poput manipulativnog prostora za istovar robe, dva teretna lifta za prenošenje robe iz donjeg u gornji nivo, dva javna toaleta, trafo stanice, toplotne podstanice, prostorije za dizel agregat, smećare i garderobe za radnike.\nProstor za prodaju voća i povrća klimatizovan je 2013, a na inicijativu zakupaca ugrađen je sistem zaštite od ptica. Tako je pijaca „Zeleni venac“ postala jedna od najmodernijih zelenih pijaca ne samo u Beogradu već i u Srbiji.\nTags: beograd, beogradske pijace, pijaca, zeleni venac


Nema negativnog uticaja Rusije u BiH i na Balkanu – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Politika/Nema negativnog uticaja Rusije u BiH i na Balkanu\nBANJALUKA – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik odbacio je danas tvrdnje o negativnom ruskom uticaju i istakao da je za Srpsku saradnja sa Rusijim korisna i veoma pozitivna.\n„Poštujem i volim Rusiju, ali isto tako želim saradnju sa ostalim zemljama i nacijama u našem regionu, ali i svijetu“, rekao je Dodik odgovarajući na pitanje Srne nakon sastanka sa ministrom inostranih poslova Rusije Sergejom Lavrovim u vezi sa tvrdnjama Zapada o ruskom uticaju na Balkanu, a posebno u BiH i Srpskoj, te da je „ruski čovjek“.\n„Imamo zajednički stav sa Rusijom da visoki predstavnik treba da ode iz BiH, zatim da odu sudije stranci iz Ustavnog suda BiH koje bira i postavlja zapad. Treba da prestane miješanje u unutrašnje stvari, ako BiH želi da u budućnosti bilo kako funkcioniše kao suverena zemlja“, kategoričan je Dodik.\n„Ovdje imate prisustvo zapadnih vojnih snaga i nema nijednog ruskog vojnika. Zato je beskorisno razgovarati o nekom ruskom uticaju koji oni vide ovdje“, dodao je Dodik.\n„Miješanje stare američke administracije u liku sadašnjeg ambasadora SAD u BiH Morin Kormak prevršilo je mjeru dobrog ukusa i ne doživljavamo to prijateljski“, kaže Dodik.\nNa pitanje novinara ruskog lista „Komersant“ da li je za glasače koji ga podržavaju važnije koliko ima bliske odnose sa nekim i ko dolazi u posjetu ili su značajnije unutrašnje političke teme, Dodik je istakao da nisu razgovarali ni o glasačima, niti o izborima.\n„Poklapanje sa predizbornom kampanjom je posljedica termina koje je diktirala Srpska pravoslavna crkva u vezi sa izgradnjom temelja rusko-srpskog hrama. Sve ostalo su spekulacije“, istakao je Dodik.


Priveden jer je pretio veterinarskoj inspektorki | Info centrala\nNaslovna Hronika Priveden jer je pretio veterinarskoj inspektorki\nPriveden jer je pretio veterinarskoj inspektorki\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Jagodini uhapsili su I. I. (1992) iz Jagodine, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti i protivpravno lišenje slobode.\nSumnja se da je on pretio veterinarskoj inspektorki koja je postupala po prijavi da je iz njegovog dvorišta izašao pas i pokušao da napadne poštara. Takođe se sumnjiči i da inspektorki nije dozvolio da izađe iz dvorišta.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanja do 48 sati, nakon čega će uz krivičnu prijavu biti priveden nadležnom tužilaštvu.\nPrethodni tekstSO Paraćin: STOP pretnjama, iznudama, ucenama SNS -a u saradnji s policijom i državnim aparatom\nSledeći tekstNa koncertu Riblje Čorbe u Jagodini – pesma o Ivici Dačiću


Naslovna/Politika/Kovačević: Nije dogovoren termin sastanka sa prevoznicima i špediterima\nBANJALUKA – Predstavnici Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH sastaće se sa prevoznicima iz Republike Srpske i špediterima koji su ranije blokirali carinski terminal Rača zbog namjere Uprave da ga ukine, ali termin sastanka još nije dogovoren, rekao je Srni načelnik Odjeljenja za kominukacije u UIO Ratko Kovačević.\nKovačević kaže da je u toku usaglašavanje termina sastanka nezadovoljnih špeditera i prevoznika sa odgovornima u UIO.\n“I predstavnici Ministarstva saobraćaja i veza Republike Srpske zainteresovani su da učestvuju na ovom sastanku”, naveo je Kovačević.\nUIO BiH najavila je izmještanje carinskog terminala sa graničnog prelaza Rača, zbog čega su špediteri u nekoliko navrata obustavljali rad.\nNa ovom terminalu se u prosjeku dnevno obrađuje od 200 do 300 carinskih papira, a godišnji prihod koji UIO ubire na carinskom terminalu Rača je tri miliona KM.\nBanjaluka BiH Prihod Rača Ratko Kovačević SRNA UIO UIO BiH Veza\nKalabić zatražio vanrednu sjednicu Anketnog odbora zbog kršenja poslovnika\nCIK BiH: Nepoznata količina papira sa vodenim žigom u skladištu


NBA: Niko pre Nikole Jokića to nije uspeo – Sport\n14/09/2020 15/09/2020 Redakcija\nKošarkaš Denver Nagetsa je uspeo nešto što nijedan košarkaš pre njega u plej-ofu nije!\nGorostas iz Sombora je došao do cifre od 600 poena, 300 skokova i 150 asistencija u manje plej-of utakmica (27) od bilo kog drugog igrača u istoriji NBA lige.\nNiko pre Nikole nije uspeo da dođe do ovih brojki u 27 mečeva, te je još jednom pokazao o kakvom se talentu i igraču radi.\nJokić je odigrao fenomenalnu šestu utakmicu polufinala Zapada sa 34 poena, 14 skokova i sedam asistencija i što je najvažnije doneo je pobedu Nagetsima, odnosno izjednačenje u seriji.\nDenver je došao od 1:3 do 3:3 i u noći između utorka i srede (03.00) pokušaće da ispiše istoriju pošto nijedna ekipa nikada nije uspela da u jednom plej-ofu dva puta dođe od deficita od 3:1 do pobede – 4:3.\nNagetsi su u prethodnom kolu na taj način savladali Jutu i na isti način će pokušati LA Kliperse.\nNikola Jokic has reached career totals of 600 points, 300 rebounds, and 150 assists in fewer postseason games (27) than any other player in NBA history.\nNBA, Vestinba, Nikola Jokić, plej-of


Kursevi za cvećara, krojača, fotografa i dr.\nAranžer, cvećar, dekorater, firmopisac, fotograf, izrada kožne galanterije, kinooperater, knjigovezac, kožar, krojenje i šivenje, lovočuvar, magacioner, obućar, optičar, pržioničar i pekar kafe, radnik na FTO, tapetar - dekorater, gerontodomaćica i dr.\nFond, trajanje i dinamika relizacije kursa\nRealizacija programa obuke traje 3 meseca sa fondom praktične obuke od 240 časova i teorijsko - konsultativne nastave od 64 časa.\nPredmeti: osnovi struke, tehnologija zanimanja, organizacija rada i zaštita na radu i praksa.\nPočetni nivo obuhvata osnovna tekstilna-tehnološka znanja, grafičku i praktičnu obradu i izvođenje osnovnih elemenata krojenja i šivenja. Zastupljeni su modeli jednostavnih linija uz neophodne prateće detalje (jednostavne suknje ili bluze)\nFond: 45 časova, trajanje: 2 meseca\nSrednji nivo programski obuhvata šivenje odevnih predmeta koji su zahtevniji u tehničko-tehnološkom smislu (haljine, košuljice, kostimi)\nViši nivo podrazumeva konstrukciju/modeliranje odevnih predmeta. Obuhvata znanja iz prethodnih nivoa, šivenje kaputa, kostima, kao i modeliranje odevnih predmeta. Nakon obuke i položenih ispita VIŠEG nivoa, dobija se sertifikat o stručnoj osposobljenosti za zanimanje ŠIVAČ/KROJAČ sa kojim se stiče pravo za bavljenje ovom vrstom delatnosti.\nFond 45 časiva, Trajanje 2 meseca\nFond: 160 časova, trajanje: 2 meseca\nKURS ZA NEGOVATELJA\nOsposobljavanje za veštinu negovanja bolesnih i starijih programski obuhvata:\n-\tPoznavanje osnovnih principa socijalne zaštite i negovateljstva;\n-\tSocijalno funkcionisanje domova za stara lica\n-\tKomunikacija sa drugima i pristup resursima zajenice za stare\n-\tUpravljanje informacijama koje se zahtevaju za rad u sektoru sa starijim osobama\n-\tNutricionistička vrednost namirnica u kontekstu pružanja nege;\n-\tPomoć starima u održavanju samostalnosti – nabavka namirnica, održavanje higijene, spremanje i održavanje kreveta, praćenje prilikom odlaska kod lekara i sl.\n-\tIdentifikacija spec ifičnih potreba i hitnih slučajeva, kontaktiranje medicinskih i socijalnih službi i pružanje prve pomoći, kao i pomoći prilikom uzimanja propisanih lekova.\nFond: 240 časova, trajanje: 2 meseca


Kako sabrati Srbiju\nZavršeni su i predsednički izbori u Srbiji. Predsednik Demokratske stranke Boris Tadić ponovo je dobio mandat da narednih pet godina vodi Srbiju kao i njen predsednik. Kampanja koju je on vodio je bila grublja u odnosu prema kandidatu Srpske radikalne stranke, Tomislavu Nikoliću, nego što je bila kampanja koju su vodili u protivničkom taboru. Uobičajeno za ponašanje režimskih kandidata u Srbiji u poslednjih 18 godina, nekorektno su korišćeni i državni resursi, ali je ipak sve to bilo u okvirima prihvatljivosti. I rezultat je bio vrlo tesan. Boris Tadić je pobedio Tomislava Nikolića za manje od 3%. Ostaje i nedoumica da li su pobedu predsedniku DS-a doneli glasovi nacionalnih manjina, dok su Srbi većinski glasali za Tomislava Nikolića. Ako se to potvrdi, Srbi će ponovo imati isti osećaj kao na referendumu o otcepljenju Crne Gore od Srbije, tj. da su drugi odlučili o njihovoj sudbini. Slična je i uloga koju je odigrao CESID. I Nikolić se ponašao slično Žižiću kada je, džentlmenski, brzo priznao poraz i onemogućio građanske sukobe.\nProblem drugih nacionalnih predsedničkih kandidata ostaje neprofilisana politika i kasno izborno startovanje. Radikalski kandidat se tek na kraju kampanje setio bele kuge u Srbiji i sličnih nacionalnih problema, što dokazuje nejasnost i nespremnost vizije, kao i neprestano uskostranačko kalkulisanje. Kandidat „trećeg puta“ „kasno je stigao na Kosovo“, još jednom potvrđujući neutemeljenost ove ideje najpre među njenim još uvek samo potencijalnim nosiocima. Za to vreme, u spotovima režimskog kandidata viđeno je najviše srpskih zastava u istoriji televizije, ali time nimalo nismo ubeđeni da već ovih dana neće biti umesto Kosova i Metohije izabrana Evropska unija.\nDobro je što je Boris Tadić pobedio. Sada ćemo jasno, bez mogućnosti izgovaranja bilo koje vrste, videti odnos Evropske unije prema evropskoj Srbiji, kao i odnos predsednika Srbije prema okupaciji Kosova i Metohije. Da nije toga bilo, Evropska unija bi podršku nezavisnosti pravdala povratkom na vlast mračnih snaga iz 90-ih i povampirenjem Slobodana Miloševića. Ovako će Evropska unija morati da otvoreno otima Kosovo i Metohiju, i to pred licem celog sveta i svih Srba na svetu, koji bi onda mogli konačno da izvuku određene pouke: zašto naši istorijski saveznici po ko zna koji put u poslednjih 100 godina nisu na našoj strani, i uprkos privrženosti Srbije pravdi i demokratiji ponovo staju na stranu naših neprijatelja i rade na štetu srpskih nacionalnih interesa.\nMoguća zrelost srpske političke scene\nAli, da bi izbegli da nas proglase za teoretičare zavere, pretpostavićemo da je srbijanska politička scena sazrela u pravcu parlamentarne demokratije, te da su se i Tomislav Nikolić kao i Boris Tadić pre svega državnički poneli, tj. da Nikolić nije hteo da uzdrma državne institucije (iako je mogao), a da Tadić nije želeo da iritira pobedničkom pompeznošću (iako je na to imao pravo).\nDakle, trenutak posle izbora bio je trenutak državničke zrelosti predsedničkih kandidata, pobednika i pobeđenog, koji je trebalo da najavi ono što je Tadić već obećao, a to su razgovori sa predstavnicima i onih građana koji za njega nisu glasali, a kojih ima mnogo. Ovakav Tadićev potez je bio ono što je Srbiji izuzetno trebalo posle kampanje koju je vodio, a koja je Srbiju delila na dve vrlo suprotstavljene polovine. Ipak, ostaje mučan utisak da je Srbija ponovo gurnuta u dobropoznatu atmosferu u kojoj preovlađuje mentalitet građanskog rata. I tu je Tadićeva kampanja vrlo doprinela.\nČinjenica koju sada objavljuju već svi politički analitičari jeste da je najveći gubitnik ovih izbora aktuelni premijer i njegova narodnjačka koalicija. Bez obzira na sve zamerke koje se mogu uputiti na račun ove političke grupacije, mora se priznati da je to bila ona opcija koja bi se uslovno mogla nazvati „treći put“ i koja se saborno (koliko je to u politici moguće) odnosila prema „obe Srbije“.\nKako premijer neće više imati moć da Srbiju sabira, ostaje odgovornost jedino na predsedniku Tadiću koji će to moći pošto je u njegovim rukama vlast. I on je to već najavio.\nAli, da bi bili iskreni, mi moramo reći da u tu nameru predsednika Tadića sumnjamo. Pored neprilične kampanje koju je vodio, na to nas upućuje i to što je uvek pokazivao dupli standard u ophođenju sa „proevropskom“, s jedne strane, i „nacionalnom“ Srbijom, s druge strane. Dva primera koja su nas kao organizaciju (sigurno više „nacionalne“ nego „evrounijatske“ Srbije) u ovoj sumnji utvrdila jeste način na koji je stao u odbranu „Peščanika“ (emisije RTV B92 koja otvoreno širi rasnu mržnju prema pravoslavnim Srbima, ali vrlo gorljivo zastupa „proevro“ Srbiju). Ista takva zaštita je izostala kada je njegov ministar (DS) Braj o vić zabranio koncert i nastup Dveri u Narodnom pozorištu u Beogradu. Tada je bilo mnogo više razloga da se štiti pravo na slobodu mišljenja i iskazivanja istog, tim pre što su Dveri organizovale koncert ozbiljne muzike i promociju lepote rađanja, dok „Peščanik“ promoviše govor mržnje. Dakle, predsednik Tadić se odlučio za podršku govoru mržnje samo zato što mu je ideološki odgovarao i tako pokazao da u Srbiji on voli i priznaje samo onu Srbiju koja je „proevro“.\nTakođe, predsednik Tadić je svojom kampanjom razobličio ono što mnoge agencije za ispitivanje javnog mnjenja i režimski politički analitičari tvrde, a to je da je preko 75% građana Srbije za ulazak u EU odmah i sada. Ako je to tako onda predsednik Tadić ne govori istinu kada kaže da je njegova pobeda bila pobeda one Srbije koja je želela da „osvoji Evropu“. Jer, s druge strane, tvrdio je, oni koji glasaju za Tomislava Nikolića nisu za ulazak u EU već su za izolaciju. Znači za ulazak u EU, odmah i sada, glasalo je samo 100 000 glasača više od 2 150 000 građana Srbije koji su u najmanju ruku „evroskeptici“, ako nisu i protiv ulaska Srbije u Evro-uniju.\nPredsednik Tadić je možda govorio istinu kada je rekao da će odmah pristupiti sabiranju trenutno raspolućene Srbije. Ako i dalje veruje u ono što je u toku predizborne kampanje govorio o onima koji glasaju za Nikolića, onda bi mnogo bolje od razgovora sa Tomislavom Nikolićem bilo da ozbiljno otvori javnu raspravu o smislu i značaju koji ulazak u EU treba da ima za Srbiju.\nAko onih koji u to sumnjaju ima stvarno 2 150 000 u Srbiji, onda oni zaslužuju valjda više argumenata o opravdanosti „EU-puta“ od jeftine propagande kojom nas već osam godina zasipaju. Ta javna rasprava o opravdanosti ulaska Srbije u EU, posebno u svetlu onoga kako će se EU odnositi prema Kosovu i Metohiji, je ono čime će Boris Tadić pokazati da je spreman da sabere raspolućenu Srbiju. U suprotnom, ostaje nam provereni režimski scenario da je sila i propaganda ona koja misli da određuje pobednika u Srbiji.\nU Beogradu, 4. februara 2008.


U poređenju sa regionom, građani Srbije pokazuju najviši stepen zabrinutosti za širenje koronavirusa, dok ih nešto manje brinu ekonomske posledice, pokazalo je istraživanje javnog mnjenja koje je sprovela agencija Valicon.\nIako smanjena za čak 20 odsto u odnosu na kraj marta, zabrinutost građana Srbije za širenje epidemije koronavirusa najviša je u regionu i iznosi 70 odsto.\nU Sloveniji ona iznosi 47 odsto, Bosni i Hercegovini 58 odsto i Hrvatskoj 62 odsto.\nSuprotno tome, zabrinutost za ekonomske posledice, uprkos rastu, jedino u Srbiji je manja i iznosi 40 odsto, dok ekonomske posledice epidemije brinu 69 odsto građana Slovenije, 61 odsto građana BiH i 59 odsto građana Hrvatske.\nPetina radi više nego pre\nVećina nije saglasna sa održavanjem izbora


Prevod engleskog - četiri osnovna saveta za prevodjenje sa engleskog na srpski\nPrevod engleskog – četiri osnovna saveta za prevodjenje sa engleskog na srpski\nPrevod engleskog na srpski jezik i kvalitetno prevodjenje\nStvari na koje treba obratiti pažnju prilikom prevodjenja tekstova da bi imali kvalitetni prevodjenje sa stranog jezika\nNema sumnje da postoji ogromna potraznja za prevodiocima koji mogu da prevedu dokumenta sa engleskog na srpski. Mnoge škole nude kurseve za učenje engleskog jezika, naprednog i osnovnog engleskog.\nEvo nekoliko saveta koji mogu da pomognu u prevodu sa engleskog jezika na srpski:\nKoristite profesionalni srpski rečnik:Izuzetno je velika razlika izmedju srpskog i engleskog u smislu izgradnje rečenica i gramatike. Srpski je prirodniji u odnosu na engleski jezik. Prevodioci imaju širok spektar reči za izbor u srpskom rečniku. Bitno je odabrati odgovarajucu reč kako bi dokument bio ispravno preveden. Stručnjaci preporučuju za prevodjenje profesionalnog srpskog rečnika. Korišćenje reči iz profesionalnog i proverenog srpskog rečnika će obezbediti da prevodjenje bude zadovoljavajućeg kvaliteta.\nUpotreba računara za prevodjenje: Većina prevodilaca smatra da elektronski prevod nije dobar za prevodjenje tekstova. Bitno je shvatiti da računar može da pomogne u osnovnim prevodima različitih dokumenata. Na prevodiocu ostaje da inprovizuje konvertovani tekst i da ga učini još privlačnijim za čitaoce. Preporuka je da za prevodjenje koristite računar i ručni prevod ljudi za postizanje najboljih rezultata.\nRazumeti tekst: Da bi neki dokument pravilno preveli veoma je bitno da razumete formu. Dobar prevodilac uvek pročita dokument kako bi razumeo poruku koja se šalje ciljanoj publici. Prevodilac mora da obezbedi da značenjem ili suština teksta ostanu nepromenjeni posle prevoda.\nKolokvijalni izrazi: Napravite spisak kolokvijalnih izraza za prevodilačke svrhe. Kolokvijalni izrazi mogu da pomognu u stvaranju uticajnog teksta. Kolokvijalni izrazi igraju vitalnu ulogu u prevodjenju finansijskih i pravnih dokumenata.\nDakle, da bi pravilno uradili prevodjenje treba da budete veoma fokusirani i koncentrisani na prevod teksta. Dobro je da poznajete temu koju prevodite, ali ne bi smelo da vam napravi problem ni nepoznavanje oblasti. Prilikom prevodjenja treba biti veoma oprezan kako bi izbegli moguće greške.\n2013-01-18T15:26:06+01:0017 јануара, 2013|Ostalo|


Izvor: NoviMagazin.rs, 16.Jul.2019, 14:25\nEvroposlanici će o njenoj nominaciji glasati danas popodne.\nU govoru u Strazburu, Fon der Lajen predlaže još smelije >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << ciljeve za smanjenje emisije štetnih gasova - za 55 umesto 50 odsto do 2030. godine.\nNajavila je i plan za održive evropske investicije, uključujući delimičnu konverziju fondova Evropske investicione banke u "banku za klimu" kako bi se obezbedilo 1.000 milijardi evra ulaganja tokom deset godina.\nFon der Lajen je istakla i da EU mora da uspostavi ekonomiju koja služi ljudima u čemu "svako mora da nosi deo tereta".\nFon der Lajen je istakla posvećenost vladavini prava kao evropskoj vrednosti i najavila da namerava da uspostavi mehanizam za monitoring na nivou EU uz postojeće mere.\nOna je naglasila da te evropske vrednosti uključuju i dužnost spasavanja života na moru koja treba da se uvede u "humanu graničnu policiju".\nIskazala je podršku "novom paktu o migraciji i azilu" i reformi Dablinske konvencije, dodavši da namerava da poveća snage Fronteksa na 10.000 ne do 2027, već do 2024.\nGovoreći o evropskoj demokratiji, Fon der Lajen je najavila organizaciju "Konferencije za Evropu" počev od 2020. na svake dve godine gde će građani imati vodeću i aktivnu ulogu.\nUkazala je da je potrebno ojačati sistem "špicenkandidata", odnosno izbora vodećih kandidata za ključne EU funkcije, kao i da treba razmotriti mesto transnacionalnih lista na budućim evropskim izborima.\nDanas: Ursula fon der Lajen predstavila evroposlanicima svoju viziju EU\nIzvor: Blic, 16.Jul.2019\n06:24: Pogledajte kako izgleda NAJVEĆI aerodrom na svetu, zbog kojeg su...


Predsednik vlade Federacije BiH Fadil Novalić nakon više od osam sati saslušanja zadržan je u prostorijama Državne agencije za istrage i zaštitu u sklopu istrage o sumnjivoj kupovini bolničkih respiratora. Policija zadržala i direktora uprave Civilne zaštite Fahrudina Solaka i vlasnika kompanije "Srebrena malina" Fikret Hodžić.\nPremijer Federacije BiH Fadil Novalić, direktor uprave Civilne zaštite >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << tog entiteta BiH Fahrudin Solak i vlasnik kompanije "Srebrena malina" Fikret Hodžić saslušani su u sedištu Državne agenije za istrage i zaštitu (SIPA) u sklopu istrage o sumnjivoj kupovini bolničkih respiratora, prenosi Kliks.\nSinoć su saslušani i suspendovani direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak, kao i direktor firme "Srebrena malina" Fikret Hodžić.\nOni su zadržani u SIPA na kriminalističkoj obradi.\nSaslušani su u sklopu istrage zbog nabavke 100 respiratora iz Kine koji su koštali pet miliona evra.\nTužilaštvo BiH u toku dana bi se trebalo izjasniti o tome da li je neko od njih osumnjičen u tom predmetu.\nNezavisne Novine: Novalić i Hodžić saslušani i zadržani u prostorijama SIPA\nNezavisne Novine: Novalić, Solak i Hodžić imaju status osumnjičenih\nSARAJEVO - Fahrudin Solak, direktor Federalne uprave civilne zaštite uhapšen je sinoć u Sarajevu, javio je novinar “Nezavisnih”.\nSARAJEVO - Fadil Novalić, premijer FBiH, Fahrudin Solak, suspendovani direktor FCUZ i Fikret Hodžić, vlasnik firme „Srebrena malina“ koji su juče uhapešeni i nakon saslušanja zadržani u Agenciji za istrage i zaštitu (SIPA) danas će u toku dana biti predati Tužilaštvu BiH, nezvanično ..


Fleksibilni prostor za proizvodnju\nVažnost fleksibilnosti i adaptivnosti\nobjekata za proizvodnju\nPrilagođavanje postojećeg prostora, umesto selidbe i premeštanja proizvodnje u veće objekte kada dođe do povećanja proizvodnje, smanjuje troškove i dovodi firmu do sledećeg nivoa uspeha.\nSa proširenjem kapaciteta vlasnici biznisa se najčešće odlučuju da grade nove objekte ukoliko imaju mogućnosti za to, ili proširuju postojeći prostor. Obe opcije imaju određena ograničenja, ali to nije jedino rešenje za proizvođače.\nIndustrijski parkovi nude dugoročnu saradnju proizvođačima i mogućnost brzog i lakog širenja kapaciteta. Funkcionalni industrijski parkovi su kreirani sa ciljem da brzo reaguju u skladu sa rastom biznisa svojih stanara. Na taj način idu u korak sa dinamičnim trendovima i garantuju da objekti savršeno odgovaraju potrebama savremenog poslovanja.\nFleksibilne opcije zakupa\nObaveze dugoročnog plaćanja zakupa mogu doneti momenat neizvesnosti i to može da utiče na rast proizvodnih biznisa. Ovo je naročito izraženo u situacijama kada postoji realna potreba za poslovnim zaokretom zbog promena na tržištu ili u samom poslovanju.\nUz sva prethodna iskustva u proizvodnoj delatnosti, dešavanja tokom prošle, 2020. godine, dodatno su ukazala na potrebu da se poslovanje održava što agilnijim i fleksibilnijim. Prošle godine proizvodni biznisi su imali naročito velike izazove i bilo je neophodno da se prilagode novonastaloj situaciji. Zato je za proizvođače važno da industrijski objekti u kojima organizuju svoje celokupno poslovanje od proizvodnje, preko skladištenja do administracije budu fleksibilni i raznovrsni, po garantovano istoj ceni osnovnih troškova za sve vreme trajanja ugovora.\nIndustrijski park Pobeda nudi sve što je neophodno za rast biznisa\nIndustrijski park Pobeda koji se nalazi na svega 3 km od centra Novog Sada, nudi pomenute fleksibilne i raznovrsne objekte za sve tipove i faze proizvodnje. Pobeda predstavlja modernu i pouzdanu platformu za jednostavno, brzo i komforno pokretanje i upravljanje proizvodnjom.\nPark Pobeda nudi prilagođavanje postojećih objekata ili izgradnju novih prema potrebama svakog ko želi da postane stanar. U oba slučaja energetski izvori se postavljaju na mesta po potrebi stanara, tako da svi proizvodni procesi budu maksimalno optimizovani.\nUz sve pogodnosti koje vam Pobeda omogućava - uštedećete resurse, vreme i dobićete najbolje prostorno rešenje za svoj biznis.\nUmesto nepotrebnih troškova odlučite se da smestite vašu proizvodnju u industrijski park koji vam obezbeđuje sve uslove za kontinuirani rast.


Seat priprema električni automobil za 2020. godinu - Auto Republika\nKompletna Volkswagen grupacija žuri ka elektrifikaciji, te nije ni čudno da Seat ima planove za električni model.\nSeat koji se dugo godina borio za svoj identitet u grupaciji, uspeo je konačno da nađe svoje mesto. VW vidi Seat kao uvodni brend za celu grupu, obzirom da su kupci španskog proizvođača najmlađi u proseku u čitavoj alijansi. Prethodne godine Seatu je „za dlaku“ nedostajalo da stigne do cifre od pola miliona prodatih automobila, a može li da to uspe ove godine analizirali smo ovde.\nPrvo električno vozilo španskog brenda još uve nema zvaničan naziv, a u igri su sledeća imena: Seat Born, Born-E i E-Born. Predlozi su zasnovani na kraju El Born u Barseloni.\nSeatov elektromobil biće postavljen na MEB platformu koju je VW grupa razvila za ovaj tip vozila i biće veličine Leona, međutim, čelnici Seata tvrde da će zbog drugačijeg dizajna od tradicionalnih automobila, ponuda prostora u kabini biti daleko veća i da će biti na nivou sa Volkswagen Passatom!\nMatijas Rabe, potpredsednik Seata za istraživanje i razvoj, izjavio je da je razvoj prvo električnog modela kompanije 95% završen, a najavio je da će cena za ovaj automobil iznositi oko 30.000 evra.\ntags: električni automobili izdvojeno SEAT volkswagen grupacija\nprevious Špijunaža: Audi A6 Avant\nnext BMW zaustavlja proizvodnju M550i xDrive\nNove informacije u vezi sa narednom generacijom BMW-a Serije 7\n10/04/2020 - 17:07\nProkletstvo uprave kompanije BMW India\nRenault i zvanično dobio državni zajam


Nagrade - Brainfinity challenge\nVredne nagrade za pobednike takmičenja\nNajvrednija nagrada koju učenici dobijaju učestvujući na Brainfinity takmičenju jesu definitivno nova znanja i iskustva, kao i poznanstva sa vršnjacima iz celog sveta.\nMeđutim, najbolji će se sa ovog takmičenja zaputiti kući sa još nekim nagradama. Pobednici takmičenja Brainfinity okitiće se medaljama, ali će dobiti i tablete, koji će im u budućnosti pomagati da razvijaju svoje veštine, usavršavaju problem solving i kritičko mišljenje i razvijaju informacionu pismenost kako bi usvojili širinu u svom razmišljanju, koja je neophodna za takmičenja kao što je Brainfinity, ali i za život uopšte.\nSvečana dodela nagrada na dan finala\nKada ekipe završe zadatke iz finala takmičenja i rešenja prezentuju žiriju, donosi se odluka o pobednicima.\nIstog dana će, ubrzo nakon toga, biti upriličena i svečana dodela nagrada takmičarima tima koji bude pobedio tako što će pobednik svakog razreda dobiti ove vredne nagrade. Na finalu i nastavnike-mentore očekuju zanimljiva iznenađenja!


Zanimljivosti dana : Na petak 13 osvojila super premiju!\nSamohrana majka Kelsey Zachow (24) iz Detroita zbog nedostatka novca je radila dva posla kao medicinska sestra i kao konobarica .Zbog ta dva posla ostajalo malo vremena za druženje sa svojom decom Ipak,prošlog meseca, Kelsi doživela neverovatnu sreću...\nkada je na inače "baksuzan" s dan petak 13. ( juna meseca) kupila srećku "MEGA MILLIONS" države Mičigen,koja joj je donela neverovatnih 66 miliona dolara.!\nNakon neobične sreće na "baksuzni" petak 13, odmah je zaključila da će trošenje započeti tako da osigura budućnost svom sinu i kćeri svog dečka pa će se delom novca pobrinuti za njihove školarine.Kelsey je novinarima izjavila da je kupuje srećke dva puta nedeljno u poslednjih pet godina, a godišnje je trošila i do 10.000 dolara na srećke\n"Oduvek sam sanjala o plavom Fordu Mustangu i jednog ću ga dana kupiti, ali osigurati mirnu egzistenciju svojoj porodici to mi je na prvom mestu", rekla je Kelsi za američki NY Daily News.\nZanimljivo je i to da Kelsey čak 11 dana nije znala( saznala tek 21 juna) da je dobitnik to jeste da je osvojila 66 miliona dolara na lotou. Međutim, jednom kad je saznala - prvo je prestravila svog dečka.\n"Mislio je da sam imala saobraćajnu nesreću ili udarila nekog na ulici. Toliko sam urlala", Takođe kelsi je izjavila da će deo novca potrošiti u dobrotvorne svrhe.\n"Oduvek sam htela otvoriti neko sklonište za životinje, ali u prvom redu, moram se pobrinuti za malog", zaključila je majka sedmomesečnog sina.


Nastavak sječe staništa orangutana (VIDEO) - Impuls\nNastavak sječe staništa orangutana (VIDEO)\nObjavljeno: Ponedjeljak, 11 Juni 2018 09:06\nAktivisti za zaštitu životne sredine tvrde da sječa drveća u tropskoj šumi koja je dom ugroženih orangutana na ostrvu Borneo traje i godinu dana nakon što je indonežansko ministarstvo za šumarstvo i životnu sredinu naredilo obustavu eksploatacije šume.\nOrganizacija Grinpis je saopštila da je njena istraga u šumi Sungai Putri pokazala da je u toku operacija sječe sa najmanje šest ilegalnih naselja koja noću rade, a neka od njih su u područjima u kojima žive orangutani.\nPožari su uništili 2,6 miliona hektara i obuhvatili dijelove Indonezije, Singapura, Malezije i južnog Tajlanda, bacajući tako svjetlo na ogromne rizike koje su preduzele kompanije za proizvodnju papira i palminog ulja, isušujući močvarna tresetišta da bi napravile industrijske plantaže, čineći ih tako veoma zapaljivim. Prema procjenama Svjetske banke, šteta od požara je iznosila 16 milijardi dolara.\nAktivisti su prošlog jula fotografisali i dronovima snimili dugački odvodni kanal pun vode, tešku mehanizaciju za uklanjanje zemlje i zasade drveća za papir uprkos naredjenju ministra za šumarstvo da dotične kompanije obustave operacije.\nIndonežanska kompanija koja ima dozvolu ministarstva za sječu šume i odobren plan rada, sada nadjačane moratorijumom, takođe nije komentarisala.\nGrinpis je naveo da nije jasno da li ta kompanija vrši sječu ili su drugi iskoristili puteve koje je ona napravila da bi ušli dublje u šumu.


Otvaranje sportske sale u Botošu 11. novembra | SportInfo\nHome / Ostali sportovi / Otvaranje sportske sale u Botošu 11. novembra\nOctober 25, 2016\tOstali sportovi Ostavite komentar\nŠkolska i sportska sala u Botošu svečano će biti otvorena 11. novembra, vrpcu će preseći gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić, a pozivi da učestvuju u ceremoniji upućeni su i ambasadoru Ruske Federacije u Srbiji, kao i legendarnom ruskom sportisti Aleksandru Kareljinu, čije će ime, kako je odlučeno u Botošu, ova sala nositi. Ukoliko se odazovu pozivu, pridružiće se gradonačelniku i zajedno svečano otvoriti salu.\nPovodom ove informacije, koju žitelji tog sela željno očekuju duže od dve decenije, gradonačelnik Zrenjanina rekao je da sadašnja lokalna administracija uspeva da završi ono što godinama ranije nije moglo da se realizuje.\n– U završetak ovog objekta uloženo je oko 30 miliona dinara u kratkom vremenskom periodu i ova sala će doneti Botošu ne samo sportsku, već i razvojnu perspektivu. Dvorana ima dimenzije za odigravanje odbojkaških, rukometnih i košarkaških utakmica, naravno i za borilačke sportove, ima tribinu za publiku. Salu neće koristiti samo deca i sportisti iz tog sela, već i iz nekoliko sela u okruženju i sigurno je da će ona biti korišćena u punom kapacitetu – naglasio je Janjić i podsetio na napore koje Grad Zrenjanin čini na unapređenju školske i sportske infrastrukture u gradu i naseljenim mestima.\n– Završili smo salu u Aradcu, završavamo u Mihajlovu i Ečki, pripremamo dokumentaciju za gradnju u Stajićevu, a predstoje nam i neke kapitalne investicije u toj oblasti i u samom gradu koje će značajno unaprediti ne samo sportsku, već i turističku ponudu Zrenjanina.\nBotoš je sportsko selo, a posebno su ovde uspešni rvači i stonoteniseri. Upravo je od rvača i potekla inicijativa da se sportska sala nazove imenom najboljeg rvača svih vremena i osvedočenog prijatelja srpskog naroda, Aleksandra Aleksandroviča Kareljina. Proslavljeni ruski sportista, devet puta svetski i trostruki olimpijski šampion, koji je, tokom impresivne karijere, zabeležio preko 800 pobeda i svega dva poraza, više puta je isticao da je veliki poštovalac srpskog naroda i odlikovan je Ordenom Svetog Save.\nSvečanost u Botošu počinje 11. novembra u prepodnevnim časovima, a otvaranje sportske dvorane zakazano je toga dana u 13 časova.\nbotoš hala\t2016-10-25\nDRAŽESNA MOĆ ŠARENILA BALONA I UMEĆE DEKORACIJE….


Vreme prezira publike - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Култура/Vreme prezira publike\nVreme prezira publike\nДејан Ђорић 28/01/2011\tКултура 1. коментар\nPažljivi posmatrači likovne scene tvrde da će u budućnosti kod nas biti sve više umetničke patologije jer je to svetski trend: očigledno je da će galerije sve više ličiti na apoteke, kasapnice, ludnice, prosekture i mrtvačnice, te da će „umetnost“ postajati sve više nekrofilna\nProdor zla u umetnost je tokom protekle decenije postao institucionalan. Uprava Grada Beograda, Ministarstvo kulture Srbije i Kulturni centar Beograda novac otet od osiromašenih poreskih obveznika ulaže u „umetnike“ poput Zorana Todorovića koji pravi sapun od sopstvenog sala, a na Venecijanskom bijenalu izlaže ćebad od ljudske kose. Isto su radili i nacisti, ali nisu ni pomišljali da produkte bolesnog uma uzdižu na nivo umetnosti.\nDODIR BOLESTI I – OTPOR DUHU VREMENATakva umetnička dela su najbolji dokaz do koje mere selektori radova za Bijenale mrze i preziru publiku i u neko bolje vreme bi krivično odgovarali. Pažljivi posmatrači likovne scene tvrde da će u budućnosti kod nas biti sve više umetničke patologije jer je to svetski trend. Mileta Prodanović i nagrađeni Aleksandar Rafajlović su na Oktobarskim salonima izlagali radove sa grobljanskom tematikom i očigledno je da će galerije sve više ličiti na apoteke, kasapnice, ludnice, prosekture i mrtvačnice, te da će „umetnost“ postajati sve više nekrofilna. Ona je sada samo oblast specijalnog rata koji veliki kapitalisti vode protiv nacionalnih kultura i u interesu im je da u svetu bude što više pacijenata, da se na umetnost zaboravi kao izvor zdravlja, lepote, dobrote i istine, jer treba prodati što više lekova. Naša nastupanja na Venecijanskom bijenalu i organizovanje Oktobarskih salona na kojima se za prikazano umetničko smeće nepoznati strani selektori nagrađuju ogromnim svotama, dokaz su servilnog ispunjenja naloga pravih gospodara naše države i kao takva moraju biti primer zatiranja nacionalnog u umetnosti. Zbog toga su izuzetno značajni institucionalni vidovi otpora ovakvoj strategiji. Srpska Akademija nauka i umetnosti je napadana jer ne odstupa od proverenih vrednosti i samo su u Galeriji „SANU“ veleizložbe posvećene Mileni Pavlović Barili, Paji Jovanoviću i „100 godina srpskog slikarstva“ mogle dobiti na značaju. Svaku je videlo oko sto hiljada posetilaca, a razgrabljeni katalozi upućuju da umetnost i kod nas može biti samoisplativa i veliki medijski događaj. U vreme jubileja stogodišnjice rođenja Paje Jovanovića, izdavač i galerista Momčilo Moša Todorović („Radionica duše“) publikovao je prvu veliku monografiju Paje Jovanovića napisanu od strane grupe autora, a za njom je usledila i monografija koju je o slikaru napisao Nikola Kusovac (Muzej grada Beograda, 2010). U pitanju je kapitalno delo demonstracije istorijskog metoda kojim Kusovac kod nas verovatno najbolje vlada i primenjuje ga i u pisanju tekstova o živim slikarima, a koji je nekad, pre prevlasti rodnih studija i feminizma, bio ponos beogradske katedre za istoriju umetnosti.\nVALJEVO NA MAPI SVETA\nPlansko i sistematsko delovanje na planu najviših oblika figuralne, fantastične i metafizičke umetnosti odlika je samo „Moderne galerije Valjevo“, sada jedine institucije te vrste u svetu. Proslavila je dvadeset pet godina rada koji kruniše šezdeset jedna izložba, svaka praćena odličnim katalogom. Stručne tekstove su pisali sedamdeset osam najboljih srpskih, hrvatskih i stranih pisaca, pesnika, sineasta, likovnih kritičara, istoričara umetnosti i teoretičara. Najbolji slikari i tumači njihovih dela okupili su se oko „Moderne galerije Valjevo“, najviše zahvaljujući ugledu i autoritetu Ljube Popovića. U protekloj deceniji zauvek su otišli neki od najboljih domaćih i svetskih slikara, članovi grupe „Mediala“ ili njima bliski umetnici i tumači čiji je rad pratila ova galerija. Svetozar Samurović je umro 2001, Milovan Vidak 2003, Dragoš Kalajić 2005, Olja Ivanjicki 2009, a Miodrag Dado Đurić 2010. godine. Na svu sreću izdavač „Službeni glasnik“ je uspeo 2006. godine da u poslednjim trenucima te herojske generacije publikuje monografiju „Mediale“ u tri izdanja, na tri jezika, koja prati i film o grupi na DVD formatu. Bio je to najveći poduhvat u likovnom izdavaštvu u protekloj deceniji, a iza njega stoji priređivač, kulturolog Gradimir Madžarević, zaslužan i za izdavanje dvojezične monografije Leonida Šejke kod istog izdavača naredne godine. „Službeni glasnik“ je pred sam odlazak Olje Ivanjicki ispunio njen životni san i izdao njenu veliku monografiju, koja je objavljena i na ruskom i engleskom jeziku kod stranih izdavača.U tom smislu je značajna i Galerija „Haos“ koja je proslavila petnaest godina rada i predstavlja sada zanemarenu umetnost, kakva je crtež. Odnedavno Galerija „Haos“ uz velikodušnu pomoć Vladimira Veličkovića dodeljuje mladim umetnicima prestižnu nagradu za crtež. Njena upravnica, istoričarka umetnosti Borka Božović organizuje u Galeriji i izložbe čuvenih svetskih slikara. Poslednja izložba Dada Đurića, nekoliko meseci pre nego što će zauvek otići, kojom se jedan od najvećih slikara dvadesetog veka dostojno oprostio od Beograda gde je studirao i uradio svoje prve prave slike i crteže, bila je u Galeriji „Haos“. Videlo ju je trideset hiljada posetilaca i to je bio likovni događaj decenije.\nU prve galerijske redove je pred kraj prve dekade izbila još jedna privatna galerija. U pitanju je Galerija „Rima“ koju vodi mladi i sposobni Aleksandar Milojević. U veoma kratkom roku je uspeo da zainteresuje javnost postavivši sajt i organizovavši izložbe visokog estetskog nivoa, koje prate tipski dobro oblikovani i odštampani katalozi u kojima uvodne tekstove pišu vodeći stručnjaci. Izložbe slika Miće Popovića, Marka Čelebonovića, Ljubice Cuce Sokić, Vladimira Veličković i Aleksandra Tomaševića izazvale su interesovanje, pogotovo kada je Galerija „Rima“ počela da izdaje i veće monografije od kojih je prva, trojezična, posvećena stvaralaštvu Vladimira Veličkovića. To se zbiva u Kragujevcu, u nepovoljnom trenutku, kada je decentralizacija kulture samo još jedna od fraza. U prošloj deceniji, mada skriveno, ulogu možda najvažnijeg likovnog kritičara preuzeo je Nikola Mirkov, intelektualac, kolekcionar slika i knjiga i jedan od vodećih ljudi u „RTS-u“. Samo je on umeo sa toliko takta, truda i ukusa da otvori Galeriju „RTS“ i profiliše program koji prate odlični katalozi sa tekstovima najboljih poznavalaca. U Galeriji „RTS“ se priređuju izložbe najuglednijih srpskih međuratnih i poratnih modernista, a misija otkrivanja sada zaboravljenih autora tim pre je važnija što su naše muzejske institucije paralisane. Da nema Galerije „Matice srpske“ i Galerije „Pavla Beljanskog“ u Novom Sadu, zaboravili bismo da srpska umetnost ima prošlost.U protekloj deceniji su se pojavile neke od najpogubnijih i najagresivnijih formi uništenja estetskog i likovnog, antiumetnost je počela da preovlađuje i u perifernim galerijama po Beogradu i u unutrašnjosti zemlje, ukidajući svaku osnovu vrednosnog kriterijuma. Uočava se, međutim, tihi, nenametljivi ali istrajni rad nekih kulturnih pregalaca, svesnih da se umetnost stvara zbog publike, a ne zbog politike, kritike, teorije ili medija. Pojedinci, katkad manje poznati su najzaslužniji za očuvanje korpusa srpske umetnosti. Često rizikujući, u vremenu kada su države u svetu skoro u ratnom stanju, pokazali su šta umetnost zapravo jeste.\n28/01/2011 у 20:49\nbolno je i tuga je sto Umetnik danas u srbiji nema kome da kaze hvala,ni jednoj galeriji,ni jednom coveku,ni jednoj instituciji kulture,ni jednom novinaru i nijednom kriticaru.toliko su svi u trci za moc i status a ne za vrednost stvaralastva i znanje stvaraoca.grubijanstvo i poraz.


Predsjednik Skupštine Udruženja saobraćaja i veza pri Privrednoj komori RS i direktor banjalučkog “Autoprevoza” Dejan Mijić ističe da će do poskupljenja doći na većini linija u zemlji i regionu.\nDodao je da će “Autoprevoz” podići cijene karata od Banjaluke prema Beogradu i Sarajevu za deset odsto.\n– Što se tiče naše firme “Neobas”, svaku liniju prema inostranstvu ćemo posebno analizirati nakon čega ćemo znati da li će doći do promjene cijena – kaže Mijić.\nPredsjednik Izvršnog odbora pomenutog udruženja i direktor preduzeća “Pavlović turs” Goran Starčević ističe da prevoznici u međugradskom i međunarodnom saobraćaju cijene formiraju po tržišnim zakonima, odnosno svaki prevoznik slobodno odlučuje koliko će poskupljenje iznositi.\n– Postoji interni dogovor da cijene ne budu ispod tržišnih kriterijuma, a uvažavajući promjene u cijenama goriva, poskupljenje je neminovno – rekao je Starčević. Naveo je da će do rasta cijena doći i na međugradskim linijama na kojima saobraća “Pavlović turs”.\nDirektor kotorvaroškog prevoznika “Golubić” Milan Škorić ističe da će građani od četvrtka više novca morati da izdvoje i za karte na relaciji Banjaluka – Kotor Varoš.\nKarte do Srbije biće skuplje i kod prevoznika “Smiljić”.\n– Saobraćamo iz RS prema Beogradu i Novom Sadu i na tim linijama cijene karata će biti više za deset odsto, prema dogovoru sa drugim prevoznicima – rekli su u “Smiljiću”.\nVlasnik prijedorske firme “Milinović” Rajko Milinović kaže da još ne zna da li će doći do poskupljenja na relacijama na kojima saobraćaju autobusi ovog prevoznika.\nU preduzeću “Semberija-transport” ranije su istakli da će cijene karata i kod njih skočiti. Naveli su da će prevoz za Novi Sad, Banjaluku i Istočno Sarajevo poskupjeti, dok bi cijene karata prema Beogradu i Sarajevu trebalo da ostanu nepromijenjene.\nDirektorica Udruženja potrošača “Don” iz Prijedora Murisa Marić smatra da je poskupljenje autobuskih karata neopravdano.\n– Kada je cijena goriva pala na oko 1,5 KM, niko od prevoznika nije snizio cijene karata iako su imali mnogo prostora za to, a sada kad je gorivo poskupjelo, trebalo im je samo mjesec da podignu cijene. Udari na džep potrošača su preveliki – rekla je Marićeva. Glas Srpske\nTagovi: gorivokarteprevoznicirast cijenavazno


Predstavljen ogledni voćnjak u Lukićevu\nObjavljeno 17.09.2013. u 18h\nPoljoprivredna stručna služba Zrenjanin organizovala je danas prezentaciju svog oglednog voćnjaka u selu Lukićevo.\nFormiranje voćnjaka otpočelo je prošle godine u ovo vreme, a finansirano je sredstvima Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo.\nU oglednom voćnjaku zastupljene su tri sorte kajsija i tri sorte jabuka, a opremljen je savremenom protivgradnom mrežom i sistemom za navodnjavanje. Kroz ogledne zasade voća podstiče se razvoj voćarstva, a proizvođačima se pruža savremena edukacija iz te oblasti.\n„Naš ogledni voćnjak ima i do tri hiljade sadnica po jednom hektaru. Investicija jeste velika, ali je i dobit u ovakvim sistemima visoka. Voćnjak je, pre svega, namenjen poljoprivrednim proizvođačima iz regiona srednjeg Banata, jer će se u njemu održavati edukativne radionice„, rekao je danas diplomirani inženjer Milenko Sinđić ispred Poljoprivredne stručne službe Zrenjanin.\nOn je potvrdio da se od zasađenih voćki očekuju visoki prinosi od 30 do 50 tona plodova.\nUprkos lošem vremenu, oglednu parcelu u Lukićevu danas je posetio veliki broj poljoprivrednih proizvođača voljan da se uključi u edukaciju, predstavnici Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu i stručnjaci Poljoprivredne stručne službe Zrenjanin.\nZemljište ne može da se navodnjava bez pravilnog…\nTagovi:jabuka, kajsija, plodovi, Poljoprivredna stručna služba, poljoprivrednici, proizvođači, sadnice


Ministar odbrane Aleksandar Vulin danas je u razgovoru sa ministrom odbrane Kazahstana Sakenom Žasuzakovim i sekretarom Nacionalnog saveta za bezbednost Vladimirom Žumakanovim izneo uverenje da će poseta delegacije Ministarstva odbrane Srbije Kazahstanu biti prekretnica za intenziviranje saradnje u sektoru odbrane.\nVulin i Žasuzakov saglasili su se i da su opšti i politički odnosi dve zemlje prijateljski i bez otvorenih pitanja, inicirani uspešnim posetama na predsedničkom nivou, , saopštilo je ministarstvo odbrane.\n- Danas smo potpisali memorandum o razumevanju u oblasti vojnotehničke saradnje između Kazahstana i Srbije i na taj način i pravno definisali sve ono što smo radili u ovih nekoliko dana. Kazahstan je veoma zainteresovan za modernizaciju svojih protivvazdušnih sistema koje mi možemo da obezbedimo, zainteresovani su da izađemo na treća tržišta zajedno, zainteresovani su da ispitaju mogućnosti ulaganja u našu odbrambenu industriju, a posebno su zainteresovani za transfer tehnologija i za naša iskustva kada je u pitanju odbrambena industrija - rekao je Vulin.\nVulin je dodao i da je tema razgovora bila saradnja dve vojske.\n- Ja sam još jednom podvukao da će Srbija nastaviti sa svojom dosadašnjom politikom, politikom koju vodi i vrhovni komandant vojske Aleksandar Vučić, a to je vojna neutralnost - istakao je ministar.\nVulin: Za specijalizaciju mladih iz Srbije u okviru kosmičkog programa Kazahstana\nVulin: Bez otvorenih pitanja između Srbije i Kazahstana\nOn je rekao da će Srbija nastaviti da sarađuje i sa NATO paktom i sa ODKB-om i to je politika koju Kazahstan veoma dobro razume i pozdravlja kada je Srbija u pitanju.\n- I ovde smo dobili podršku od strane administracije predsednika Nazarbajeva da se naša saradnja nastavi i da je Kazahstan spreman da nastavi sa politikom nepriznavanja Kosova i Metohije i podrške Srbiji u svim međunarodnim forumima kada je u pitanju Kosovo i Metohija - istakao je ministar Vulin.\nPrema njegovim rečima, iz ove posete građani Srbije mogu da očekuju nova ulaganja.\n- Mogu da očekuju da ćemo i mi nešto naučiti, ali isto tako da Srbija ima još jednog prijatelja - zaključio je ministar Vulin na kraju posete Kazahstanu.\nborko bože jeli još neko moze da gleda i sluša ovoga.


Džudo klub „Makikomi“ ukupni pobjednik turnira | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Džudo klub „Makikomi“ ukupni pobjednik turnira\nZVORNIK – DŽudo klub „Makikomi“ iz Beograda ukupni je pobjednik Prvog međunardonog džudo turnira „Zvornik open“, koji je održan danas u Sportsko-rekreativnom centru u Zvorniku.\nDrugo mjesto pripalo je takmičarima DŽudo kluba „Lokomotiva“ iz Vršca, a treće džudistima „Slavije“ iz Novog Sada.\nU okviru ovog takmičenja, proglašeni su pobjednici u konkurenciji mlađih i starijih poletara, mlađih i starijih pionira, te kadeta.\nPrema propoziciji turnira, sportisti DŽudo kluba „Srpski soko“ Zvornik, koji su bili domaćini, takmičili su se van konkurencije.\nNa Prvom međunarodnom džudo turniru „Zvornik open“ učestvovalo je 55 klubova, sa više od 700 takmičara iz Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Makedonije, Austrije, Rumunije, Federacije BiH i Republike Srpske.\nPredsjednik DŽudo saveza Republike Srpske Ognjen Pavlović ponovio je da je ovaj turnir odlično organizovan i da je bio u interesu i Saveza i svih džudo klubova i mladih koji se bave ovim sportom.\n„Posebno mi je drago da je džudo turnir okupio ovoliki broj takmičara iz zemalja u okruženju, što je svakako doprinijelo kvalitetu i odličnim sportskim rezultatima“, rekao je Pavlović.\nPrvi međunarodni džudo turnir „Zvornik open“ otvorio je danas gradonačenik Zvornika Zoran Stevanović, povodom obilježavanja 21. maja – Dana grada Zvornika.\nOrganizator turnira je DŽudo klub „Srpski soko“, a pokrovitelj Grad Zvornik.\nPrethodni članakPromovisan projekat „Dušu nisu ubili“\nNaredni članakNajbolji konji Zorana Podraščanina iz Mrkonjić Grada


Napisao/la Biljana Jankovic 29 June 2016 .\nNeprestana zabrinutost oko različitih životnih situacija i događaja za neke ljude predstavlja pravo opterećenje. Oni bi voleli da nekako prestanu da se bave time, da prestanu da brinu i da više ne „muče“ sebe svim tim „slutećim“ mislima koje im konstantno padaju na pamet. Uobičajena tehnika kojom većina ljudi koji su skloni preteranoj brizi primenjuje je da oni sami sebi govore da treba da prestanu da brinu, pokušavajući da misli koje ih uvode u osećanje preterane zabrinutosti ili anksioznosti „stopiraju“ i da ih se tako za svagda otarase. Međutim, pokazalo se da ova tehnika, koja je često preporučivana i od strane psihologa, nije funkcionalna i da neće pomoći da briga prestane.\nDakle, briga jeste povezana sa našim katastrofičnim mislima o nekim životnim situacijama ali ne možemo prestati da brinemo tako što ćemo stopirati takve misli. Istraživanja su pokazala da što više pokušavmo da ne mislimo o nečemu, ta misao će nam se sve življe vraćati.


Preparati za samostalnu dezinsekciju buva Novi Sad JEFTINO - Dezinsekcija i Deratizacija Beograd EK Group\nKontakt » Dezinsekcija stršljenova Novi Sad » Dezinsekcija buva Novi Sad\nDezinsekcija buva u Nocom Sadu našoj firmi za dezinsekciju EK-Group ne predstavlja nikakav problem, naprotiv mi ovaj problem rešavamo za ne više od 5 minuta (u zavisnosti od kvadrature). Preparati koje koristi naša firma su poslednja reč tehnologije i učinak je 100%. Reč je o poznatim Bajerovim preparatima iz oblasti dezinsekcije. U slučaju da se nekim čudom desi da je potrebno ponoviti intervenciju, što je nemoguće, ali recimo da se dogodi čudo, dolazimo o istom trošku. Naše cene za uništavanje buva su vrlo pristupačne, a učinak je 100%.


Izetbegović Srbin koji beži od svog porekla\nPrsten vas odaje: Na kojem je prstu, evo šta to znači\nM. K.\t 26. novembra 2016. 15:45\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da je član Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović – Srbin koji beži od svog porekla, prenela je agencija Hina banjalučke medije.\nReagujući na Izetbegovićevu izjavu da bi političari u RS trebalo da prestanu sa zahtevima za vraćanje na “izvorni Dejton”, jer bi Bošnjaci mogli da zatraže vraćanje BiH na ustavno – pravni status iz 1991. godine, Dodik je kazao da ako bi se tako radilo, verovatno bi se ispostavilo da je Izetbegović Srbin.\n“Ako već (Izetbegović) hoće da ide do kraja, mogli bi otići i nekoliko vekova unazad pa bi se ispostavilo da je Bakir Izetbegović Srbin, pa da mu kažem ”tvoji su preci bili naši ljudi i nemoj bežati od toga””, kazao je Dodik.\nOn je ponovio da će tražiti da se entitetima vrate ovlašćenja koja su, kako je ocenio, proivustavno preneta na državni nivo u prethodne dve decenije.\nIz bošnjačkog vrha su mi obećavali podelu BiH\nIzetbegović se raduje Vučićevoj poseti\n“Dodik pred Mogerini – kao pamuk, a pred medijima – šerif”\nCrnadak tvrdi: Dodik slagao sve što je rekao o mom obraćanju\nKako kaže, postoje 83 takve odluke, a prvi korak koji bi trebalo uraditi je revidiranje uloge Ustavnog suda BiH, za koji smatra da donosi odluke na štetu bosanskih Srba.\n“U BiH ne sme biti više nikakvih odlučivanja dok se ne odluči o Ustavnom sudu”, kazao je Dodik i dodao da je taj sud “jedno dekadentno mesto” u kojem se odluke donose “po diktatu Bošnjaka i predstavnika međunarodne zajednice”.


Aleksandra Božić za Gerilu: Srbija nije ekonomski tigar; targetirati materijalno najugroženije – Gerila\nGerila > Blog > Aleksandra Božić za Gerilu: Srbija nije ekonomski tigar; targetirati materijalno najugroženije\nobjavljeno na Apr. 13, 2020 u 11:37 am 13/04/2020\nSuočavanje sa realnošću u pogledu ekonomske egizistencije, kao i neizvesnosti po pitanju toga šta budućnost nosi sa sobom, bilo je očigledno već od prvog dana kada je proglašeno vanredno stanje.\nKada državu vodi čovek koji je šef, doktor, premijer, ekonomista, trgovac na „polu-crno“ i policajac, ljudi počinju da žive u strahu i da se ponašaju u skladu sa panikom koje takvo ponašanje prouzrokuje.\nKupovina glasova nikada nije bila legalnija, egsistencionalna neizvesnost nikada veća, a ljudski životi nikada nisu bili više predmet matematike. Osim one matematike kada kažu da imamo 6,8 miliona glasača u biračkim spiskovima, a 5,2 miliona punoletnih građana kada isplaćuje jednokratna pomoć.\nDok su evropske zemlje nudile različita rešenja, predsednik Srbije je davao paušalne procene govoreći da te države nemaju takve finansijske kapacitete, a mi smo ubrzo saznali da Srbija, kao država, ili barem ono što je ostalo od nje – ima novca. Da država zaista ima novca, ne bismo decu lečili SMS porukama, ne bismo imali rekordne brojeve mladih doktora koji napuštaju državu, prosto rečeno ne bismo živeli ovako.\nMinistar finansija, Siniša Mali, potvrdio je da će građanima biti uplaćeno 100 EUR u dinarskoj protivvrednosti. Svrsishodnost ovakve mere osporila je struka, pa i Fiskalni savet, što u situaciji kada imate lažne doktore nauka kao ministre i nije toliko važno, jer valjda oni znaju bolje. Da se radi od legalizovanju kupovine glasova i populističkoj meri, govori i to da će se takva pomoć isplatiti posle vanrednog stanja, a sigurna sam neposredno pred parlamentarne izbore. Kako bi ovakve mere izašle iz okvira populizma i ušle u okvire socijalne odgovornosti, potrebno je izvršiti adekvatno targetiranje materijalno ugroženih pojedinaca.\nPotrebno je sagledati potrebe preduzetnika koji posluju u uslužnim delatnostima, jer za njih, na primer, zamenik gradonačelnika Goran Vesić nudi genijalno rešenje kojim predviđa moratorijum na mesečne zakupnine i nekoliko modela otplata u danima nakon vanrednog stanja. Ni pet puta da isplatite, ministre Mali i zameniče Vesiću, svakom građaninu po 100 EUR nećete moći da nadomestite fiksne troškove koji jedan zanatlija, na primer, treba da zaradi kako bi mogao da plati obaveze za period tokom kojeg nije radio, a samim tim nije ostvario nikakvu zaradu.\nMinistre Mali, kada izađemo iz okvira formalnosti, shvatićemo da postoji veliki broj zaposleni koji rade na „crno“ što smo nabavkom respiratora „na polu-crno“, koji uzgred (u velikom broju) još uvek čekaju da predsednik ode po njih u inostrana skladišta, da ih lično utovari u avion Air Serbia, doveze u Srbiju, a onda i razveze i uruči našim zdravstvenim institucijama, shvatili da je to modus operandi na kojem ova država počiva, pa isto tako ih ne treba zanemariti.\nNije potrebno biti pravnik da bi se znalo da je Ustav najviši pravni akt jedne države, potom zakon, a na kraju uredba. Po ko zna koji put aktuelna vlast urušava pravni poredak i vladavinu prava, prvo proglašenjem vanrednog stanja, a potom izmenom budžeta kroz tri uredbe bez sprovođenje rebalansa budžeta i diskusije u Narodnoj skupštini. Ono što je aktuelna vlast konačno priznala tokom ove krize jeste da je Narodna skupština Republike Srbije institucija samo na papiru i da sve odluke u Republici Srbiji donosi samo jedan čovek.\nDodatno, još jedan od načina oporavka privrede viđen je i kroz otkup korporativnih obveznica, kojem ne prethodi adekvatno tržište već emitovanih obveznica zbog čega ne mogu da se ne zapitam da li je i jedno tako sofisticirano tržište sakriveno, kao i podatak da Srbija zapravo ima novca. Nije tajna na koji način funkcioniše sprega između države i privatnih firmi članova Srpske napredne stranke, pa je značajno pitanje na koji način i po kom kriterijumi će se vršiti selekcija kompanija čije će obveznice kupovati država. Danas je, možda više nego ikada, potrebna podrška privatnih investicionih fondova koji nisu imali prostora da obavljaju operacije, koji imaju kapital, a za koji ostaje da vidimo da li će želeti da investiraju i dalje.\nZbog svega navedenog jako je važno da se spovede adekvatno targetiranje materijalno ugroženih pojedinaca, da se podrže mali preduzetnici i one delatnosti koje su direktno pogođene COVID-19, jer je neminovno da će osim produbljivanja postojećih nejednakosti u društvu doći i do stvaranja novih.\nKako bi se okončala neizvesnost koju građani Srbije osećaju i kako bi novac predodređen za pomoć potrebno je da mere obuhvate i sledeće:\n1. Svim preduzetnicima nadoknaditi prosečne tromesečne fiksne troškove, a one čiji su poslovni prostori u vlasništvu Grada Beograda ili lokalne samouprave osloboditi plaćanja, i to samo za one delatnosti čija je poslovna aktivnost obustavljena usled vanrednog stanja; i\n2. Uplatu direktne pomoći povećati sa 100 EUR na viši iznos u skladu sa raspoloživim sredstvima nakon adekvatnog targetiranja materijalno ugroženih, odnosno sredstava usmeriti na ona domaćinstva koja su korisnici socijalne pomoći, kao i svima onima koji su ostali bez posla usled pandemije COVID-19.\nSve ove mere su nam potrebne za juče, a osim obećanja, kako građani tako i privreda, se i dalje nalaze u istoj onoj neizvesnosti u kojoj su bili i pre nego što su mere donesene. Zato je važno da se u najkraćem mogućem roku donese akcioni plan kojim je predviđena promptna implementacija svih ovih mera. Osim toga, izostali su i odgovori na pitanje kako će se rešiti pitanje masovne nezaposlenosti koje nas tek očekuje, a direktna je posledica pandemije COVID-19.\nNovi test za nas, kao društvo, biće svakako pitanje solidarnosti i kreiranje socijalnog ugovora koji je krajnje nužan i koji mora biti takav da koristi društvu u celini. Jako je važno da Vlada prihvati aktivnije učešće i da počne u većoj meri da doprinosi privredi, tako da su javne usluge investicija, a ne obavezu i konačno, da treba da kontinuirano radi na tome da se tržište rada učini što stabilnijim.\nI za sam kraj, onog trenutka kada budemo prestali da se ponašamo kao da smo ekonomski tigar onda ćemo moći brže, jače i bolje da se suočimo sa realnošću. Mi nismo ekonomski tigar, glasove ne možete uvek da kupujete, novinare ne smete da ućutkujete, a posledice vašeg neodgovornog delovanja, sigurna sam, da ćemo osetiti vrlo brzo na svojoj koži. Tada neće biti moguće da problem „reši” taj medij koji nam stvarnost predstavlja kroz ružičaste naočare, jer će se kako građani, tako i čitava privreda suočiti sa pitanjem lične egsistencije.\nAutorka: Aleksandra Božić, potpredsednica Omladine Demokratske stranke


Bio je potreban samo jedan dan da naprave ovakav potez\nAmerički raketni razarač "Vinston Čerčil" uplovio je u luku Port Sudan, dan nakon što je u istu stigla ruska fregata "Admiral Grigorovič", piše saudanski list "Sudani".\nRatna mornarica SAD izvestila je da je uplovljavanje razarača u luku Port Sudan usledilo nakon posete američkog transportno-desantnog broda "Karston siti" (24-26. februara), zamenika šefa Afričke komande kontraadmirala Endrjua Janga i >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << direktora obaveštajne službe ove komande, kontraadmirala Hajdija Berga "sa ciljem daljeg razvoja partnerstva sa sudanskim oružanim snagama".\n- Zajedno sa prelaznom civilnom vladom Sudana želimo da uspostavimo partnerske odnose između naših oružanih snaga. Samo poslednjih nekoliko meseci smo svedoci povećanja kontakata između vojski - rekao je kontraadmiral Majkl Bejz, načelnik štaba američke ratne mornarice 6. Operativne američke flote.\nKako se naglašava, ova poseta će omogućiti vojnim rukovodiocima Sudana i SAD da nastave pregovore radi daljeg traganja za mogućnostima zajedničkog rada i stvaranja osnova za odnose koji su usmereni na osiguranje bezbednosti i stabilnosti u regionu.\n- Mi se nadamo da ćemo ojačati naše prijateljstvo širenjem uzajamne saradnje na moru i kopnu - naglasio je kontraadmiral.\nOvo je prva poseta američkog ratnog broda Sudanu, nakon formiranja Afričke komande oružanih snaga SAD 2008. godine.\n16:33: KAKVO TELO U SEDMOJ DECENIJI Mirjana Karanović na treningu u usk...\n16:32: Svemirska letelica Sojuz uspešno sletela posle šest meseci na M...\n16:31: "IZAZVALA SAM TE NA FIZIČKI KONTAKT!" Tara u novom KONFLIKTU, na...\n16:31: U BiH manje umrlih od kovida-19 nego juče, ali više novozaraže...\n16:30: GOLČINA DARKA LAZOVIĆA! Sjajan slobodnjak reprezentativca Srbij...\n16:29: Svemirska letelica Sojuz uspešno sletela posle šest meseci na M...\n16:29: Petoro preminulih u Nišu od kovida, u Vranju i Leskovcu po jedna...


Brojni primjeri humanosti i solidarnosti širom države – Novosti Plus\nTeška situacija koja je nastala zbog korona virusa probudila je humanost širom naše države, a to pokazuju brojne akcije i solidarnost pojedinih firmi i građana koji pružaju razne vrste pomoći.\nDonacija sredstava za nabavku dva respiratora – Rudnik “Arselor Mital Prijedor” doniraće sredstva za nabavku dva respiratora prijedorskoj Bolnici, saopšteno je danas iz ove kompanije.\nDirektor ove kompanije Mladen Jelača poručio je da u ovom momentu svi moraju biti svjesni situacije i potreba, te pružiti podršku.\n“Svaki put smo se odazivali i davali doprinos, kada je bila potrebna pomoć u našoj lokalnoj zajednici. Iskreno se nadam da se naši sugrađani pridržavaju propisanih mjera i preporuka i da vode računa o sebi i onima oko sebe”, poručio je Jelača.\nKroz komponentu društvene odgovornosti za prvih 15 godina poslovanja “Areselor Mital Prijedor” investirao je više od četiri miliona KM kroz više od 420 projekata u lokalnoj zajednici u raznim oblastima.\nDonacija u Kozarskoj Dubici – Udruženje mladih “Fokus” zahvaljujući donaciji od Udruženja “Pomozi.ba” iz Sarajeva, podijelilo je 5.000 zaštitnih maski institucijama, marketima, apotekama i drugim građanima u Kozarskoj Dubici.\nUdruženje mladih “Fokus” – foto rtv-kd\n“Dan smo započeli uručivanjem donacije za dubički Dom zdravlja, a kojem smo za njihovo medicinsko osoblje i pacijente donirali 2.500 maski. Dvije hiljade komada smo podijelili našem MUP-u, Graničnoj policiji i komunalnoj inspekciji i policiji, vatrogascima, radnicima Pošte, našim malim i velikim trgovinama, staračkom domu, apotekama, pekarama, piljarnicama, kioscima, benzinskim pumpama, prolaznicima i svima onima koji su nam se lično obratili. Raduje nas saradnja i sa bolnicom “Mlječanica” kojoj smo donirali 200 komada maski. Svoje maske dobio je i Centar za socijalni rad, dubički “Merhamet”, “Crveni krst”, Medžlis IZ-e, UG “Putevi mira”, članovi “Mjesta susreta starijih osoba”, te mjesto za starija lica “Treće doba”, rekao je predsjednik udruženja Nedim Krivdić.\nOn je dodao da trenutno na stanju imaju još 300 komada maski, koje će podijeliti njihovim volonterima, korisnicima projekta “Dobra djela” i onim sugrađanima kojima bude neophodno.\nPrimjeri solidarnosti u Foči – Krizni štab opštine Foča istakao je primjere solidarnosti pojedinih privrednika, pravnih i fizičkih lica, koji su zdravstvenim ustanovama i socijalno ugroženima priskočili u pomoć tokom vanredne situacije uzrokovane širenjem virusa korona.\nPreduzeće “Pavgord” iz Foče i fočanska filijala Nove banka ponudili su Univerzitetskoj bolnici Foča bilo koju vrstu pomoći za koju se ukaže potreba, ističući da ova zdravstvena ustanova, kao njihov dugogodišnji saradnik i prijatelj, može uvijek računati na podršku.\nU proizvodnim kapacitetima Kazneno-popravnog zavoda /KPZ/ Foča ovih dana se šiju zaštitne maske za zaposlene i štićenike ove ustanove, a Uprava Zavoda je obezbijedila zaštitne maske od stoodstotnog pamuka koje su namijenjene za višekratnu upotrebu.\nNakon završetka tog posla, radnici u šivaonici proizvešće još 500 maski koje će KPZ uputiti na raspolaganje opštinskom Kriznom štabu koji će ih podijeliti preduzećima i ustanovama koje nisu obustavile rad. Ukoliko uprava KPZ-a obezbijedi materijal, uradiće još zaštitnih maski za potrebe opštine, naveli su iz ove ustanove. U Centru za socijalni rad ističu da je Dejan Pavlović u saradnji sa “Mojom pekarom” obezbijedio pakete brašna i životnih namirnica za 10 socijalno ugroženih porodica, a ova, kao i pekara “Kroasan”, hljeb dijele besplatno onima koji nisu u mogućnosti da plate.\nOpštinski Krizni štab zahvalio je svima na solidarnosti i humanosti.\nKotor Varoš – Umjesto manifestacije novac se daje za maske – Iz budžeta opštine Kotor Varoš radi sprečavanja širenja virusa korona biće izdvojena sredstva za nabavku 15.000 zaštitnih maski koje će biti podijeljene stanovnicima ove lokalne zajednice.\nnačelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan – foto srna\n“Sredstva koja su bila planirana za brojne manifestacije povodom obilježavanja Dana opštine biće preusmjerena za nabavku zaštitnih maski”, istakao je načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan i dodao da su angažovana preduzeća i fabrike da u što kraćem roku sašiju navedenu količinu maski.\nDistribuciju zaštitnih maski stanovnštvu opštine radi zaštitte od virusa korona obaviće volonterske ekipe Crvenog krsta.\nDonacija u Gradišci – Vlasnik firme “Tombolo komerc” iz Gradiške Nemanja Cvijić donirao je danas gradiškoj bolnici 200 litara tečnog sapuna. Cvijić je rekao da ovom donacijom želi da pomogne da se pojačanim mjerama higijene spriječi širenje virusa korona, dodajući da je još 200 litara tečnog sapuna koji proizvodi njegova firma donirao Crvenom krstu Gradiška.\nOn je naveo da vrlo dobro zna sa kakvom se opasnosti građani suočavaju, jer je rođen i odrastao u Italiji i ima informacije od roditelja koji tamo žive. Cvijić se prije šest godina vratio u Gradišku i od roditelja preuzeo vođenje firme koja uvozi profesionalnu kozmetiku za frizerske salone.\nDirektor Bolnice Gradiška Rajko Dodik zahvalio je Cvijiću na donaciji i pozvao sve građane koji su u mogućnosti da doniraju bolnici sredstva za higijenu, zaštitne maske i odijela.\n“Potrebni su nam i respiratori i druga oprema. Nismo se spremali za ovu situaciju, jer su ovo okolnosti koje zahtijevaju vanredne mjere, povećanu potrošnju raznog materijala i korištenje opreme koje trenutno nemamo dovoljno”, naglasio je Dodik.\n← HOROSKOP – Ponedjeljak 23. mart\nPredstave Dječijeg pozorišta Republike Srpske biće prikazivane online →


V. B. 3. februara 2019. 18:16\nPrištinski sajt „Zeri“ navodi da je Veselji uputio predlog „zarad očuvanja interesa Kosova i partnerstva sa SAD“.\nNavodi se da je prethodno dokument dat američkom ambasadoru u Prištini Filipu Kosnetu na sastanku 23. januara kom je prisustvovao i kosovski premijer Ramuš Haradinaj.\nList „Zeri“ ocenjuje da su izjave Kosneta, koji nije pominjao ukidanje, već samo privremenu suspenziju taksi, „jasno na liniji sa predlogom Veseljija“.\n„Kljan Kosova“ objavio je prvi Veseljijev dokument koji ima ukupno devet strana. U njemu se nalaze uslovi za suspenziju, mere tokom perioda suspenzije, kao i povraćaj takse i pun reciprocitet sa Srbijom i BiH.\nOcenjuje se da je ovakav Veseljijev predlog „zapravo još gori po Srbiju“, prenosi Tanjug.\nŠto se tiče uslova za Srbiju, „preporučuje se privremena suspenzija na 120 dana, počevši od 1. februara“ pri čemu će taj period biti „rok Srbiji da ispuni obaveze koje proizilaze iz sporazuma CEFTA, kao i iz sporazuma postignutih tokom dijaloga u Briselu“.\n„Srbija je u obavezi da promeni neprijateljski stav i u okviru normalizacije odnosa i napora za obezbeđivanje dobrosusedskih odnosa preduzme sledeće akcije“, navodi se u Veseljijevom dokumentu, nakon čega se listom navodi 10 zahteva.\nPrvi među njima je „primena sporazuma o zajedničkim prelazima u okviru Integrisanog upravljanja granicama i pokazivanje saradnje u razmeni prekograničnih informacija i potvrda sa ciljem bezbednosti i olakšavanja trgovine između dve zemlje“, drugi je „prihvatanje i priznavanje svih dokumenata o robi, dozvola, pečata i dokumentacije koje koju su izdale vlasti Republike Kosovo“, a treći „priznavanje barkoda i banderola na kosovskim proizvodima“.\n„Carina Srbije bi trebalo da prestane da koristi pečate srpskih paralelnih struktura na Kosovu i u potpunosti poštuje obaveze preuzete sporazumom postignutim 2. septembra 2011. u Briselu o međusobnom priznavanju pečata i obavezu proisteklu iz Sporazuma CEFTA — gde su se strane dogovorile da se kod svih članova ove organizacije koriste samo potvrđeni pečati“, piše u četvrtom uslovu.\nKao peti uslov navedeno je „priznavanje registarskih tablica kosovskih građana, kao i putnih isprava koje su izdale odgovarajuće institucije Republike Kosovo“, šesti uslov je „uklanjanje barijera, duplih standarda i lošeg postupanja prema pripadnicima kosovske dijaspore koji prolaze kroz Srbiju“, a sedmi uslov je „omogućavanje putnicima iz trećih zemalja da prođu u tranzitu preko Kosova u Srbiju“.\n„U duhu procesa normalizacije odnosa između dve suverene države i u skladu s obavezama preuzetim u sporazumima potpisanim u Briselu, Srbija bi trebalo da okonča napore na ometanju i nanošenju štete poziciji Kosova u međunarodnoj areni“, piše u osmom Veseljijevom uslovu.\nMeđu poslednja dva uslova nalaze se „primena sporazuma iz Brisela o revitalizaciji glavnog mosta na Ibru i glavnog puta u Severnoj Mitrovici, omogućavanjem slobodnog kretanja ljudi i roba u oba dela grada“ i „primena sporazuma o energetici iz Brisela“.\nMa to je tako providno i za decu iz vrtica Rusija stoji iza ovi deset novi uslova sa opravdanjem Kosovska samostalna drzava to trazi cao Anonimac.\nKad je Kina shvatila da se mora dici Kineski zid zarad ocuvanja Kine .


Predstavljen projekat uspostave helikopterske jedinice MUP-a KS\nFoto: Natalija Trbić/BHRT\n03/12/2019 u 14:29\nProjekat uspostave helikopterske jedinice Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo i nabavka višenamjenskog helikoptera, jedna je od mjera iz Sporazuma o prioritetima skupštinske većine KS za mandatni period 2018-2022. godina.\nKako je danas na pres-konferenciji u Sarajevu kazao ministar unutrašnjih poslova KS Admir Katica, radi se o sporazumu šest političkih stranaka skupštinske većine, koje su se usaglasile u vezi sa 29 principa i 300 prioritetnih mjera za djelovanje u spomenutom mandatnom periodu.\nPodsjetio je da dio tog paketa, koji se odnosi na MUP KS, podrazumijeva i nabavku višenamjenskog helikoptera koji je namijenjen za operativne poslove MUP-a, kao i za civilne potrebe, uključujući podršku za medicinske intervencije, te intervencije u slučaju elementarnih nepogoda, požara, poplava, zemljotresa.\nKatica je dodao kako je u tom kontekstu pristupio operativnoj realizaciji mjera koje se odnose na MUP KS, uzimajući u obzir njihove sigurnosne aspekte, te neophodne korake u administrativnom smislu.\nNaveo je, istovremeno, kako realizacija tog projekta podrazumijeva kreiranje određene finansijske konstrukcije u svrhu transparentnog informisanja javnosti o dosadašnjim koracima na tom planu.\n“Vlada KS je usvojila da to bude potencijalno projektovano zaduženje KS, koje ne ulazi u budžetski stavku za 2020. godinu”, pojasnio je Katica u osvrtu na mogućnosti finansiranja realizacije spomenutog projekta, uz opasku da se radi o projekciji koja se odnosi na potencijalno ino-zaduženje, a koje će zavisiti od realnosti koje se tiču tenderskih procedura i drugih aspekata u vezi s nabavkom višenamjenskog helikoptera i formiranja helikopterske jedinice.\nTemeljne segmente spomenutog projekta predstavio je predsjednik Radne grupe za provođenje aktivnosti na formiranju helikopterske jedinice i nabavci helikoptera, saobraćajni vazduhoplovni inženjer, pilot i instruktor letenja Omer Kulić, detaljno elaborirajući segmente nabavke letjelice, smještajnog prostora za helikopter i školovanja neophodnih kadrova.\nPrema njegovim riječima, prema finansijskoj projekciji, neophodno je osigurati oko 27 miliona KM za realizaciju spomenutog projekta: 21 milion za nabavku helikoptera, do pet miliona KM za kupovinu, ili izgradnju hangara na aerodromu, te oko 1,3 miliona KM za školovanje, odnosno obuku neophodnih kadrova.\nKulić je potcrtao značaj projekta u kontekstu sigurnosnih aspekata, te najavio raspisivanje međunarodnog javnog poziva za nabavku spomenute letjelice, u skladu s određenim kriterijumima koji, između ostalog, podrazumijevaju vrhunske manevarske karakteristike letjelice i odgovarajuću dodatnu opremu (uključujući i instrumentalno letenje u svim vremenskim uslovima, infra-crvene kamere, nosila, vedra za gašenje požara), te kapacitet i vrijeme korištenja od minimalno 30 godina.\nKada se radi o nabavci helikoptera, Kulić je podsjetio na iskustva zemalja iz okruženja, te na relevantne proizvođače letjelica, navodeći kako se njegove ocjene temelje na neposrednim saznanjima iz kontakata s ljudima koji su bili direktno angažovani na kupovini određenih letjelica.\nOznake #Admir Katica #helikopterska jedinica KS\nSalić zatražio smjenu ministra Drljače\nFinski premijer podnio ostavku\nOtvorena zimska sezona na Bjelašnici i Igmanu, gledajte uživo kako izgleda Bjelašnica\nIn Medias Res [15.12.2019.]\nFinska ministrica se izvinila građanima zbog postupka na društvenim mrežama\nVerona od tri gola zaostatka do boda protiv Torina\nGrčka pozvala zemlje EU da migrante uzimaju direktno s Lezbosa\nSvjetski kup: Vlhova slavila u paralelnom slalomu


Građani o Metadonskom centru, nazivima ulica i buci sa dečjeg igrališta | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna GRAD Građani o Metadonskom centru, nazivima ulica i buci sa dečjeg igrališta\nGrađani o Metadonskom centru, nazivima ulica i buci sa dečjeg igrališta\nPrva sreda u mesecu u rezervisana je za podnošenje primedbi i predloga sugrađana Komisiji za predstavke i predloge Skupštine Novog Sada.\nGrađani koji žive u blizini Metadonskog centra i ranije su se obraćali ovoj Komisiji za pomoć u rešavanju problema koje su imali sa korisnicima usluga tog centra.\nPrema njihovim rečima oni su zadovoljni što će se oko Metadonskog centra izgraditi zid, ali ipak zameraju što je predviđena i kapija na mestu gde je ulaz u Centar, pa se plaše da će i dalje imati slične probleme sa zavisnicima koji tu ulaze po svoju terapiju.\nKomisiji su se obratili i predstavnici Udruženja učesnika oružanih sukoba na prostoru bivše Jugoslavije sa zahtevom da jedna ulica u Novom Sadu dobije naziv Milunke Savić, najodlikovanije žene borca Velikog rata. Prema njihovom predlogu, s obzirom da se ove godine obeležava 100 godina od završetka Velikog rata, a da je u planu spajanje naselja Veternik i Sajlovo, novi bulevar na tom mestu bi trebao da se nazove po Milunki Savić. Komisija je donela zaključak da se njihov predlog uputi Komisiji za nazive delova naseljenih mesta i javnih službi na razmatranje.\nStanovnicima Ulice Vladimira Nikolića broj 16 smeta buka i galama sa dečijeg igrališta koje se nalazi u blizini. Prema njihovim navodima ovo igralište se nalazi na svega desetak metara od njihovih stanova, a buka traje neprestano i danju i noću i ne poštuje se kućni red o periodu za odmor.\nZbog toga su se obratili Komisiji sa zahtevom za izmeštanje ovog igrališta za par desetina metara dalje od njihove zgrade.\nPrethodni tekstSpens u petak bez vode


Овације за стихове Драгана Данилова у Италији\nOvacije za stihove Dragana Danilova u Italiji\nPOZORIŠNI festival „Mitelfest“ u italijanskom gradu Čividale u furlanskoj pokrajini, koji istovremeno promoviše i književnost, muziku i ples, ove godine posvećen je vodi kao nepresušnoj umetničkoj inspiraciji, a počeo je predstavom u znaku srpske savremene poezije.\nUgledna kulturna manifestacija odvija se pod sloganom „Voda“, a za podnaslov festivala uzet je naslov pesme Dragana Jovanovića Danilova „Prošlost naše duše duboka je voda“, koju je naš pesnik po narudžbini napisao specijalno za ovu priliku.\nFestival već godinama neguje posebne i trajne veze između poezije i muzike, a jedna kompozicija u okviru ovogodišnjeg „Mitelfesta“ koji će trajati do 26. jula, delo je i slavnog kantautora Arsena Dedića.\nDanilovljev tekst ukomponovan je u muzički komad koji je otvorio manifestaciju, a koji potpisuje poznati italijanski kompozitor Valter Siviloti, proglašen vitezom Republike Italije. Jednim delom Danilovljev tekst otpevao je hor, a drugi deo teksta glumac je izgovorio na originalnom, srpskom jeziku. Ceo događaj propraćen je ovacijama našem pesniku i kompozitoru Sivilotiju.\n– Drago mi je da je publika u Čividaleu izvanredno primila naš zajednički projekat. Voda i vrtlozi su i inače moje opsesivne teme još u romanu „Talasi beogradskog mora“ i zbirci pesama „Simetrija vrtloga“ – kaže, za „Novosti“, Danilov. – Bilo da je bistra, tamna ili usnula, voda kao najdublja postojbina svojim odblescima sve udvostručuje i uvlači nas u onirički svet. Ne zaboravimo i Duh sveti nadvijao se nad vodom, voda se talasa, ona je dramatična, ona nosi potencijal vrtloga i egzistencijalne potresenosti. Upravo sam to pokušao da dočaram u pesmi koju je komponovao Siviloti.\nDanilovljevu pesmu „Prošlost naše duše duboka je voda“ preveli su na italijanski studenti srpskog jezika pod mentorstvom njihovih profesora.\n– Prevod pesme nalazi se u za tu priliku štampanoj knjizi, a bio je projektovan tokom događaja kako bi publika mogla da shvati smisao teksta. Osim u Čividaleu, muzički komad izveden je i u Ljubljani, a ima interesovanja da se izvede i u drugim zemljama – kaže Danilov i dodaje da je u ovom gradiću na severu Italije poezija izuzetno cenjena.\nKao pesnik Danilov je već dugo prisutan u Italiji. Čitava zbirka pesama „Homer predgrađa“ štampana je u časopisu Passages u Milanu, a esej uz pesme napisala je Valentina Tinači, profesor Univerziteta u Sijeni. Njegove pesme uvrštene su i u udžbenik „Nova srpska poezija“ štampan u Bariju, kao obavezna literatura za italijanske studente koji studiraju srpski jezik.


- petak, 01 novembar 2019 14:22\n"Ovo nije lepo,odnesoše nam sve ..."\nJesen je, a mi se kao i po običaju trudimo da i ne razmišljamo šta to sve kod nas po pravilu dalje znači. Nekako smo i navikli da nam u tom periodu serviraju…\n- nedelja, 13 oktobar 2019 16:14\nŠimpraga (još jedan u nizu) u sukobu interesa\nTodor Šimpraga u SUKOBU INTERESA, potvrđeno je rešenjem "Agencije za borbu protiv korupcije"! Todor Šimpraga je iza Dr.Ilije Gazepova drugi po redu član i funkcioner srbobranskog SNS, kojeg je kao prekšioca zakona definisala…\n- četvrtak, 26 septembar 2019 13:51\nKome ide razlika za duplo ?\nSa 8,5 troškovi narasli na 17 miliona dinara ? Gradjani se pitaju da li je moguće!? Po prepoznatljivim naprednjačkim manirima opština Srbobran se ne razlikuje od bilo koje druge SNS prćije. Po količini…\n- petak, 06 septembar 2019 17:01\nŠefov dupelizac (pardon) - Poltron\n"Ološ, bitanga, najveći šljam na kugli zemaljskoj ! Jedan od najpodlijih, a svakako i najobojenijih ljudi koji postoje. A nažalost, sve ih je više. Nemaju ni trunku dostojanstva, ponosa da se pravedno izbore…


Fond je osnovan 2003. godine s ciljem pružanja finansijske podrške projektima za unapređenje življenja i jačanje učešća građana, a posebno mladih u razvoju zajednice. Program podstiče građanski aktivizam i motivira građane, podržava razvojne ideje i inicijative.\nCiljevi programa su unaprijeđenje uslova življenja, veće učešće građana u razvoju zajednice i jačanje civilnog sektora na području grada Tuzla.\nPostojanje Fonda „Volim Tuzlu“ pri Fondaciji tuzlanske zajednice je sistemski odgovor na potrebu da se dodatno jača civilno društvo na području Grada Tuzle. Samo aktivni građani mogu prepoznati goruće probleme unutar lokalnih zajednica te djelovati na njihovo rješavanje.\nGrađanski projekti u okviru Fonda „Volim Tuzlu“ su usmjereni na realizaciju aktivnosti iz oblasti poduzetništva, okoliša, infrastrukture za sve građane, kulture, prevencije nasilja, umjetnosti, obrazovanja (formalno i neformalno), sporta i sportske aktivnosti, društvenih sadržaja, zdravlja i promocije ljudskih vrijednosti. Fond podržava projekte do 2.000 KM u trajanju do 1 godinu dana.\nVeć 15 godina program pruža finansijsku podršku i unaprijeđuje razvoj zajednice. Godišnje se podrži 20-ak udruženja i grupa građana u iznosima do 2.000 KM u raznim volonterskim akcijama uređenja igrališta i okoline, obrazovnim, kulturnim i sportskim aktivnostima, te aktivnostima za žene, penzionere i djecu.\nDonirano od 0 donatora za 1063 dana


Reparacije - Page 17 of 22 - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\nFond za humanitarno pravo (FHP) je 5. septembra 2007. godine, u okviru svog programa podrške žrtvama kršenja ljudskih prava pri ostvarivanju reparacija, podneo tužbu za naknadu štete u ime Šefka Bibića iz sela Ugao (opština Sjenica) protiv Republike Srbije zbog torture koju je nad njim izvršio Mile Nedić, inspektor OUP-a Sjenica.\nFond za humanitarno pravo (FHP) je u okviru svog programa podrške žrtvama kršenja ljudskih prava u ostvarivanju prava na reparacije, 30. jula 2007. godine, Prvom optinskom sudu u Beogradu podneo tužbu za naknadu štete protiv Republike Srbije u ime Seada Rovčanina, Bošnjaka iz Prijepolja, koji je u oktobru 1993. godine mučen u policijskoj stanici u Prijepolju.\nFond za humanitarno pravo (FHP) je, u okviru programa podrške žrtvama kršenja ljudskih prava u prošlosti u ostvarivanju reparacija, 30. jula 2007. godine podneo Prvom opštinskom sudu u Beogradu tužbu za naknadu štete protiv Republike Srbije, u ime izbeglica iz Srebrenice i Žepe Nusreta Kulovca i Sakiba Rizvića, koji su u julu 1995. godine potražili utočište u Srbiji, a umesto da im pruže utočište pripadnici Vojske Jugoslavije (VJ) i Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije (MUP RS) su ih zatvorili u logore, gde su bili izloženi mučenju i ponižavanju. Oko 850 izbeglica iz Srebrenice i Žepe je u julu 1995. godine prešlo preko Drine u Srbiju i bilo zatvoreno u Šljivovici i Mitrovom Polju, koji su u međunarodnoj i domaćoj javnosti bili predstavljeni kao prihvatni centri za izbegle iz Srebrenice, koji imaju poverenje u Srbiju.\nFond za humanitarno pravo (FHP) je u okviru programa podrške žrtvama kršenja ljudskih prava u prošlosti 19. maja 2007. godine Prvom opštinskom sudu u Beogradu, podneo tužbu za naknadu štete protiv Republike Srbije u ime Sabita Bibića iz Sjenice, zbog torture koju su nad njim u decembru 1993. godine izvršili policajci OUP-a Sjenica.\nPrvi opštinski sud u Beogradu doneo je presudu kojom se Republika Srbija obavezuje da Himzi Kamberoviću i Kasimu Hajdareviću iz Prijepolja isplati odštetu od 1.690.000 dinara zbog torture koju su nad njima izvršili pripadnici MUP-a Srbije u februaru 1994. godine. Fond za humanitarno pravo (FHP) je u njihovo ime pokrenuo postupak za naknadu štete 22. novembra 2005. godine.\nTužba proteranih stanovnika Kukurovića protiv Republike Srbije\nFond za humanitarno pravo (FHP) je 10. jula 2007. godine, u okviru programa podrške žrtvama kršenja ljudskih prava u prošlosti u ostvarivanju prava na reparacije, podneo tužbu za naknadu štete u ime 20 stanovnika sela Kukurovići, koji su u februaru 1993. godine proterani iz svojih domova i čija je imovina uništena.\nTužba za naknadu štete zbog kršenja ljudskih prava na Kosovu 1999. godine\nFond za humanitarno pravo (FHP) je 28. juna 2007. godine pred Prvim opštinskim sudom u Beogradu pokrenuo postupak za naknadu štete protiv Republike Srbije u ime žrtava nezakonitog pritvora 1999. godine sa Kosova, Ekrema Nebihu i Sylejmana Bajgore.\nU okviru programa podrkše žrtvama teških kršenja ljudskih prava u ostvarivanju prava na reparacije, Fond za humanitarno pravo je 26. juna 2007. godine podneo tužbu za naknadu štete protiv Republike Srbije u ime 25 članova porodica 16 žrtava iz Sjeverina koje su 22. oktobra 1992. godine, pripadnici Vojske Republike Srpske (VRS) oteli u Mioču (BiH), a zatim likvidirali.


Ženska moć i solidarnost - Projekti – »Podeli svoje znanje – postani mentorka« - Nedeljnik Vreme\nProjekti – »Podeli svoje znanje – postani mentorka«\n24. 11. 2010. / 19.26\nŽenska moć i solidarnost\nPiše: Ana Radić\nSimboličnom šetnjom po centru Beograda, 20. novembra obeležen je početak projekta "Podeli svoje znanje – postani mentorka". Cilj projekta je da okupi uspešne dame iz različitih profesija koje su voljne da svoja znanja i iskustva prenesu odabranim mladim ženama koje su na početku karijere. Pozivu da učestvuju u programu odazvalo se više od 40 mentorki među kojima su: novinarke Antonela Riha i Brankica Stanković, direktorka Kancelarije za evropske integracije Milica Delević, narodna poslanica Gordana Čomić, glumice Mirjana Karanović i Ana Sofrenović, i druge uspešne žene iz sveta biznisa, javnog i civilnog sektora. Istog dana, globalna ženska mreža Mentoring walk organizovala je susrete uspešnih žena i u Argentini, Ekvadoru, Gani, Indoneziji, Egiptu, Nigeriji, Svazilendu i Ugandi. Projekat u Srbiji pokrenuli su Ambasada SAD, Erste banka i Evropski pokret u Srbiji. Andrea Brbaklić, iz Erste banke, jedna od inicijatorki projekta, kazala je da šetnja ima za cilj da pokaže moć koju žene imaju u transformaciji društva širom sveta kada deluju ujedinjeno i solidarno. Ona je 2008. bila i učesnica programa "Globalno žensko mentorsko partnerstvo" u organizaciji Vlade SAD, nevladine organizacije Vital Voices i magazina "Fortune". Do maja 2011. godine, kada je planiran završetak projekta, mentorke i odabrane učenice povremeno će se sastajati i razgovarati o uspesima i izazovima sa kojima se susreću u profesionalnom i privatnom životu. U planu je održavanje i pet tribina na kojima će sve učesnice razmeniti svoje veštine, stavove i iskustva u vezi sa različitim temama.\nIdeja za žensku mentorsku šetnju potekla je od bivše vlasnice Oksigen media, Džeraldine Lejborn, koja je ovu praksu uspešno raširila po Americi i inspirisala učesnice programa "Globalno žensko mentorsko partnerstvo" da učine isto u svojim zemljama. Tako su prve šetnje koje je 2008. organizovala nigerijska liderka Lusi Kanu rezultirale učešćem u projektu nekoliko stotina žena na četiri kontinenta. Danas organizacija Vital Voices, u partnerstvu sa članicama svoje Globalne liderske mreže, koordinira ženska mentorstva u nekoliko država. Sve mentorske šetnje održavaju se istog dana, kao podrška posvećenosti žena razvoju globalnog liderstva i njihovih dostignuća.\nDa je svest o važnosti solidarnosti između uspešnih žena i u Srbiji sve veća, svedoči podatak da je prva šetnja održana 2008. u Beogradu i Nišu okupila 15 mentorki, dok ih je danas skoro tri puta više.\nSpreman nacrt optužnice\nRačunarski kabinet za svaku školu