Godinama niko iz porodice nije kročio na TLO SRBIJE, on se prvi ODVAŽIO, Mirko se vratio u ZEMLJU SVOJIH PREDAKA! (VIDEO) – Naši u svetu\nGodinama niko iz porodice nije kročio na TLO SRBIJE, on se prvi ODVAŽIO, Mirko se vratio u ZEMLJU SVOJIH PREDAKA! (VIDEO)\nObjavljeno 12/06/21 u 20:00\nKada je pre šest godina poželeo da živi u Srbiji, Mirko Radović je rešio da se upozna sa svojim korenima i nadoknadi propušteno. Jer, ovaj momak, čija je porodica rodom iz Priboja, rođen je i odrastao u Peruu u porodici srpskih emigranata, koji su svoj dom, usled političkog opredeljenja, morali da napuste krajem pedesetih godina prošloga veka.\nPriče o Srbiji Mirko Radović je slušao u porodici od svog detinjstva. Njegovi baba i deda su napustili Jugoslaviju još 1948. godine, a otac mu je rođen na prekookeanskom brodu. Rođen kao Peruanac, Mirko je odlučio da se vrati u zemlju svojih predaka, piše “RTS”.\nKao pristalice kraljevine, Radovići su odlučili da napuste Priboj, gde su živeli i preko centra za izbeglice u Italiji se uputili ka Peruu. U zemlju zlata, kako su je nazvali, krenuli su sa dve ćerke, a Mirkov otac je rođen na brodu 1950. godine, piše portal “Radio televizije Srbije”.\nBALKANCI od sutra lakše do NEMAČKE, ipak propisani USLOVI za putnike koji dolaze AVIONOM!\nOduševljeni gostoprimstvom srpskog naroda: Gosti iz Saudijske Arabije leče se u atomskoj banji Gornja Trepča


Vesti online / Sport / Fudbal / Malerozni Kačar ponovo povređen\nGojko Kačar na rukama saigrača\nBivši reprezentativac Srbije, koji je izvesno vreme proveo na pozajmici u Cerezu, odigrao je sjajno na pripremama i gotovo se izborio za mesto standardnog prvotimca Hamburgera, ali je protiv Lacija doživeo povredu medijalnih ligamenata kolena zbog koje će morati da pauzira od četiri do šest nedelja.\nKačar, koji je poznat po tome što može da igra na bilo kojoj poziciji u timu, zajedno sa Johanom Đuruom je činio štoperski tandem Hamburgera.\n“Bili su sasvim solidan tandem koji je zajedno činio velike stvari”, žali zbog povrede i trener Mirko Slomka.\nKačar je svojevremno zbog povrede butnog mišića pauzirao četiri meseca, potom zbog leđa i kolena još jedan mesec, isto koliko i zbog članka desne noge, ruke i prsta, kao i zbog preloma nosa. Sada će pauzirati ponovo zbog ligamenata kolena.


Holger Milster, direktor logistike IKEA Jugoistočna Evropa - IKEA je u suštini logistička kompanija! - Pluton Logistics\nHolger Milster, direktor logistike IKEA Jugoistočna Evropa – IKEA je u suštini logistička kompanija!\n07/08/2017 07/08/2017 marko distribucija robe, Holger Milster, ikea, transport ikea\nŠvedska kompanija IKEA otvoriće 10. avgusta prvi prodajni objekat u Srbiji. Dolazak ovog giganta u oblasti nameštaja i opreme za kuću svakako je prilika za domaće kompanije da uspostave saradnju sa njima.\nPlutonLogistics vam donosi ekskluzivni intervju sa Holger Milsterom, direktorom za logistiku u kompaniji IKEA za Jugoistočnu Evropu, u kome smo saznali veliki broj izuzetno interesantnih detalja o organizaciji logistike u toj kompaniji.\nHolger Milster kaže za PL da svaka kompanija koja može da odgovori na specifične zahteve kompanijskih tendera i koja može da posluje u skladu sa zahtevima IWAY-a, bez obzira na njenu veličinu, može biti IKEA partner.\n– Robna kuća se snadbeva uglavnom direktno od dobavljača širom Evrope putem direktnih pošiljki (nakon što se količine konsoliduju tako da su kamioni puni). Ostatak dolazi iz distrubutivnih centara u Poljskoj i Nemačkoj. Svakog radnog dana, tim logistike istovara veliki broj kamiona i puni robnu kuću pre otvaranja kako bi kupcima bile na raspolaganju popunjene prodajne police.\nPL: Koliko logističkih centara će IKEA imati u Srbiji i gde će oni biti locirani?\n– Počinjemo sa robnom kućom, koja je organizovana kao takozvani “fulfillment” robna kuća, što znači da je potpuno opremljena ne samo da podrži potrebe kupaca i omogući im da ono što kupe odmah mogu da ponesu kući, već takođe da bude centralni distributivni centar koji podržava prodaju putem interneta širom zamlje.\nMeđutim, kako smo mi uvek vođeni IKEA vizijom “stvaranja bolje svakodnevnice za veliki broj ljudi”, ispitujemo različite modele koji bi naše proizvode približili velikom broju ljudi u Srbiji, kroz tzv. punktove za preuzimanje proizvoda, i omogućili našim kupcima da proizvode preuzimaju sa lokacija koje su bliže njihovim kućama i time smanje troškove dostave, i u nekim slučajevima uživaju u inspiraciji delom našeg asortimana. Dinamika ove ekspanzije će zavisiti od rezultata poslovanje naše prve robne kuće u Beogradu i potreba naših kupaca koje kontinuirano pratimo.\n– IKEA je u suštini logistička kompanija! Poslujemo u 48 zemalja, Srbija će biti 49. tržište, sirovine nabavljamo iz svih delova sveta i sarađujemo sa više od 1.000 dobavljača u različitim zemljama koji proizvode naš asortiman. Kako bi ova mreža funkcionisala uspešno i efikasno u smislu troškova, veći deo operacija obavljamo sami. Transport je deo poslovanja koji delimično autsorsujemo, i zavisno do tržišta, finalna isporuka kupcima i montaža proizvoda takođe može biti organizovana kroz saradnju sa drugim kompanijama.\nPL: IKEA donosi mnoge inovacije, pa i u oblasti distribucije robe. Osim transporta, od logističkih kompanija očekuje i dodatne usluge, montažu robe, odnošenje starog nameštaja… Recite nam nešto više o tome?\n– Naša poslovna ideja da ponudimo širok izbor proizvoda za opremanje doma, dobrog dizajna i kvaliteta po cenama pristupačnim velikom broju ljudi je zaista jedinstvena. Najčešće, lepo dizajnirani i kvalitetni proizvodi su skupi i dostupni samo nekolicini. Od samog početka razvoja kompanije, IKEA je krenula drugim putem i odlučila da bude na strani većine. Ovo je fantastičan zadatak ali je takođe i veliki izazov za nas, da obezbedimo niske cene a da pri tome ne žrtvujemo kvalitet ili održivost, i to zahteva stalne inovacije u poslovanju. Pre nekoliko decenija, IKEA je napravila revoluciju sa pljosnatim pakovanjem i nešto kasnije sa različitim rešenjima koja su nam pomogla da se proizvodi pakuju kompaktno, i da ne prevozimo vazduh. Sve ovo nam je pomoglo da optimizujemo transportne troškove i ponudimo još niže cene našim kupcima. U skorije vreme fokusiramo se na inovacije u delu održivog razvoja kao što ste pomenuli sa korišćenim nameštajem. A to je samo početak, i mi sada istražujemo načine da našim proizvodima obezbedimo “drugi život” ne samo kroz reciklažu, već i kroz popravku i ponovno korišćenje. Ovo zahteva osmišljavanje novih usluga za naše kupce, ali mi verujemo da ćete usluge značiti ne samo korist za naše kupce već i za planetu. Ovo je deo tkzv “Cirkularna IKEA” inicijative, čiji će cilj da osmisli rešenja koja štede prirodne resurse i omogućavaju našim kupcima da duže koriste IKEA proizvode kroz popravku i osvežavanje izgleda, razmenu proizvoda ili pretvaranje proizvoda u nešto drugo kroz saradnju sa socijalnim preduzećima.\nPL: Koje IKEA standarde moraju poštovati kompanije koje žele da rade sa vama?\n– IKEA je razvila obiman set standarda za svenaše dobavljače – IWAY. IWAY detaljno reguliše poslovanje naših dobavljača u različitim oblastima kakve su odgovorno poslovanje, uslovi rada za radnike, odlaganje otpada i slično. Ovaj set standarda se naravno dopunjuje specifičnim tehničkim aspektima određenog posla.\n– Kako bismo osigurali niske cene naših proizvoda, uvek tražimo najbolja rešenja kroz ceo lanac nabavke. Sa procedurom tendera osiguravamo ne samo najpovoljniju cenu već kreiramo i dugoročne poslovne odnose sa našim partnerima. Na kraju, uvek smo u obavezi da osiguramo da partner posluje u skladu sa odredbama IWAY-a, a to ne bi mogli da obezbedimo kroz instant poslovne aranžmane.\nPL: Da li sarađujete sa nekoliko velikih kompanija ili IKEA partneri mogu biti i male firme?\n– Svaka kompanija koja može da odgovori na specifične zahteve naših poziva za dostavljanje ponuda i koja može da posluje u skladu sa zahtevima IWAY-a, bez obzira na njenu veličinu može biti naš partner. Međutim, svesni smo da pitanja međunarodnog transporta na primer, u kombinaciji sa velikim količinama, zahtevima za preciznim isporukama su nešto sa čime uglavnom velike kompanije imaju više iskustva i adekvatnije kapacitete.\nPL: Koje kompanije mogu biti partneri IKEA u oblasti domaćeg i međunarodnog transporta, skladištenja i slično…\n– Pored pitanja transporta koga sam se dotakao u prethodnom odgovoru, za skladištenje uglavnom imamo kapacitete unutar robnih kuća. Ako u budućnosti budemo imali potrebe za ekternim skladištenjem, radićemo analize internih rešenja sa uslugama koje pružaju drugi, sa aspekta kvaliteta i cene, pored ostalih kriterijuma.\nPL: Kako teče proces selekcije, vrednovanja provajdera i zaključivanja logističkih ugovora?\n– Što se tiče logistike za maloprodaju, ne koristimo eksterne partnere. Partneri koje imamo u oblasti transporta i dostavljanja proizvoda na adrese kupaca i montažu proizvoda, bira “Business Fullfilment Organization” poslovna jedinica, koja za ove usluge sprovodi tendere.\n← Transport među TOP 10 privrednih delatnosti – U ovoj godini osnovano više od 700 prevozničkih firmi\nItalijanska transportno-logistička kompanija “Fercam” otvorila predstavništvo u Beogradu →


Počinje drugi deo takmičenja za ženske odbojkaške ekipe iz Aranđelovca i Topole – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Počinje drugi deo takmičenja za ženske odbojkaške ekipe iz Aranđelovca i Topole\nPočinje drugi deo takmičenja za ženske odbojkaške ekipe iz Aranđelovca i Topole\nin Aranđelovac 25/01/2019\nUtakmicama 12-og kola Druge lige Centar narednog vikenda počinje drugi deo takmičenja za ženske odbojkaške ekipe iz Aranđelovca i Topole.\nOdmah na startu sezone aranđelovačke ljubitelje odbojke očekuje gradski derbi koji Fortuna plus i Šumadija igraju u nedelju od 18:00 sati u SRC Šumadija. U prvom delu sezone Šumadija je trijumfovala rezultatom 3:1. Uoči premijerne utakmice u drugom delu sezone , Fortuna plus je na devetom mestu tabele 12 ekipa sa 10 bodova , dok je Šumadija četvrta sa 23 boda.\nOdbojkašice Karađorđa iz Topole u subotu od 14:45 gostuju ekipi Imleka u Beogradu koja je na deobi prvog mesta Druge lige Centar dok su Topolke na pretposlednjem mestu.\nDrugi deo sezone za odbojkaše Šumadije i Karađorđe počinje utakmicama 10-og kola koje je na programu 09/10 februar , kada su seniori Šumadije slobodni dok će Karađorđe u Topoli odmeriti snake sa Rudarom iz Kostolca.\nPrethodna: AMSS upozorava vozače na nove snežne padavine\nSledeća: Rukometašice Bekamenta Bukovičke Banje u nedelju protiv Voždovca


Načelnik Generalštaba Vojske Srbije Ljubiša Diković podneo je tužbu protiv direktorke Fonda za humanitarno pravo Nataše Kandić zbog optužbi da je odgovoran za ratne zločine na Kosovu. Tako je ovaj slučaj, za koji mnogi smatraju da bi trebalo da je u nadležnosti Tužilaštva za ratne zločine, dospeo pred redovni beogradski opštinski sud. Nama je, međutim, u Tužilaštvu potvrđeno da je u toku postupak po prijavi Fonda za humanitarno pravo.\nNataša Kandić, direktorka Fonda za humanitarno pravo kaže za RSE da nije iznenađena tužbom.\nGrupa nevladinih organizacija je krajem februara ponovo javno zatražila da Tužilaštvo ispita navode iz dosijea Fonda Nataše Kandić. U Tužilaštvu za ratne zločine u ponedeljak nisu hteli da komentarišu slučaj Diković osim što su nam potvrdili da je u toku postupak po prijavi. Zamenik tužioca za ratne zločine Bruno Vekarić je našem radiju saopštio još krajem februara, dakle mesec dana nakon, po mnogima ishitrene izjave da nema osnove za utvrđivanje krivice sadašnjeg načelnika Generalštaba, da se ispituju navodi Fonda i da dosije nije odbačen.


Teniski centar Novak trebalo bi da dobije 30 hiljada novih kvadrata\nFoto: Ilustracija: Sanja Pantić\nTeniski centar Novak: Do novih kvadrata uz ustupke gradske vlasti\nNatalija Jovanović\t,\tAleksa Tešić\nIzgradnja sportskog kompleksa od 30 hiljada kvadrata sa teniskim stadionom, hotelima i višespratnicama tik uz Kalemegdan, koju je inicirao Teniski centar Novak, poslednji je u nizu ustupaka aktuelne gradske vlasti prema porodici Đoković. Pre toga, grad je dozvolio da firma Srđana Đokovića osam godina koristi gradske teniske terene bez ugovora i naknade i da ih za to vreme nelegalno proširi\nGrad Beograd dozvolio je da firma Family sport u vlasništvu Srđana Đokovića, oca našeg najboljeg tenisera, poslednjih osam godina koristi gradske teniske terene u nastavku Sportskog centra Milan Gale Muškatirović na Donjem Dorćolu bez naknade, uz prećutnu saglasnost, pokazuje dokumentacija do koje je došao BIRN tokom istraživanja koje je trajalo proteklih šest meseci.\nFamily sport zakupac je gradskih teniskih terena od 2009. godine, ali od 2013. godine, odnosno od kada su izgubili licencu za organizovanje ATP turnira Serbia Open, nemaju potpisan ugovor i ne plaćaju zakup. U isto vreme, firma je nelegalno proširila Teniski centar Novak – nadogradila pojedine objekte i izgradila nove terene.\nSve ove investicije kasnije su ozakonjene na zahtev grada Beograda koji je sad dužan da plati Đokovićevoj firmi razliku između uloženog i onog što grad potražuje na ime zakupnine. Prema proceni Gradskog zavoda za veštačenje 2020. godine taj dug je iznosio 400 hiljada evra. Dug je u međuvremenu smanjen na 100 hiljada evra, a sporazum o vansudskom poravnanju trebalo bi uskoro da bude potpisan, saznaje BIRN iz Pravobranilaštva.\nDok pokušava da poravna neizmirene račune iz prošlosti sa firmom Family sport, grad Beograd je prošle godine prihvatio inicijativu Teniskog centra Novak da se u nastavku Sportskog centra Milan Gale Muškatirović izgradi sportski kompleks sa teniskim stadionom, hotelom i prodavnicama.\nTrasa linijskog parka trebalo bi da poveže Brankov i Pančevački most stazama za šetnju i bicikliste, kao i novoizgrađene dorćolske stambene kvartove sa Teniskim centrom Novak i Marinom Dorćol.\nTako je omogućena izgradnja novih objekata na jednoj od najekskluzivnijih lokacija u gradu, pokazuje Plan detaljne regulacije za “linijski park” koji je usvojen krajem septembra 2021. godine, a javnosti predstavljen kao “beogradski zeleni pojas” na mestu starih železničkih šina od Pančevačkog do Brankovog mosta.\nUmesto “zelenog pojasa”, gradska parcela na kojoj se nalazi Teniski centar Novak, proširena je sa 1,4 na 3,4 hektara, uz mogućnost izgradnje 30 hiljada novih kvadrata, visine do 20 metara, odnosno šest-sedam spratova.\nRepublički zavod za zaštitu spomenika kulture ocenio je da predloženo rešenje predviđa prekomernu gradnju u području Kalemegdanske tvrđave, što je neprihvatljivo zbog mogućeg narušavanja kulturnog nasleđa, ali ovo mišljenje nije prihvatila Komisija za planove grada Beograda.\nO proširenju Teniskog centra bez odobrenja za izgradnju i o tome kako je nastao dug grada prema firmi Family sport odbili su da govore vlasnik firme Srđan Đoković, kao i gradski menadžer Goran Vesić koji je vodio pregovore o vansudskom poravnanju ispred grada Beograda.\nAdvokat Goran Draganić, koji zastupa Novaka Đokovića, u pisanom odgovoru za BIRN navodi da će biti poštovani svi zakoni i propisi ako dođe do izgradnje sportskog kompleksa na Donjem Dorćolu.\nJelena i Novak nasledili Srđana Đokovića\nTeniski centar Novak je početkom septembra 2021. godine formalno promenio vlasnika. Umesto firme Family sport, u vlasništvu Srđana Đokovića, centar sada vodi firma Tara 2016 S čiji su krajnji vlasnici Novak i njegova supruga Jelena Đoković.\nFirma Tara 2016 S bila je jedini ponuđač na javnoj licitaciji 2. avgusta 2021. za dvadesetogodišnji zakup gradskih teniskih terena u okviru kog poslednjih jedanaest godina posluje Teniski centar Novak. Po oceni Transparentnosti Srbija javno nadmetanje bilo je namešteno, zato što je uslove konkursa ispunjavala samo firma Tara 2016 S.\nPrema novom ugovoru, vrednost zakupa je nešto više od 17 hiljada evra mesečno za preko 14 hiljada kvadrata Teniskog centra na Donjem Dorćolu. Zakupac ne može da vrši adaptacije i prepravke bez prethodne saglasnosti, a bez obzira na obim ulaganja ne može da traži suvlasništvo.\nInicijativa Teniskog centra Novak za gradnju hiljade kvadrata\nNa šljakastim terenima sportskog centra Milan Gale Muškatirović na Donjem Dorćolu, ekskluzivnoj lokaciji na samom ušću Save u Dunav, poslednjih jedanaest godina posluje Teniski centar Novak. Zakupac četrnaest terena i nekoliko objekata od 2009. godine je firma Family sport, u vlasništvu Srđana Đokovića.\nTeniski centar Novak nalazi se u neposrednoj blizini Kalemegdanske tvrđave i Spomenika braniocima Beograda, uz trasu Linijskog parka koji bi trebalo da spoji Brankov i Pančevački most.\nTokom ranog javnog uvida u plan detaljne regulacije linijskog parka, Teniski centar Novak uputio je inicijativu Urbanističkom zavodu Beograd da se na mestu gradskih teniskih terena izgradi sportski kompleks sa otvorenim teniskim terenima, fondacijom Novak, muzejem i sportskom halom za održavanje takmičenja sa komercijalnim sadržajima.\nUsvajanjem Plana detaljne regulacije za linijski park krajem septembra 2021. godine, postojeća parcela proširena je sa sadašnjih 1,4 hektara na 3,4 hektara, zelene površine su promenile namenu u sportski kompleks i omogućena je gradnja 30 hiljada novih kvadrata, maksimalne visine do 20 metara, odnosno šest-sedam spratova. Isti dokument predviđa i preko 200 hiljada kvadrata za stambeno-poslovni kompleks Marina Dorćol.\nDokument propisuje da je “zastupljenost pratećih komercijalnih sadržaja 40 odsto ukupne površine”, što znači da gotovo na polovini izgrađenih kvadrata mogu da budu hoteli, restorani i drugi prateći objekti.\nVesna Tahov, direktorka Urbanističkog zavoda Beograd, potvrdila je za BIRN da je Teniski centar Novak tokom 2020. godine poslao inicijativu kojom predlažu izgradnju novog sportskog kompleksa i da su kasnije predstavili konkretno idejno rešenje za gradnju sportskog kompleksa, ali da nisu prihvaćeni svi njihovi predlozi.\nTahov objašnjava da je odbijen zahtev Teniskog centra Novak da parcele mogu preći u privatno vlasništvo. “Parcele sve vreme ostaju u vlasništvu grada Beograda i ne mogu da se otuđe”, kaže Tahov.\nU ovom trenutku za BIRN nije potvrđeno da li postoji nov projekat, a direktorka Urbanističkog zavoda Beograd kaže da bi inicijatori novog rešenja trebalo da budu grad i firma zajedno pošto se radi o javnoj površini.\nPrekomerna gradnja na području Kalemegdana\nDubravka Đukanović, direktorka Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture kaže da idejno rešenje za novi sportski kompleks koje je predložio Teniski centar Novak nije dobilo saglasnost Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture zbog zaštite Kalemegdanske tvrđave.\nIdejno rešenje je podrazumevalo izgradnju sportskog kompleksa sa teniskim stadionom, većim brojem teniskih terena, pratećim objekatima za tenisku akademiju i profesionalna takmičenja, smeštaj polaznika akademije i učesnika takmičenja, zdravstvene i druge objekte.\n“Nismo protiv planiranja sportskog centra, smatramo da je namena primerena, ali Planom predviđena namena takmičarskog karaktera uslovljava prekomernu izgradnju u priobalnom području Kalemegdanske tvrđave, što smatramo neprihvatljivim sa stanovišta zaštite kulturnog nasleđa“, objašnjava Đukanović.\nUslovi zaštite Beogradske tvrđave koje je propisao Republički zavod za zaštitu spomenika kulture nisu ugrađeni u nacrt Plana detaljne regulacije, zbog čega je ovaj zavod imao niz primedbi. Međutim, Komisija za planove grada Beograda, koja usvaja finalnu verziju plana i na čijem je čelu gradski urbanista Marko Stojičić, nije prihvatila primedbe Republičkog zavoda za zaštitu spomenika.\nPlaniranjem sportskog kompleksa takmičarskog karaktera koji dopire sve do kule Nebojša, onemogućava se povezivanje Donjeg grada sa obalom i rekama, a slobodni prostor priobalja svodi samo na deo srednjevekovnog grada, navodi se u odbijenoj primedbi Republičkog zavoda, u kojoj još stoji da se planiranim projektom spomenik Braniocima Beograda degradira, da postaje zarobljen sa samo jednim prilazom sa keja.\nTeniski tereni već sada su ušli u prostor Spomenika braniocima Beograda, izgradnjom sportskog kompleksa spomenik postaje zarobljen u prostoru sa jednim prilazom sa keja. Na taj način degradira se memorijalni spomenik izrazite umetničke i istorijske vrednosti, navodi se primedbama Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture tokom usvajanja plana za linijski park. Foto: Slobodan Đuričić\nIpak, Planom detaljne regulacije za linijski park dozvoljena je gradnja sportskog kompleksa takmičarskog karaktera suprotno stavu Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture.\nArhitektica Iva Čukić iz nevladine organizacije “Ministarstvo prostora” koja se zalaže za pravedniji razvoj grada, kaže za BIRN da vidi niz spornih stvari u vezi sa izgradnjom ovog sportskog kompleksa.\nOna ističe da priobalje nema samo komercijalni potencijal, već ga treba negovati kao zelenu oazu za slobodno korišćenje i beg od gradske vreve.\n“Svojevrstan je vid zloupotrebe nazvati nešto `planom za linijski park`, a onda u njega perfidno ubaciti prenamenu javnog zemljišta, uzurpaciju površina i hiljade kvadrata novih stambenih, poslovnih i komercijalnih prostora”, kaže Čukić.\nOna objašnjava da “izgradnja sportskog kompleksa može da krene užasno brzo, posebno kada su uticajni ljudi u pitanju”, odnosno da plan detaljne regulacije investitorima otvara mogućnost da već sada traže lokacijske uslove, izrade detaljno rešenje i zatraže građevinsku dozvolu.\nUsvajanje inicijative za proširenje parcele i mogućnost gradnje velikog sportskog kompleksa, suprotno mišljenju Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture, samo je poslednji u nizu poteza gradskih čelnika koji u poslednjih 11 godina izlaze u susret interesima Teniskog centra Novak.\nGoran Draganić, advokat Novaka Đokovića, u pisanom odgovoru za BIRN navodi da će preduzeće Tara 2016 S, u vlasništvu Novaka i Jelene Đoković, “ukoliko se odluči da bilo šta gradi u Beogradu, graditi sve na osnovu planskih akata grada Beograda i uz strogo poštovanje svih zakonskih propisa Republike Srbije”.\nUpitan da objasni na koji način je nastao i kako će biti izmiren dug grada prema firmi Family sport, Draganić kaže da ne zastupa ovu firmu i njenog vlasnika Srđana Đokovića. “Ne posedujem informacije u vezi vaših pitanja vezanih za Family Sport”, zaključio je advokat Draganić.\nMaja Kremić, direktorka Fondacije Novak i firme Tara 2016 S, nije želela da za BIRN razgovara o planovima za proširenje Teniskog centra Novak.\nRepublički zavod za zaštitu spomenika kulture nije uspeo da sačuva Kalemegansku tvrđavu od prekomerne gradnje u nekim ranijim slučajevima, pa je dao saglasnost za izgradnju stambeno-poslovni kvarta K-Distrikt o čemu je BIRN prvi pisao.\nIzgradnjom K-distrikta, planiranjem gondole, pa i građevinskim poduhvatima poput sportskog kompleksa, krše se propisi koji se tiču zaštite nasleđa, ugrožava vizura i u potpunosti menja prostorna slika tog dela grada, kaže za BIRN Iva Čukić iz nevladine organizacije “Ministarstvo prostora” i dodaje da se ovakvim i sličnim projektima nanosi nepovratna šteta Kalemegdanskoj tvrđavi.\nDa su Đokovići upravo hteli lokaciju u okviru SC Milan Gale Muškatirović, koja se nadovezuje na stambeno poslovni kompleks K-Distrikt, potvrđuje inicijativa koju su uputili tokom ranog javnog uvida. Kako BIRN saznaje, porodica Đoković mogla je da izgradi teniski kompleks u okviru projekta Beograd na vodi, o čemu svedoči i izjava predsednika Vučića.\n“Ovo je krov najvećeg šoping mola u jugoistočnoj Evropi. Galerija. Ono poslednje je garaža, a tu će da budu teniski tereni koje će Nole Đoković da napravi”, izjavio je Vučić krajem aprila 2021. godine tokom obilaska radova u Beogradu na vodi sa novinarima bosanske televizije Face HD.\nUrbanizacija Kalemegdana – u toku izgradnja stambenog kvart K-Distrikt, planira se proširenje Teniskog centra Novak, Foto: Slobodan Đuričić\nGrad u pregovorima sa firmom dok traje postupak pred sudom\nFamily sport, firma u vlasništvu Srđana Đokovića, je bio zakupac gradskih teniskih terena od 2009. godine. Prve četiri godine izmirivali su obaveze predviđene ugovorom, da bi oktobra 2013. opština Stari grad, koja je u trenutku potpisivanja ugovora bila vlasnik terena, raskinula ugovor nakon što je firma izgubila ATP licencu, obavezan uslov Ugovora o zakupu.\nMeđutim, firma nije napustila terene zbog čega ih je opština tužila. Spor je završen 2018. pravosnažnom presudom Privrednog suda kojim su odbijeni zahtevi i firme i opštine za naplatu međusobnih potraživanja zato što je u međuvremenu, nakon izmena Zakona o javnoj svojini, teniski centar prešao u vlasništvo grada Beograda. Tokom trajanja spora, Family sport nije imao pravni osnov da koristi teniski centar, nisu plaćali zakup, ali su nastavili da investiraju u nepokretnosti uz prećutnu saglasnost grada Beograda.\nParalelno sa rešavanjem spora pred Privrednim sudom, grad Beograd vodi pregovore o mirnom reševanju spora. “Odluka opštine da tuži firmu bila je ishitrena, grad nije želeo spor, već je želeo da firma ostane tu”, objasnili su za BIRN iz Gradskog javnog Pravobranilaštva koje zastupa interese grada Beograda pred sudom.\nKako BIRN saznaje, na sastancima za mirno rešavanje spora nije bilo konkretnih rešenja kako bi dug trebalo da se izmiri. Sastanci su se održavali periodično, njima su obično prisustvovali gradski menadžer Goran Vesić, predstavnici Gradskog javnog pravobranilaštva, opštine Stari grad, ali i pojedini članovi porodice Đoković. Uglavnom je na sastancima bio Srđan Đoković, dok je jednom sastanku prisustvovao Novak Đoković.\nKako bi firma i grad konačno izmirili račune, Gradski zavod za veštačenje izradio je tri nalaza poslednjih godina. Prvo veštačenje sačinjeno je na zahtev opštine Stari grad tokom juna 2017. godine i ono pokazuje da su ulaganja firme bila znatno niža zato što većina investicija nije imala potrebnu dokumentaciju.\nPrema saznanjima BIRN-a, ulaganja opštine Stari grad procenjena su na 1,5 miliona evra, a ulaganja firme na oko 500 hiljada evra. Gradsko javno pravobranilaštvo nije dostavilo ovaj nalaz novinarima BIRN navodeći da ne poseduje ovaj dokument.\nNekoliko meseci kasnije, krajem septembra 2017. godine, Gradski zavod za veštačenje sačinio je nov nalaz, ovog puta na zahtev firme Family sport. Prema ovom dokumentu, ulaganja firme procenjena su na 2,6 miliona, dok su investicije opštine ostale nepromenjene – 1,5 miliona evra.\nZadatak novog veštačenja bio je da utvrdi vrednost investicija uvidom na licu mesta i na osnovu raspoložive dokumentacije, koju veštaci ocenjuju kao nekompletnu, neusaglašenu, neoverenu i netačnu. Tekstom veštačenja navodi se da je većina radova izvedena bez građevinske dozvole i odobrenja za izgradnju.\nVeštačenje obuhvata procenu vrednosti različitih građevinskih radova u okviru Teniskog centra u periodu od 2009. godine do septembra 2017. godine, poput izgradnje glavnog objekta sa restoranom i spa centrom, četrnaest teniskih terena, terena za rukomet i mali fudbal, ali i vrednost infrastrukturnih radove, hortikulture i opreme koja je ugrađena u centar.\nNalazom iz septembra 2017. godine navodi se da u prethodnom veštačenju po zahtevu opštine Stari grad, investicije firme Family sport nisu mogle da budu priznate zato što dokumentacija firme nije bila u skladu sa zakonom za veći deo uloženih sredstava, kao i da nisu dostavljeni dokazi o izvršenim uplatama.\nDa je nalaz nepotpun i podložan promenama, navodi se samim tekstom ovog dokumenta. Međutim, to nije sprečilo Grad Beograd da upravo taj nalaz prihvati kao osnov da namiri dug prema firmi.\nMesec dana nakon veštačenja, 15. oktobra 2017. godine objekti su ozakonjeni na zahtev Grada Beograda. “Objekti su legalizovani kako bi bili upisani kao javna svojina Grada Beograda”, kažu iz Pravobranilaštva i dodaju da je na taj način najbolje zaštićen imovinski interes grada i stekli uslovi za dalje izdavanje u zakup.\nViše od pet miliona evra uloženo u Teniski centar Novak\nPravobranilaštvo nema objašnjenje zašto sporazum sa firmom nije potpisan nakon veštačenja iz 2017. godine, navodeći da to nije ugrozilo imovinske interese grada. Posle nekoliko godina, na zahtev Pravobranilašta, tokom 2020. godine Gradski zavod za veštačenje sačinio je treći nalaz kojim su definisana međusobna potraživanja firme i grada.\nO naporima grada da spor reši što bezbolnije po firmu svedoči način na koji se firma i grad dogovaraju oko zadataka veštačenja koji vodi u vansudsko poravnanje.\n“Imajući u vidu zaključke sa više sastanaka održanih u Predsedništvu Republike Srbije, kao i zajednički sastanak kod direktora Gradskog zavoda za veštačenje predlažemo sledeći zadatak veštačenja”, dopis je koji Pravobranilaštvo šalje advokatu firme Family sport neposredno pre izrade ovog dokumenta.\nTreće veštačenje obuhvata nalaz iz septembra 2017. godine kojim su utvrđene investicije firme, procenu novih investicija od septembra 2017. do septembra 2020. godine, ali i potraživanja grada na ime neplaćenog zakupa.\nPo računici Zavoda, Family sport je u Teniski centar Novak uložio ukupno 3,3 miliona evra. Kroz investicije u objekte i terene uložili su 2.9 miliona evra (2,6 miliona do 2017. godine, oko 370 hiljada u periodu od 2017. do 2020. godine), po osnovu zakupnine tokom trajanja ugovora uplatili 305 hiljada evra, a na osnovu poreza na imovinu 80,5 hiljada evra.\nUkupna potraživanja grada od Femili sport su 2,9 miliona evra za poslednjih osam godina. Veštaci su na kraju utvrdili da je Family sport uložio 397 hiljada evra više u odnosu na ukupna potraživanja. U istom periodu, Opština Stari grad u objekte i terene uložila je 1,4 miliona evra.\nPregovori o potpisivanju sporazuma o vansudskom poravnanju su u toku, potvrđeno je BIRN-u iz Gradskog javnog pravobranilaštva. Iz Pravobranilaštva objašnjavaju da je dug u međuvremenu smanjen na nešto više od 100 hiljada evra, zato što je firma nastavila da koristi sportski centar bez naknade.\nJoš uvek se pregovora na koji način će dug biti izmiren, kažu iz Pravobranilaštva, ali BIRN saznaje da je u opticaju da firma oprosti dug gradu. “Zaključenje sporazuma o vansudskom poravnanju između grada Beograda i firme Family sport očekuje se u najskorijem periodu”, kažu iz Gradskog javnog pravobranilaštva.\nSeča šuma na Fruškoj gori: Nezadovoljni i šumari i zaštitnici prirode\nDok šumari odbacuju navode da postoji prekomerna seča šuma na Fruškoj gori i govore da je ona neophodna kako bi stare šume zamenile novima, ekolozi smatraju da se time ugrožavaju vrste koje su svoja staništa upravo imale u starim deblima. Za to vreme Javno preduzeće “Nacionalni park Fruška gora” posao seče šuma daje firmi koja nije ispunjavala uslove konkursa\nPripremno ročište ponovo je otkazano zbog čega suđenje u ovom postupku ne može da počne već mesecima. Ovoga puta na ročište nije došao jedan od okrivljenih. Do sada zakazano deset termina, a samo jednom je održano, ali ne i završeno\nJovanjica 1: Sporna beležnica o uzgajanju konoplje\nOdbrana Predraga Koluvije zatražila je na današnjem ročištu da se iz spisa predmeta kao dokaz izuzme deo iskaza jedne od radnica Jovanjice u vezi sa beleškama koje je vodila o uzgajanju konoplje zaplenjene na tom imanju u novembru 2019. godine\nVijadukt Čortanovci: Greške i neznanje povećali troškove izgradnje dela brze pruge Beograd – Budimpešta\nBIRN je došao do dokumenta koji pokazuje da Sabraćajni institut CIP nije dobro ispitao tlo na kome je kasnije došlo do propadanja šipova za vijadukt Čortanovci, iako direktor CIP-a demantuje da je njegov institut kriv za to. BIRN otkriva da je bilo i dodatnih grešaka koje su dovele do povećanja troškova, ali sagovornici uveravaju da će vijadukt na pruzi Stara Pazova- Novi Sad, ipak biti bezbedan\nPravoslavni vitezovi templari, lica sa poternice, poslanici SNS-a i odbrana afere „Jovanjica“ - BIRN otkriva paralelni svet u civilnom sektoru bezbednosti, mrežu „ekspertskih” policijskih organizacija povezanih sa vladajućom strankom.\nSlučaj Asomakum: Dve godine bez ijednog ročišta\nProces u predmetu Asomakum je u zastoju već skoro dve godine, jer zbog niza otkazanih suđenja, od januara 2020. nije održano nijedno ročište. Današnji pretres otkazan zbog odsustva jednog optuženog i jednog advokata


Kosmički brodovi budućnosti\nDatum kreiranja: petak, 23 septembar 2011 20:03\nEvo kratkog pregleda trenutno operativnih i potencijalnih kosmičkih brodova budućnosti.\nOpširnije: Kosmički brodovi budućnosti\nUARS - gde će pasti\nDatum kreiranja: petak, 23 septembar 2011 19:57\nPoslednji podaci iz Centra za praćenje svemirskog otpada predviđaju da će satelit UARS pasti na teritorijuAfrike, 24. septembra u 05h 16 min po našem vremenu. Očekivana greška ove procene je +/- 5 sati.\nDetaljnije: >>>> SVET nauke\nRusi oživeli planove za istraživanje Meseca\nDatum kreiranja: četvrtak, 22 septembar 2011 20:33\nVeć više od tri godine u ruskoj stručnoj javnosti se govori o seriji lunarnih sondi koja treba da potvrdi da je rusko interesovanje za naš jedini prirodni satelit i dalje itekako živo. Dobro bi bilo da zajedno pogledamo kakav je trenutni status ovog projekta.\nOpširnije: Rusi oživeli planove za istraživanje Meseca\nDatum kreiranja: četvrtak, 22 septembar 2011 19:48\nKao što smo javljali, Kina planira da između 27. i 30. septembra lansira kosmičku laboratoriju "Tiangong-1" ("Nebeski dvorac").\nKosmonautika - kratke vesti\nDatum kreiranja: sreda, 21 septembar 2011 08:48\nKina planira da lansira svoju prvu kosmičku mini-orbitalnu stanicu - laboratoriju "Tjangun-1" (Tiangong - "Nebeski dvorac") između 27. i 30. septembra 2011.\nOpširnije: Kosmonautika - kratke vesti 1 komentar\nKoliko su Rusiju koštale nedavne kosmičke katastrofe?\nDatum kreiranja: utorak, 20 septembar 2011 12:54\nZanimljivo je videti koliko su Rusiju, pored prestiža i gubitka satelita i raketa-nosača, novčano kštale nedavne kosmičke katastrofe. Prvo je decembra 2010. izgubljen "Proton-M" sa tri telekomunikaciona satelita "Glonas-M" koja su, umesto na geostacionarnu orbitu završili u Tihom okenu. Gubitak satelita je procenjen na....\nOpširnije: Koliko su Rusiju koštale nedavne kosmičke katastrofe?\nKosmonautika - kratka analiza stanja\nDatum kreiranja: ponedeljak, 19 septembar 2011 19:00\nČars Bolden, glavni administrator Nase, vrlo dobro je svestan situacije u kojoj se nalazi američka ekonomija i da će trebati godine da se povrati liderstvo NASA-e u sferi pilotirane kosmonautike. Takođe, posle ne baš tako slavnog rastanka sa šatlom i bez njegove zamene...\nOpširnije: Kosmonautika - kratka analiza stanja\nDatum kreiranja: petak, 16 septembar 2011 18:57\nDirektor NASA-e Čarls Bolden je predstvaljajući kompjutersku grafiku nove rakete rekao da će ona “obezbediti liderstov SAD-u u kosmosu” i “da počinje nova etapa u američkoj istoriji osvajanja kosmosa”.\nOpširnije: Vesti iz kosmonautike\nGRAIL na putu do Meseca\nDatum kreiranja: nedelja, 11 septembar 2011 18:22\nAko sve do kraja bude u redu, narednih godina, pa i čitavih decenija mnogi naučni i stručni radovi kao svoj izvor podataka o Mesecu navodiće misiju Gravity Recovery and Interior Laboratory (GRAIL). Ona nije posebno atraktivna za prosečnog ljubitelja astronomije koliko za naučnike i sve drugie ozbiljne istraživače Meseca i Sunčevog sistema.\nOpširnije: GRAIL na putu do Meseca\nRusi rade na raketi za Mars\nDatum kreiranja: petak, 09 septembar 2011 13:31\nHruničevljev državni kosmički naučno-proizvodni centar iz Moskve razio koncept super-teške rakete za letove na Mars na osnovama porodice raketnih nosača tipa „Angara“\nOpširnije: Rusi rade na raketi za Mars Komentara (3)\n„Ledeni lovci“ traže cilj za „New Horizons“\n„New Horizons“ na četiri godine od cilja\nRuski planovi za let na Mars?\nStrana 138 od 180


Uslovi korišćenja - Lovačke Lampe Doo\nUslovi korišćenja i pravila sadržana u ovom dokumentu se odnose na sve posetioce i korisnike sajta Lovačke Lampe Doo (lovackelampe.com).\nLovačke Lampe Doo (lovackelampe.com) sajt je u vlasništvu firme Lovačke Lampe Doo, sa matičnim brojem 21042684 i sedištem u Sedište firme: Vespučijeva 32, Srbija, Novi Beograd. Korišćenjem sajta, prihvatate i slađete se sa svim pravilima i uslovima, koji s vremena na vreme mogu biti izmenjeni i objavljeni ovde bez prethodnog obaveštavanja. Potrebno je da ovu stranicu posećujete periodično.\nAdministratori sajta Lovačke Lampe Doo (lovackelampe.com) konstantno rade na održavanju tačnosti informacija prikazanim na sajtu. Međutim, sajt ne može da garantuje da su svi opisi ili drugi sadržaji sajta potpuno tačni, kompletni, i bez grešaka. Imajte u vidu da su fotografije postavljene u informacione svrhe i da one mogu prikazivati određene dodatke proizvoda koji nisu uključeni u standardni paket prodaje.\nKorišćenjem sajta ili određenih delova sajta zahteva kreiranje korisničkog naloga. Ukoliko koristite ovaj sajt, Vi ste odgovorni za održavanje zaštite i privatnosti Vašeg naloga i lozinke i pristupa Vašem računaru, i prihvatate odgovornost za sve aktivnosti koje se vrše pod Vašim nalogom i lozinkom. Ukoliko posumnjate u sigurnost Vašeg naloga, molimo da obavestite administratore sajta što pre moguće. Lovačke Lampe Doo (lovackelampe.com) nije odgovoran za bilo koju štetu koja može da se desi od neautorizovanog pristupa Vašem nalogu.\nLovačke Lampe Doo (lovackelampe.com) zadržava pravo da prekine, obustavi, izmeni ili suspenduje, privremeno ili zauvek, bilo koji aspekat sajta, uključujući dostupnost funkcija sajta, u bilo koje vreme bez prethodnog obaveštenja. Slažete se da Lovačke Lampe Doo (lovackelampe.com) nije odgovoran Vama ili nekoj trećoj strani za bilo koju modifikaciju, suspendovanje ili prekid sajta.


ProAuto – Ford Edge još nije spreman za Evropu i izgleda da neće stići do kraja godine\nFord Edge još nije spreman za Evropu i izgleda da neće stići do kraja godine\nNOVA KALKULACIJA ZA EVROPSKI EDGE\nFord je na sajmu automobila u Ženevi najavio Ford Edge sa evropskom specifikacijom, te njegov dolazak na tržište krajem godine.\nNajnovije špijunske fotografije stižu iz Španije, a sudeći prema izgledu testnog prototipa, Edge još uvijek nije spreman za Evropu. Ipak, poznato je da testni prototipi skriveni kamuflažom, često zavaraju posmatrače.\nSigurno je, međutim, da će nova ponuda pogonskih agregata zadovoljavati nove WLTP protokole, što se posebno odnosi na 2.0 EcoBlue, koji će biti dostupan i sa 238 KS.\nTakođer, poznato je da će uz ovaj model Ford ponuditi raznoliku paletu pogonskih agregata, već sa 150 KS, za osnovni model, koji će imati pogon samo na prednje točkove. Naravno, ponudu će sačinjavati i modeli sa pogonom na sve točkove, a kupcima će biti ponuđen 6-stepeni manuelni i 8-stepeni quick shift mjenjač.\nSa predstavljanjem obnovljenog Edgea, Ford neće žuriti, što potvrđuju i prodajni rezultati. Naime, Potražnja za SUV-ovima raste, ali evropskim kupcima su interesantniji kompaktni modeli kao što su Kuga i EcoSport, čija prodaja konstantno raste. S druge strane, tokom 2017. godine, na evropsko tržište plasirano je oko 16.000 primjeraka Edgea, dok je tokom prvih šest mjeseci ove godine prodano tek 6.500 primjeraka, što znači da bi tek sa dolaskom osvježenog modela krajem godine, prodajni rezultati dostigli prošlogodišnje.\ncrossover, Edge, facelift, Ford, Ford Edge, redizajn, SUV\nKia Rio i Stinger najbolji u svojim segmentima u istraživanju koje je sproveo J.D. Power 2018 APEAL Patentirane slike misterioznog Audija Q3


Pregovori o minimalcu počinju 23. avgusta, Vučić već najavio koliki će biti\nBiznis Autor:Beta13. avg. 202114:4420 komentara\nPočetak pregovora sindikata, predstavnika Vlade Srbje i poslodavaca o minimalnoj ceni rada za 2022. godinu, zakazani su za 23. avgust, iako se očekivalo da počnu nedelju dana ranije, ali su predstavnici Ministarstva finansija zbog godišnjih odmora zatražili da se rok pomeri, rekao je sekretar Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije Zoran Mihajlović.\n„SSSS se zalaže za realizaciju dogovora od pre četiri godine, koji je postignut konsenzusom između predstavnika sindikata, Vlade i poslodavaca da minimalna zarada za 2022. godinu bude jednaka vrednosti minimalne potrošačke korpe, a to je oko 40.000 dinara“, rekao je Mihajlović.\nDodao je da je minimalna zarada, prema tom dogovoru, trebalo da bude izjednačena sa minimalnom potrošačkom korpom u 2021. godini, ali da je sindikat imao razumevanja da se zbog pandemije koronavirusa to odloži i da sada nema razloga da se to opet čini.\nIstakao je da su sindikati i ove godine „dovedeni pred svršeni čin“, jer je predsednik Srbije Aleksandar Vučić početkom jula objavio da će minimalna zarada za 2022. godinu iznositi, ne manje od 300 evra, oko 35.000 dinara.\n„Na ovaj način je devalviran socijalni dijalog“, rekao je Mihajlović, koji je i član pregovaračkog tima.\nZakonom o radu predviđeno je, kako je rekao, da minimalnu zaradu poslodavac može da isplaćuje najduže šest meseci, a ako zatraži dozvolu od Ministarstva rada i dobije je, maksimalno još šest meseci, ali da, uprkos toj zakonskoj odredbi, u Srbiji ima firmi koje godinama isplaćuju minimalac. Inspekcija rada i Poreska uprava bi, prema njegovim rečima, trebalo da utvrde koje su to firme i da ih sankcioniše.\nRistić: Pregovori obesmišljeni\nČlan pregovaračkog tima u ime sindikata UGS „Nezavisnost“ Zoran Ristić rekao je da su objavom visine minimalne zarade pre početka pregovora oni obesmišljeni, ali da će se taj sindikat zalagati da minimalna zarada mora biti najmanje ravna minimalnoj potrošačkoj korpi od oko 39.000 dinara, koliko se procenjuje da će iznositi na kraju godine.\n„Minimalna zarada bi nakon talasa poskupljenja i rasta troškova života trebalo da iznosi oko 40.000 dinara što bi u odnosu na minimalnu zaradu u ovoj godini od 32.000 značilo povećanje od 25 odsto“, rekao je Ristić.\nDodao je da „nema razloga da se minimalna zarada ne poveća na 40.000 dinara, obzirom na to da se predstavnici vlasti hvale izvanrednim ekonomskim rezultatima“.\nDirektor Unije poslodavaca: Neoporezivi deo da se poveća\n„Neprihvatljivo je da se neoporezivi iznos minimalne zarade, kako je predložio predsednik Srbije Aleksandar Vučić sa 18.300 podigne za 1.000 dinara, na 19.300 dinara“, rekao je Drobnjaković.\nminimalacminimalna cena radasindikatiUnija poslodavaca


Turska upozorava: Mogući teroristički napadi na Kosovu - 30.07.2016, Sputnik Srbija\nTurska je upozorila kosovske vlasti na mogućnost terorističkih napada na objekte Turskog kulturnog centra „Junus Emre“ na Kosovu i zatražila njihovu zaštitu... 30.07.2016, Sputnik Srbija\n15:21 30.07.2016 (Osveženo: 15:28 30.07.2016)\nTurska je upozorila kosovske vlasti na mogućnost terorističkih napada na objekte Turskog kulturnog centra „Junus Emre“ na Kosovu i zatražila njihovu zaštitu, objavio je danas Radio Slobodna Evropa na albanskom jeziku.\nAmbasada Turske u Prištini je, u zvaničnoj prepisci za takozvanim kosovskim ministarstvom spoljnih poslova, upozorila na moguće napade, kako navodi, terorističke organizacije Fetulaha Gulena na objekte Turskog kulturnog centra „Junus Emre“ na Kosovu.\nU pismu, koje nosi datum 23. jul, Ambasada Turske traži od kosovskih vlasti da preduzmu bezbednosne mere u okolini zgrada turskih kulturnih centara u Prištini, Prizrenu i Peći, kako bi ih zaštitile.\nZvaničnici kosovske policije rekli su za RSE da nema naznaka „terorističkih akcija na Kosovu“, ali su dodali da su bezbednosne mere, u vreme globalnih pretnji mogućim terorističkim napadima, neophodne kako bi se osigurala bezbednost građana.\nTurski kulturni centar „Junus Emre“ otvoren je na Kosovu pre pet godina, prvo u Prištini i Prizrenu, a potom i u Peći, a glavnu finansijsku podršku dobija od Generalnog konzulata Turske u Prizrenu, navodi RSE.\nPosle neuspelog pokušaja puča u Turskoj u noći između 15. i 16. jula, vlasti u Ankari nastoje da dokažu umešanost muslimanskog sveštenika Fetulaha Gulena, koji živi u SAD, u organizovanje državnog udara.


OVO JE IZBAČENO IZ NJENOG DOKUMENTARCA Brena prvi put otvoreno o OZBILJNOM ZDRAVSTVENOM PROBLEMU koji joj je PROMENIO ...\nO dokumentarcu Lepe Brene se i dalje priča, a ona je u njemu izostavila priču o problemima sa zdravljem. Tokom karijere imala je tešku upalu sinusa koje je morala da operiše i zbog toga danas tako priča. Folk zvezda Lepa Brena ima specifičan glas, a za "Blic" otkriva da nije ...\nLEPA BRENA PRVI PUT PROGOVORILA O TEŠKOJ BOLESTI: Helikopterom su me prebacili u bolnicu, a zbog STRAVIČNE UPALE i ...\nFolk zvezda Lepa Brena ima specifičan glas, a sad otkriva da nije uvek bilo tako. Naime, ona je imala ozbiljnih problema sa sinusima, a nakon operacije govori kroz nos. Kada je rađen scenario za dokumentarac o njenom životu, karijeri i porodici, u poslednjem trenutku je izbacila ...\nO dokumentarcu Lepe Brene se i dalje priča, a ona je u njemu izostavila priču o problemima sa zdravljem. Tokom karijere imala je tešku upalu sinusa koje je morala da operiše i zbog toga danas tako priča. Lepa Brena ima specifičan glas, a otkrila je da nije uvek bilo tako.\nO dokumentarcu Lepe Brene se i dalje priča, a ona je u njemu izostavila priču o problemima sa zdravljem. Tokom karijere imala je tešku upalu sinusa koje je morala da operiše i zbog toga danas tako priča. IMATI PA NEMATI: Saša Popović progovorio o najtežem životnom periodu - ...\nO dokumentarcu Lepe Brene se i dalje priča, a ona je u njemu izostavila priču o problemima sa zdravljem. Tokom karijere imala je tešku upalu sinusa koje je morala da operiše i zbog toga danas tako priča. Folk zvezda Lepa Brena ima specifičan glas, a za “Blic” otkriva da nije ...\nKada je rađen scenario za dokumentarac o njenom životu, karijeri i porodici, u poslednjem trenutku je izbacila delove gde je trebalo da opiše dva teška zdravstvena stanja zbog kojih je mogla i da napusti muzičku scenu Lepa Brena je jedinstvena pojava na srpskoj javnoj sceni ...


Američki mediji: SAD i EU ignorišu Berlin po pitanju Kosova - Sputnjik Srbija\n06:15 08 Maj 2021\n14:42 01.10.2018 (osveženo 17:44 01.10.2018) Preuzmite kraći link\n„Lideri SAD i EU približavaju stavove pružanju podrške planu, prema kojem bi dve balkanske zemlje prekrojile svoju napetu zajedničku granicu duž etničkih linija, izolujući Nemačku, najuticajniju silu na kontinentu, u njenom odbijanju takvog pristupa“, navodi „Volstrit džurnal“ pozivajući se na dokument.\nList piše da je u tom memorandumu, koji je nedavno objavila Evropska služba za spoljne poslove, o tome kako rešiti decenijski spor između Beograda i Prištine, EU izrazila podršku zajedničkom planu dve strane, koji je podržala administracija predsednika SAD Donalda Trampa, o prekrajanju granica u jugoistočnoj Evropi, kako bi se osiguralo da Kosovo dobije punu državnost.\nU memorandumu se, dodaje, upozorava i da bi Kosovo skliznulo u kriminal, sukobe i islamski ekstremizam, ukoliko se to ne bi postiglo.\n„Volstrit džurnal“ navodi da memorandum pokazuje da je izvršno telo EU u suštini prihvatilo argument Vašingtona, a odbacilo argument Nemačke.\n„Dok sporazum nagoveštava da Evropa i SAD nastavljaju da blisko sarađuju u inicijativama spoljne politike, koje utiču na region, raskol sa Nemačkom takođe pokazuje spremnost Vašingtona da ignoriše primedbe vodeće sile kontinenta u svom dvorištu“, ocenjuje „Volstrit džurnal“.\nList podseća da se nemački lideri protive razmeni teritorija, jer strahuju da bi to ponovo raspalilo separatizam zasnovan na etničkoj pripadnosti u obližnjim zemljama, kao što su BiH i Makedonija, i gurnulo region u sukobe, kako i da su rezerve prema planu izrazili i Luksemburg i Velika Britanija.\nMeđutim, konstatuje američki list, SAD su ignorisale primedbe Nemačke, kao i visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost, jer se, kako ističe, u memorandumu navodi da bi prekrajanje granica pre pomoglo da se umiri nego da se rasplamsa regionalna nestabilnost.\n„Po prvi put u svojoj istoriji, Srbija i Kosovo će slobodno dogovoriti/rešiti svoje razlike kroz dijalog“, piše „Volstrit džurnal“ da se navodi u memorandumu.\nDodaje i da se u dokumentu upozorava da ako ti pregovori propadnu, „Kosovo će postati zamrznuti konflikt i to bi zauzvrat značilo da će neizbežno propasti“.\nNapominjući da je teritorija Kosova većinski naseljena muslimanima, list navodi da se u memorandumu upozorava i da bi Kosovo moglo da postane „najplodnije tlo za kriminal i radikalizaciju“.\n„Volstrit džurnal ističe i da Stejt department i američka ambasada u Beogradu nisu odgovorili na zahtev za komentar.\nNapominje i da je javno odbacivanje prekrajanja granica Angele Merkel izazvalo frustracije u Briselu.\n„Šta nemačka vladi misli da je ona, odmah se protiveći pukim pregovorima dve suverene zemlje? Ovu stvar mogu samo da reše Kosovo i Srbija, a ne mešanje spolja“, prenosi list izjavu visoko pozicioniranog zvaničnika EU, kojeg ne imenuje, ali navodi da je upoznat sa pregovorima.\nList podseća i da je upravo Nemačka, iako Berlin sada insistira da su granice u Evropi nepovredive, odigrala „ključnu ulogu u ubrzavanju raspada Jugoslavije, kada je priznala nezavisnost otcepljenih članica Hrvatske i Slovenije 1991, pre mnogih drugih svetskih sila“.\nVol strit džurnal, granice


Eparhija: Neprihvatljivo je da Kurti krši sudske presude - Radio Kosovska Mitrovica\n19. February 2022, 12:59\nEparhija raško-prizrenska izrazila je protest povodom najnovije izjave premijera privremenih prištinskih institucija Aljbina Kurtija, u kojoj on, kako se ističe, ponovo otvoreno podriva odluku kosovskog ustavnog suda u vezi 24 hektara manastirske zemlje koja je priznata kao vlasništvo manastira Visoki Dečani.\nEparhija je, povodom izjave Aljbina Kurtija da ima sumnju u odluku Ustavnog suda da manastiru Visoki Dečani potvrdi vlasništvo nad 24 hektara zemljišta, apelovala na međunarodnu zajednicu da utiče da se takvo ponašanje bez presedana prekine.\n“Politička retorika kojom se stvara etnički i verski antagonizam, još više produbljuje jaz između institucija kosovskih Albanaca i srpskog naroda, posebno Srpske Pravoslavne Crkve, i pokazuje da se ovaj prostor umesto u pravcu demokratije i mirnog saživota svih zajednica kreće u pravcu pravnog bezakonja i stvaranja etnički čiste albanske teritorije na kojoj se svi tragovi srpske istorije, imovine i svega što je vezano za srpski narod, nastoje brutalno izbrisati i pored svih zakonskih odredbi i međunarodnih garancija”, navedeno je u saopštenju.\nEparhija očekuje da će, budući da su odluku ustavnog suda više puta podržali predstavnici EU, OEBS-a, UNMIK-a, kao i ambasadori vodećih zapadnih zemalja Kvinte, ta odluka biti izvršena posle šest godina otvorene i ničim pravno sankcionisane opstrukcije i pritisaka na manastir Vioski Dečani i da će manastirska zemlja koju manastir kontinuirano koristi biti upisana u katastar.\n“Vansudsko komentarisanje presude koja je punopravna i konačno presuđena je politički neodgovorno i opasno jer crta metu na manastiru Visoki Dečani, naše monaštvo i UNESKO kulturnu baštinu i stvara prostor za nasilje kome je manastir već bio i ranije izložen i zbog čega je pod zaštitom KFOR-a”, navodi Eparhija.\nIstaknuto je da se po ko zna koji put iz Prištine poručuje da za Srpsku Pravoslavnu Crkvu ne može da postoji pravo i “ne može da postoji presuda koja sme da se sprovede jer su tako odredili lokalni moćnici”.\nEparija ukazuje da “takav odnos zasnovan na aroganciji i odsustvu bazičnog poštovanja prava i sloboda svih građana” jasno pokazujue kakav bi položaj Srpske Pravoslavne Crkve bio u sistemu u kom bismo na bilo koji način zavisila od istih tih institucija.


► Putinov savetnik tvrdi da je američki dron oboren iznad Irana\n"Imam informaciju iz ruskog Ministarstva odbrane da je taj dron bio u iranskom vazdušnom prostoru", rekao je Patrušev a prenosi Interfaks.\nPremijer Izraela Benjamin Netanjahu je na otvaranju tog skupa rekao da on "duboko ceni snažne odnose koje Izrael ima s liderima obe zemlje", ocenivši da je "prijateljstvo s Rusijom čak i ojačalo u poslednjih nekoliko godina".\nNetanjahu je takođe rekao da je Izrael delovao "stotinama puta" da spreči učvršćivanje Irana u susednoj Siriji, zemlji koja je u fokusu diskusija na sastanku.\nI Džon Bolton, savetnik za nacionalnu bezbednost predsednika SAD Donalda Trampa, i Patrušev su se pre ovog sanstanka odvojeno sastali s premijerom Izraela, koji je najavio da će se trilateralni sastanak "baviti Iranom, naravno, Sirijom i drugim preprekama za bezbednost i stabilnost u regionu".\n"Mi znamo da je našem regionu to jako potrebno, posebno sada", rekao je Netanjahu.


Istorija: Renault 4\n25 Mar 2015 - 10:30 Istorija Link\nRenault 4 nikada nije osvojio nagrade za dizajn niti je moderizovao francusku auto industriju u istoj meri kao rival Citroen 2CV, ali je uradio mnogo više za prosečnog francuskog vozača.\nSa karijerom koja je trajala čak 31 godinu i u kom periodu je prodato preko osam miliona primeraka u 100 država sveta, Renault 4 je započeo revoluciju u Evropi za takozvane "baby boomers" tj. generaciju rođenu tokom i posle Drugog svetskog rata koju su kasnije pratili i ostali proizvođači vozila, čime definitivno zaslužuje svoje mesto u istoriji. Karijera Renault 4 počinje 1956. godine kada je francuski proizvođač vozila tražio način da zameni popularni, ali poprilično zastareli model 4CV. U proizvodnji od 1946. godine, 4CV je bio prvi francuski automobil koji je prešao cifru od milion prodatih primeraka, ali kako je auto industrija posle rata napredovala velikom brzinom, do sredine 1950tih godina ovaj automobil je već izgledao zastarelo. To ne znači da je 4CV bio loš automobil - od svog nastanka je držao prvu poziciju, čak i pored značajno jeftinijeg Citroen 2CV, a ova dva automobila se danas smatraju proizvodima koji su moderizovali francusku auto industriju posle rata. Međutim, 4CV je imao jedan veliki problem, a on se odnosio na prostor.\nNaime, i pored solidnih dimenzija, ovaj automobil je imao dosta mal enterijer za klasu i do sredine 1950tih godina 2CV je preuzeo lidersku poziciju po prodaji. Pierre Dreyfus, predsednik Renaulta, je smatrao da je kompaniji potreban potpuno novi proizvod ukoliko želi da opstane na tržištu. Originalni plan je zahtevao mali motor od dva cilindra i 450 cc, čime bi se pratila formula 2CV, ali je Dreyfus znao da ako želi da se proslavi na tržištu, novi model kompanije ne treba samo da bude dovoljno dobar kao Citroenov rival već mora da bude i bolji od njega. Francuska auto industrija se takođe promenila u velikoj meri tokom 1950tih godina, "zahvaljujući" novim navikama kupaca na radnim mestima. Naime, umesto standardnog radnog vremena od osam sati dnevno i godišnjeg odmora od dve sedmice, Francuzi su odlučili da smanje radnu sedmicu na 35 sati i povećaju godišnji odmor na četiri sedmice preko leta.\nIako je ovaj plan bio dosta riskantan, radnicima se jako dopao, pa su tako provedeno vreme pružali maksimum i produktivnost je napredovala do te mere da do sredine 1950tih godina, radna klasa je bila u stanju da priušti nove automobile u značajno većoj meri nego ikada pre. U takvim uslovima, mladi kupci nisu želeli automobile koje njihovi roditelji voze već proizvode koji su u duši mladi i zabavni isto kao i potencijalni kupci. Dreyfus je uskoro oko sebe okupio tim inženjera i dizajnera i rekao im da želi automobil koji će biti kao "plave farmerke". To je značilo da je automobil trebao biti dosta funkcionalan za mnoge poslove, ali opet dovoljno jeftin da ga većina kupaca može zameniti bez većih promena. Njegovi vlasnici su takođe trebali da budu, pored već pomenutih mlađih kupaca, i porodični ljudi, farmeri i na kraju - žene. Razvoj je tekao dosta brzo, iako se inženjeri i dizajneri nikako nisu mogli dogovoriti oko nekih detalja. Najveća nepoznanica je vladala na račun motora, a izbor je na kraju pao na motor od četiri cilindra na vazdušno hlađenje uz pogon na prednjim točkovima.\nRenault je proizveo ukupno 14 prototipova, koji su testirani čak dva miliona kilometara u najtežim uslovima - od tradicionalnih puteva u Evropi, do zaleđenog Sibira i na kraju prašuma Južne Amerike, dok i najmanji problemi nisu otklonjeni. Najmanja nepoznanica je vladala na račun dizajna, kome Renault nije davao veliku pažnju. Istraživanja su pokazala da su kupcima bitniji prostor i vozne karakteristike nego dizajn, pa je mnogo pažnje posvećeno ovim detaljima. Iako dosta mal automobil čak i za evropske strandarde, Renault 4 je bio dosta prostran automobil sa prostorom za pet putnika, a poseban detalj su davala i velika vrata gepeka, koja su omogućavala lagan pristup. Kao što smo pomenuli, na dizajn nije posvećena velika pažnja, osim što je morao, po uzoru na plave farmerke, da bude popularan na duži period. Konačan dizajn je, u određenoj meri podsećao na Renault Dauphine, ali je četvorka bila značajno praktičnija. Na kraju je ostalo da se izabere i ime, a rane ideje su bile Domino i R4, pre nego što se tim odlučio za drugu opciju.\nRenault 4 je zvanično predstavljen 1961. godine na salonu automobila u Parizu i od samog početka je privukao veliku pažnju prisutnih. Ispred njih se našao prvi hatch automobil ikada proizveden u verziji sa petoro vrata, a kao što je planirano, Renault je nudio za svakoga po malo. Ponuda je startovala od osnovnog modela R3, sa 603 cc motorom i 23KS, zatim nešto bolje opremljen R4 sa 747 cc motorom i 27KS i na kraju "luksuzni" R4L sa identičnim motorom, ali sa 32KS. Samo jedan menjač je bio opcija i to trostepeni manuelni, koji je prenosio snagu na prednje točkove. U poređenju sa prethodnim modelima Renaulta, četvorka je donela nekoliko inovacija, pre svega po pitanju dizajna i pogona na prednjim točkovima. Mediji su imali samo reči pohvale i nazvali ovaj automobil "švajcarskim nožem" zahvaljujući svojim mogućnostima da savlada sve terene i privuče kupce svih godina. Iako je njegova početna cena iznosila tek nešto više od 5,000 evra u današnjoj valuti, Renault je želeo da reklamira automobil u što većoj meri da privuče i one kupce koji su imali budžet i za značajno skuplji automobil.\nNaime, plan se zasnivao da 200 Renaulta 4 budu voženi u koloni kroz mnoge evropske gradove, a sve šta su zainteresovani i potencijalni kupci trebali da urade je da mahnu rukom i kolona bi stala i zainteresovana osoba bi dobila priliku da provoza ovaj automobil. Ovaj marketinški potez se pokazao jako popularnim i već prvog meseca preko 15,000 primeraka su pronašli kupce. Za 1962. godinu u liniju je dodat i mali van pod Fourgonette oznakom, a iste godine počinje i trkačka istorija ovog automobila. Međutim, i pored svih napora, 4L završava kao poslednji na reliju Monte Karlo. Potražnja je nastavila da raste velikom brzinom i pored Francuske i Španije, proizvodnja je poširena i u Republiku Irsku i Jugoslaviju da bi se zadovoljila godišnja potražnja od 200,000 vozila. Kao što se očekivalo, većina kupaca su bili mlađi, ali niska cena i visok prostor je označio da su i mnogi farmeri uživali u ovom automobilu. Renault je smatrao da bi četvorka mogla da postane i modna ikona, pa iz navedenog razloga predstavlja model La Parisienne 1963. godine.\nNamenjena isključivo ženskim vozačima, ova verzija je danas među najređim od svih specijalnih modela urađenih u dugogodišnjoj istoriji. Renault je jedna od prvih auto kompanija koje su koristile žene za reklamiranje svojih proizvoda, a da bi pokazao koliko je četvorka jednostavna za sve uslove vožnje, četiri ženska vozača su prevezli distancu od najjužnijeg dela Južne Amerike do američke savezne države Aljaske - etapu dugačku preko 10,000 kilometara. To je značilo ne samo da se četvorka može voziti po svim terenima već i da je mehanika bila toliko jednostavna da je i obična kućna domaćica mogla popraviti većinu problema. Godine 1967, Renault prodaje milioniti primerak, a iste godine četvorka dobija i svoje prve dizajnerske promene u vidu nešto izmenjene maske. Do kasnih 1960tih godina, francuski proizvođač vozila kreće da radi na nasledniku, očekujući da će dizajn uskoro početi da pokazuje godine i da će kupci zahtevati modernije proizvode. Krajem 1960tih godina, na tržište stiže Renault 6, koji je delio platformu i većinu mehanike sa četvorke, ali je pružao moćnije motore, bolju završnu izradu i više standardne i opcione opreme.\nMeđutim, nasuprot očekivanjima, četvorka je nastavila odlično da se prodaje. Proizvodnja je kasnije prebačena i u Kolumbiju, Meksiko i Čile za potrebe Južne Amerike, gde je ovaj automobil bio jedan od lidera po prodaji. Početkom 1970tih godina Renault lansira model 5, kao još jednog mogućeg naslednika četvorke, ali to u nikakvoj meri nije oštetilo prodaju, koja je i dalje prelazila 200,000 vozila godišnje. Godine 1977. je prodati petomilioni primerak, a godinu dana kasnije na tržište stiže i prvi serijski sportski model sa GTL oznakom. Sa pozajmljenim 1.1L motorom iz Renaulta 6, GTL je povećao snagu na solidnih 46KS, a takođe je dobio i modifikovano oslanjanje i veće kočnice. GTL ipak nije pružao dizajnerske promene u poređenju sa ostatkom ponude da bi troškovi proizvodnje ostali niski. Krajem 1970tih godina, Renault opet pokušava da se oproba u auto sportu i to na Paris-Dakar reliju, gde četvorka završava na odličnoj trećoj poziciji, a serijski model dobija svoje poslednje dizajnerske promene. Godine 1981, Renault počinje rad na dva nova proizvoda (Project Z i Project X49), koji su, posle 1984. godine, trebali zameniti četvorku, ali nova ekonomska kriza na evropskom tržištu ponovo privlači kupce koji žele jednostavan i proveren automobil.\nNaslednik je nekoliko puta otkazivan zbog teške finansijske krize francuskog proizvođača godina, ali je konačno debitovao 1992. godine u vidu modela Twingo. Nagađalo se da bi četvorka i dalje mogla biti popularna u Evropi, ali novi standardi o sigurosnim merama i izduvnim gasoima najavljuju zasluženu penziju posle čak 31 godine proizvodnje i oko osam miliona prodatih primeraka. Iako je njegova proizvodnja stala, popularnost je i dalje na visokom nivou. Renault 4 se može videti u mnogim filmovima, relijima i na skupovima klasičnih automobila. Najnovije priče takođe kažu da Renault planira i naslednika sa retro dizajnom, koji bi pripadao premijum klasi malih city automobila ...\nčitanja : 1745\nTako jednostavan i zahvalan za odrzavanje da takav vise nikada nece napreviti.\nAutor Eki 25 Mar 2015, 19:09\nKultni auto,mnogo bolji,kvalitetniji i prostraniji u odnosu na Spaček i Bubu!\nAutor Zocky 25 Mar 2015, 23:27\nJedna ispravka, Renault 4 nikada nije imao motor od 46ks. Najjači model je bio onaj od 1108 kubika i 25kw (34ks) (Renault 4gtl).\nAutor lumen75 28 Mar 2015, 09:57


Pecaroš bežeći od pčela završio u jezeru kao hrana piranama\nUnakaženo čovekovo telo izvučeno je iz jezera u Brazilu nakon što su ga pirane dohvatile nedugo nakon pada u vodu...\nKako su dva druga koja su sa njim bila na pecanju navela, nesrećni muškarac skočio je u vodu zbog toga što ih je napao roj pčela. Da bi se spasili uboda razbesnelih insekata, pecarosi su uskočili u jezero u opštini Brazilija de Minas, Minas Gerais. Estados de Minas preneo je da su dva prijatelja uspela da otplivaju na bezbedno, dok se njihovom drugu gubi svaki trag.\nLokalno vatrogasno odeljenje pozvano je kako bi pomoglo da se pronađe ovaj čovek, dok je jedan policajac čak želeo da zaroni, ali su mu onda rekli da je jezero prepuno pirana. Telo je na kraju isplivalo na oko četiri metra od obale tokom vikenda, a vlasti su odmah mogle videti ujede i oštećenja na tkivu naneta zubima, zaključivši da su pirane odlučile da ovog čoveka pretvore u obrok.\nNewsBeezer navodi da su ove ribe otvorile nekoliko delova njegovog tela i da su poptuno pokidale desnu stranu čovekovog lica. Vlasti u startu nisu bile sigurne da li se ovaj čovek utopio u prilikom skakanja ili su napadi ovih malih čudovišta konačno izazvali njegovu smrt.\nMeđutim, prvi izveštaji prenose da je poručnik Toletino, komadant Trećeg voda vojnog vatrogasnog odeljenja, izjavio da je čovekovo telo otkriveno u određenom položaju koji je čest kod slučajeva davljenja. Njegov leš je kasnije predat njegovoj porodici kako bi ga sahranili.\nJužnoamerički baseni reke Amazon, predstavljaju dom za oko trideset različitih vrsta pirana, koje su bez sumnje zastrašujuće ribe sa zubima oštrim kao žilet i poznate su po tome da mogu probiti kožu bez ikakvih problema. Napadi ovih riba na ljude veoma su retki, kako je naveo BBC, međutim, oni se dešavaju kada ljudi dođu u kontakt sa nepoznatim vodama.


Ruske vlasti na razgovor pozvale medije označene kao strani agenti\nBeta 29. decembra 2020. 22:30\nRuska služba za kontrolu telekoma saopštila je danas da je na razgovor pozvala predstavnike medija koji su označeni kao „strani agenti“, u cilju njihovog kažnjavanja zbog nepoštovanja strogih obaveza koje nameće taj kontroverzni status.\n„Pozvani su predstavnici medija stranih agenata i protiv njih će biti napisani sudski izveštaji zbog kršenja administrativnih procedura“, saopštila je služba Roskomnadzor ali nije navela koji su mediji u pitanju.\nTa služba je dodala da mediji „koji deliju kao agenti iz inostranstva nastavljaju da objavljuju svoje sadržaje bez odgovarajuće oznake“.\nU Rusiji prema zakonu iz 2012. godine, organizacije i pojedinci označeni kao „strani agenti“ moraju da se registruju kod vlasti, ispune zamorne administrativne obaveze i jasno naznače svoj status u svojim publikacijama.\nTakav status u Rusiji imaju, izmedju ostalih, Radio slobodna Evropa i Glas Amerike koje finansira Vašington.\nRoskomnadzor nije precizirao koliko je medija pogodjeno pomenutim kaznama navodeći samo da kazne mogu biti i do 500.000 rubalja (oko 5.500 evra).\nAustrija predstavila strategiju protiv antisemitizma\nU požaru u domu za stare stradalo najmanje 15 ljudi\nEK:Politički lideri na ZB da promovišu saradnju i tokom…


Šta treba da znamo o hvatanju ugljen-dioksida iz atmosfere | Edukacija\nKlimatskim promenama su svi zaokupirani ove nedelje, dok svetski lideri diskutuju o ovoj temi na Konferenciji Ujedinjenih nacija COP26 2021. u Glazgovu.\nU industriji se mnogo govori o tome da li primena tehnologija i tehnika protiv emisije ugljenika, kao što su njegovo skladištenje i hvatanje, konverzija i sekvestracija, može imati značajan uticaj na uklanjanje ugljen-dioksida iz atmosfere, najzastupljenijeg gasa staklene bašte koji se danas emituje.\nEvo sažetka o tome šta ovi termini znače, trenutno stanje tehnologije i kako bi to izgledalo u praksi.\nHvatanje ugljenika se najčešće odnosi na proces uklanjanja ugljen-dioksida iz različitih izvora, kao što su dimnjaci elektrana koje rade na fosilna goriva poput uglja, nafte ili gasa, kao i iz proizvodnih industrijskih pogona.\nHvatanje se takođe odnosi na uklanjanje ugljen-dioksida direktno iz atmosfere, nazvano uklanjanje ugljen-dioksida (CDR) ili direktno hvatanje vazduha (DAC).\nMeđutim, dimni gasovi koji izlaze iz dimnjaka elektrana ili industrijskih objekata nose mnogo veću količinu ugljenika, oko 10 do 15 odsto. U međuvremenu, koncentracija ugljen-dioksida u opštoj atmosferi je oko 400 do 450 ppm (delova na milion), ili oko 0,04 odsto.\n„U atmosferi imamo ugljen-dioksid zbog kojeg smo zabrinuti, a koji je značajan sa stanovišta uticaja na radijaciono forsiranje i zagrevanje atmosfere. Međutim, to je veoma razvodnjeno sa stanovišta hvatanja“, kaže Hari Etvoter, profesor primenjene fizike i nauke o materijalima na Kalifornijskom institutu za tehnologiju. „Dakle, ljudi moraju da razviju genijalne metode za hvatanje i zatim koncentrisanje i skladištenje ugljen-dioksida.”\nŠvajcarska kompanija Climeworks, primera radi, jedna je od vodećih u oblasti hvatanja ugljenika. Širom Evrope poseduje više desetina objekata za direktno hvatanje vazduha, koji koriste mašine poput ventilatora za filtriranje ugljen-dioksida iz vazduha, a zatim zagrevaju uhvaćene molekule da bi ih pumpali pod zemlju.\nDruge kompanije, poput Carbon Engineeringa, raspršuju osnovnu hemikaliju kao što je kalijum-hidroksid da bi vezale i izvukle ugljen-dioksid (koji je kiseo) iz vazduha.\n„Postoji više tehnologija za direktno hvatanje vazduha kojima se teži. Tu je i hvatanje ugljen-dioksida iz okeana“, kaže Etvoter, poput projekta ARPA-E na kojem radi i koji je dobio sredstva od Ministarstva energetike.\nNekoliko izveštaja Nacionalnih akademija ukazuje da se tehnologije koje aktivno uklanjaju ugljen-dioksid iz atmosfere moraju ozbiljno razmotriti kao jedno od mnogih rešenja za borbu protiv klimatskih promena.\n„Bilo je dosta posla na tome kako da se taj ugljen-dioksid odvoji od drugih gasova“, kaže Peter Kelemen, profesor nauka o zemlji i životnoj sredini na Univerzitetu Kolumbija. „Kada ga imate, naravno, morate ga negde odložiti.“\nSekvestracija i skladištenje ugljenika\nIz Kelemenove perspektive, skladištenje i sekvestracija su „u velikoj meri sinonimi“, osim što se sekvestracija koristi kada je skladištenje ugljen-dioksida „u suštini trajno“, putem metoda kao što je geološko skladištenje. Norveški projekat Sleipner u Severnom moru, primera radi, skladišti gusti, tečni ugljen-dioksid pod pritiskom u prostoru pora ispod morskog dna, kaže Kelemen.\nMeđutim, sekvestracija ugljenika pod zemljom ima jednu veliku manu: glavno tržište za ovu tehnologiju je industrija naprednog vađenja fosilnih goriva, napominje Etvater, gde kompanije nastoje da pumpaju ugljen-dioksid pod pritiskom u postojeće rezervoare nafte i gasa kako bi ih izvukli u što većim količinama.\nPrimera radi, neko iz oblasti dobijanja nafte iz škriljaca (fracking) može da se zalaže za smanjenje emisije ugljenika, jer tehnički uzimaju ugljen-dioksid iz vazduha i ubrizgavaju ga pod zemlju. „Ali, naravno, ono što rade je i povećanje povrata metana, koji je gas staklene bašte, a zatim i ugljen-dioksida“, kaže on. Dakle, važno pitanje koje treba uvek postaviti je da li je ceo proces koji kompanija koristi neto ugljenično negativan, pozitivan ili neutralan.\nIsland koristi kombinovanu tehnologiju kompanija Climeworks i CarbFix, ne samo da uhvati ugljen-dioksid i pumpa ga pod zemlju, već ga i trajno skladišti u obliku čvrstih materija. Ovi minerali koji sadrže ugljenik, a koji su uglavnom „karbonati“ poput kalcita i magnezita, mogu da skladište ugljen-dioksid hiljadama godina.\n„Ako postoje povoljni slojevi koji omogućavaju pretvaranje izdvojenog ugljen-dioksida u čvrsti oblik, to ga čini mnogo geološki stabilnijim, i možemo reći da je bezbedno izdvojen bez mnogo straha ili brige da će ponovo biti ispušten napolje“, kaže Etvoter. “CarbFix je uspeo da razume reakciju između ubrizganog ugljen-dioksida u mineralne slojeve kako bi stvorio stabilne karbonate.”\nJednostavno stavljanje dodatnog ugljenika pod zemlju ima manje smisla od izdvajanja ugljen-dioksida i njegovo stavljanje u tržišni proizvod koji ima ekonomsku vrednost, kaže Etvater. Srećom, više kompanija i naučnika je odbilo da sledi ovaj put. Mnogi istraživači su razmišljali o ugrađivanju čvrstih oblika ugljenika u građevinske materijale poput čelika i cementa, što je industrija koja već ima veliku emisiju ugljenika, kaže Etvater. „Šta ako bismo mogli da uzmemo ugljen-dioksid koji se emituje kroz svu prošlu sintezu građevinskih materijala, a zatim da ga vratimo u materijale koje bismo mogli da koristimo, kao što su kompoziti od ugljeničnih vlakana i drugi oblici benignije uskladištenog ugljenika“, dodaje on. „To bi bio u vremenskom smislu bezgraničan način skladištenja.“\nZa razliku od skladištenja čvrstog ugljenika, postoji još jedan tip oblika skladištenja ugljenika: u vidu goriva.\nFosilna goriva, poput benzina (vrsta tečnog ugljovodonika), kombinuju se s kiseonikom da bi prošli reakciju sagorevanja u našim automobilima i kao krajnji proizvod imali ugljen-dioksid i vodu. Mnogi naučnici isprobavaju načine da se ta reakcija odvija unazad, uzimajući ugljen-dioksid i vodu i pretvarajući ih nazad u gorivo i kiseonik.\nEtvater i Caltech su deo “Alijanse tečne sunčeve svetlosti”, sponzorisane od strane Ministarstva energetike, čiji je cilj da otkrije kako da iskoristi solarnu energiju za pokretanje povratne reakcije stvaranja goriva. Veliki bonus ove metode bi bila mogućnost ponovnog korišćenja goriva za one industrije koje je teško dekarbonizovati, kao što su avionski letovi, okeanski transport i proizvodnja čelika.\n„To bi moglo biti gorivo za mlazne avione koje biste mogli reciklirati a zatim ponovo koristiti u avionu. To bi podrazumevalo nula ugljenika u smislu da biste uravnotežili pretvaranje ugljen-dioksida u gorivo sa sagorevanjem goriva u ugljen-dioksid“, kaže Etvater. „To bi bio način proizvodnje obnovljivog mlaznog goriva, a to je nešto za šta su zainteresovane mnoge aviokompanije.\nOstvarivanje ove ideje je već uveliko u toku. Kompanija sa sedištem u Bej Eriji pod nazivom Twelve (nazvana po atomskoj masi ugljenika u periodnom sistemu elemenata) radi na pretvaranju ugljen-dioksida nazad u goriva. Nemačka kompanija pod nazivom Atmosfair takođe proizvodi neutralno sintetičko gorivo za mlazne avione, kombinovanujući vodonik koji se dobija iz energije vetroturbina s uhvaćenim ugljen-dioksidom (njegov prvi kupac je Lufthanza).\nTokom narednih nekoliko godina, stručnjaci moraju da izvagaju prednosti i nedostatke nekih opcija koje imamo na raspolaganju u vezi s čišćenjem ugljen-dioksida iz atmosfere.\nČak i tradicionalne metode poput sadnje šuma i stvaranja prirodne biomase za skladištenje ugljenika mogu biti izazovne za implementaciju i održavanje. „Ponovno pošumljavanje u zemljama u razvoju je politički i etički problematično, jer su ljudi koji su posekli drveće to uradili s razlogom i možda poseduju tu zemlju“, kaže Kelemen. „Pošumljavanje i proizvodnja biogoriva su problematični, jer se takmiče s proizvodnjom hrane za obradivo zemljište.“\nTakođe, samo nove šume uklanjaju značajne količine ugljenika, dok kod postojećih šuma, ili šuma morskih algi u okeanu, on raste, objašnjava Kelemen. „Kada dođu do ‘stabilnog stanja’ (na primer, zrela šuma), stopa uzimanja ugljen-dioksida usled rasta nije mnogo veća od stope emisije ugljen-dioksida usled disanja živih biljaka i razgradnje ‘mrtve’ biomase .”\nDa bi se održao veliki pad nivoa ugljenika zasnovan na šumi, mrtve biljke će morati konstantno da se uklanjaju, kao i da se spreči prirodno raspadanje..\nU međuvremenu, veliki problem za tehnologiju hvatanja i sekvestracije ugljenika je cena. „Ako jednostavno želite da sekvestrirate ugljenik, to zahteva od građana i lidera naprednih industrijskih društava da pristanu da se u osnovi oporezuju, kako bi pokrili troškove skladištenja tog ugljenika“, kaže Etvoter. „Trenutno ne postoji usaglašena cena ugljenika po toni u svetu, što je jedan od problema.“\nDok se tržišta karbonskih kredita pojavljuju širom korporativnog sektora, trenutno postoji jaz između potražnje i kapaciteta skladištenja. „Jednostavno nemamo dovoljno tehnologija da zadovoljimo potražnju. Nalazimo se u čudnoj situaciji“, kaže Etvoter. „Postoji bukvalno gigatona potražnje za karbonskim kreditima, a s druge strane imamo samo kilotonu kapaciteta.“\nVećina antiugljenčnih tehnologija je u povoju. Takođe ne postoji infrastruktura velikih razmera koja podržava njihov rast i širenje. „Ugljenično negativne tehnologije, osim ako ne želite samo da pumpate taj ugljen-dioksid pod zemlju koji ste uhvatili, moraće da stvore nove proizvode kao što su goriva, specijalne hemikalije i materijali“, kaže Etvater. „Velika tržišta su za stvari poput goriva, cementa i čelika. To su stvari koje pravimo u gigatonskoj skali.”\nOve tehnike su ponekad obavijene kontroverzama, naime zato što mnogi tvrde da hvatanje i skladištenje omogućava naftnim i gasnim kompanijama da se sklone van fokusa zbog svojih ogromnih ugljeničnih otisaka. Atvater kaže „da bismo održavali naše stanje održivog nivoa ugljenika u atmosferi ispod trenutnih vrednosti, odnosno nazad ka predindustrijskom nivou, moraćemo da dekarbonizujemo i elektrifikujemo sve što možemo“. Međutim, za industrije koje je „gotovo nemoguće dekarbonizovati“, skladištenje otvara priliku da se ta emisija dobro iskoristi.\nTAGS: Cop26globalno zagrevanjeklimatska krizaugljen-dioksid


Potpisujem :: Tema sastanka bila je nasilje prema ženama\nAutonomni ženska centar i ženske organizacije iz Mreže Žene protiv nasilja učestvovale su na sektorskom sastanku sa predstavnicima Ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne zaštite, državnom sekretarkom Brankicom Janković i načelnikom Odeljenja ua upravno-nadzorne poslove u oblasti porodične zaštite, Draganom Vulevićem, a u organizaciji Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom.\nTema sastanka bila je nasilje prema ženama, imajući u vidu da je pre 3 nedelje Republika Srbija potvrdila Konvenciju Saveta Evrope o sprečavanju nasilja prema ženama i nasilja u porodici, i u susret 25. novembru, Međunarodnom danu borbe protiv nasilja prema ženama.\nPredstavnici Ministarstva su prikazali podatke u vezi sa temom i aktivnostima centara za socijalni rad. Ženske organizacije su predstavile teškoće sa kojima se suočavaju u priznanju usluga i aktivnosti od strane loklanih sanouprava i centara za socijalni rad. Posebno su istaknute teškoće i diskriminatorme prakse sa kojima se u institucijama suočavaju žene sa invaliditetom i Romkinje. Dati su predlozi u vezi sa organizacijom “mreže prihvatilišta” za žene i decu žrtve porodičnog nasilja i za žene žrtve trgovanja ljudima, kao i predlozi za dopune Posebnog protokola o postupanju CSR-Organa starateljstva u situacijama nasilja prema ženama, kako bi ovaj document još konkretnije usmeravao stručne radnice u procene i planiranje mera i usluga u ovoj oblasti. Dijalog je protekao u konstruktivnom tonu, uz jasne odgovore predstavnika Ministarstva na sva pitanja.\nTema sastanka bila je nasilje prema ženama, imajući u vidu da je pre 3 nedelje Republika Srbija potvrdila Konvenciju Saveta Evrope o sprečavanju nasilja prema ženama i nasilja u porodici, i u susret 25. novembru, Međunarodnom danu borbe protiv nasilja prema ženama. Predstavnici Ministarstva su prikazali podatke u vezi sa temom i aktivnostima centara za socijalni rad. Ženske organizacije su predstavile teškoće sa kojima se suočavaju u priznanju usluga i aktivnosti od strane loklanih sanouprava i centara za socijalni rad. Posebno su istaknute teškoće i diskriminatorme prakse sa kojima se u institucijama suočavaju žene sa invaliditetom i Romkinje. Dati su predlozi u vezi sa organizacijom “mreže prihvatilišta” za žene i decu žrtve porodičnog nasilja i za žene žrtve trgovanja ljudima, kao i predlozi za dopune Posebnog protokola o postupanju CSR-Organa starateljstva u situacijama nasilja prema ženama, kako bi ovaj document još konkretnije usmeravao stručne radnice u procene i planiranje mera i usluga u ovoj oblasti. Dijalog je protekao u konstruktivnom tonu, uz jasne odgovore predstavnika Ministarstva na sva pitanja.


Miloš Stanišić napustio DNS – Otvoreno\nIzvor: 22.06.2022, 20:53 9.4k Views\nPredsjedništvo DNS-a obaviješteno je paralelno sa medijima da je predsjednik Gradskog odbora DNS-a u Bijeljini Miloš Stanišić napustio stranku, saopšteno je iz ove političke partije.\nUsljed te činjenice, propuštena je prilika da se o njegovim motivima razgovara na organima stranke. Predsjedništvo DNS-a sa svojim funkcionerima ne komunicira preko medija. Milošu Stanišiću želimo svu sreću u profesionalnoj karijeri i nastavku političke karijere, ako se na to odluči – navedeno je u saopštenju.\nU pismu upućenom predsjedniku DNS, Nenadu Nešiću, članovima Predsjedništva i Glavnog odbora stranke, Stanišić je napisao da podnosi ostavku na sve funkcije u DNS-u i istupa iz članstva partije.\nOn je naveo i da mandat u Skupštini grada Bijeljina, koji je osvojio na listi DNS, stavlja na raspolaganje partiji.\n– Važno je da napomenem da se ne radi o ishitrenoj, već o pažljivo izvaganoj odluci, koja je posljedica dugotrajne sabotaže mog rada unutar DNS. Stoga je moja ostavka neopoziva – naveo je Stanišić u pismu koje su objavili mediji.\nĐorđe Mihailović više nije čuvar “Zejtinlika”, evo ko je novi


EU poslala poruku Džonsonu: Nema novih pregovora o Brexitu\nSVIJET Održani uvodni sastanci s visokim zvaničnicima izvršnog tijela Evropske unije\nOd 24. do 26. avgusta u Francuskoj samit čelnika Grupe sedam svjetskih sila\nI.K. / Avaz.ba\nSporazum o povlačenju nije otvoren za nove pregovore\nEvropska unija poručila je savjetniku novog britanskog premijera Borisa Džonsona (Johnson) za Brexit da nije spremna ponovno pregovarati o sporazumu o britanskom napuštanju bloka, tri mjeseca prije nego što bi njegova zemlja trebala napustiti 28-člani blok.\nMina Andrejeva, portparol Evropske komisije, kazala je da je savjetnik Dejvid Frost (David) u srijedu i četvrtak održao "uvodne sastanke" s visokim zvaničnicima izvršnog tijela EU, koje upravlja pregovorima o Brexitu u ime svih država članica EU.\nAndrejeva je izjavila da su obje strane ponovile svoje pozicije. Kako tvrdi, sporazum o povlačenju nije otvoren za nove pregovore.\nAndrejeva je saopćila da će Džonson i predsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker (Jean-Claude Juncker) od 24. do 26. avgusta u Francuskoj imati "priliku za razgovor" o Brexitu na marginama samita čelnika Grupe sedam svjetskih sila, prenose agencije.\nEvropska unija Boris Johnson\nBarca demonstrirala silu protiv Viljareala u Pjanićevom debiju


Društvo pozdravlja promene Ustava koje su građani potvrdili na referendumu.\n- Referendumska kampanja je prvi put pokrenula u društvu svestranu debatu o pravosuđu, pokazala svu složenost i delikatnost tog sistema i mnogobrojnost pitanja o kojima se mora voditi računa prilikom njegovog uređenja i time doprinela razvoju ukupnih demokratskih odnosa. Građani su, svojom odlukom na referendumu, omogućili izgradnju boljeg institucionalnog okvira za sudstvo i tužilaštvo - piše u saopštenju.\nNavodi se da je "Ovaj važan prvi korak podstrek da se dobra iskustva saradnje sa strukom nastave i u procesu izrade pravosudnih zakona, koji bi trebalo da dalje razviju mehanizme za sprečavanje politizacije pravosuđa i za jačanje nezavisnosti sudstva i samostalnosti tužilaštva."\n- Društvo sudija ukazuje i na to da je veoma važno da mediji nastave da prate rad pravosuđa na način koji građanima objašnjava kako ono funkcioniše i šta su ciljevi promena, zadržavajući debate stručnjaka kao osnovni oblik tog informisanja - saopštilo je Društvo. - U tim procesima Društvo sudija Srbije će, kao i u prethodnom periodu, dati svoj doprinos, ostajući privrženo nezavisnosti sudstva i vraćanju poverenja građana u sudstvo.\nReferendum 2022. rezultati referenduma Društvo sudija Srbije


Stazama uglja – Studijska poseta regionu Zapadne Makedonije - Energija, klima i životna sredina\nStazama uglja – Studijska poseta regionu Zapadne Makedonije\nGlavni cilj ovog projekta jeste da poveća znanje i razumevanje značajnih aktera o izazovima pravedne energetske tranzicije regiona koji su zavisni o ugalj, kao i o tome koji su rizici i mogućnosti ovog procesa.\nFokus će biti na ulozi koju imaju lokalni donosioci odluka i predstavnici javnih preduzeća u energetskoj industriji i industriji uglja u procesu pravedne energetske tranzicije, kao i na tome kakvu ulogu imaju organizacije civilnog društva i mediji na lokalnom nivou u procesima podizanja svesti i širenja informacija o pravednoj energetskoj tranziciji i njenoj implementacije.\nOsnovni ishod ovog projekta je organizacija i sprovođenje četvorodnevnog programa studijske posete regionu Severne Makedonije u Grčkoj za 10 relevantnih predstavnika iz okoline Lazarevca.\nDodatni očekivani ishodi ovog projekta su:\nPovećanje svesti značajnih aktera: lokalnih donosioca odluka, predstavnika energetskih preduzeća, sindikata, predstavnika civilnih društva, aktivista, medija i građana, na temu pravedne energetske tranzicije, izazova, mogućnosti i posledica koje ona donosi, kroz studijsku posetu, ali i kroz promociju medijskih publikacija nastalih tokom posete;\nUnapređenje saradnje lokalnih aktera u suočavanju sa izazovima pravedne energetske tranzicije, kroz održavanje komunikacije nakon studijske posete, diskusije potencijalnih formata saradnje i reprodukovanje uspešnih primera o kojima su čuli tokom studijske posete i uključivanje svih aktera u predstojeće procese konsultacija na temu održivog lokalnog ekonomskog razvoja, koji će početi nakon posete.


Poseta Čuvarima Vlasine\nNaša programska savetnica, Gorana Radovanović, posetila je juče Vlasinu gde se sastala sa predstavnicima udruženja Čuvari Vlasine, ali i predstavnicima lokalne samouprave i Turističke organizacije Srbije koji su zaduženi za ovo područje.\nDelegacija koja je prisustvovala sastanku bila je u sastavu:\nLidija Arsić, predsednica UG Čuvari Vlasine\nNemanja Petković, član UG Čuvari Vlasine\nSnežana Ilić, članica UG Čuvari Vlasine\nBiljana Nikolić, direktorka Turističke organizacije Surdulica\nNovica Stanković, Turistička organizacija Surdulica\nTokom realizacije projekta Čuvari Vlasine su obezbedili pravilno i sigurno skladištenje i čuvanje otpada od vremenskih uslova i životinja, do odvoza do deponije. Naime, oni su omogućili lakše odlaganje otpada i pristup mestu za otpad. Takođe su edukovali lokalnu zajednicu o važnosti očuvanja životne sredine i stvorili su nove navike zajednice.\nPrema rečima članova udruženja, nabavka kontejnera u okviru ACT projekta omogućila je saradnju sa lokalnom samoupravom, tj. Turističkom organizacijom opštine Surdulica (TOS), koja je obezbedila sredstva za prevoz kontejnera, i omogućila nabavku dodatnih kontejnera. Ova saradnja će se nastaviti i u narednom periodu.\nTreba istaći da su Čuvari Vlasine postigli značajnu vidljivost na društvenim mrežama – akcija postavljanja kontejnera i čišćenja je imala preko 40 000 pregleda na Facebook-u.


Početna/Web vesti/U Holandiji ugrađuju led trake za smartphone zombije\nJedan gradić u Holandiji počeo je sa uvođenjem specijalnih podloga sa LED osvetljenjem na mestima gde pešaci čekaju na prelazak ulice kada se uključi zeleno svetlo za pešake na semaforu. Ovo je jedan od načina da se poveća sigurnost pešaka koji sve više gledaju u svoj smartfon dok se približavaju pešačkom prelazu.\nPROČITAJTE JOŠ: 40 Android početnih ekrana koji će vas oduševiti\nLED trake se trenutno ugrađuju u beton na pešačkim prelazima u blizini tri škole u gradiću Bodegraven, a ako se eksperiment pokaže uspešnim, ovi neobični i jedinstveni “semafori” za pešake koji ne dižu pogled sa svojih uređaja, postaće raširena pojava širom države.\nVlasti se nadaju da će ova podna signalna svetla pomoći da se podigne bezbednost pešaka kojima je glava pri prilasku prelaza spuštena nadole, jer će sada i na podlozi pod nogama imati zeleno i crveno osvetljenje koje će se menjati kada i svetlo za pešake na semaforu.\n“Društvene mreže, igrice, WhatsApp i muzika su glavni ometači pažnje i opasnosti po pešake, kao i ostale učesnike u saobraćaju,” kaže gradonačelnik Bodegravena, Kees Oskam. “Možda ne možemo ljude odgovoriti od njihovih navika, ali zato možemo predvideti problem i na vreme reagovati pomagalima kao što je ovo.”\nSistem nazvan “+Lichtlijn” (+Lightline, +svetleća linija), je razvijena od strane lokalne firme HIG traffic Systems, i naišla je na kritike od strane holandske asocijacije za bezbednost u saobraćaju, VVN: “Nije dobra ideja da pomažete korisnicima pametnih telefona da ne dižu pogled sa njih,” rekao je portparol VVN-a, Jose de Jong.\n“Ne želimo da ljudi koriste telefone kada se ukrštaju sa saobraćajem, čak ni kada pešače. Građani uvek moraju da vode račun a i gledaju oko sebe i provere da li je vozilo stalo na crveno svetlo, pre nego zakorače na kolovoz.”\nKako prenosi DutchNews, VVN-ov portparol optužio je sistem za “nagrađivanje lošeg ponašanja“.\nholandija led smartphone\nYouTube planira da ukine 30-sekundne reklame iz videa\nUčenici novobeogradske OŠ “Ratko Mitrović” virtuelno otputovali u inostranstvo i predstavili Srbiju svojim vršnjacima


Zemun godinama bez bioskopa - Zemunske Novine\nNaslovna Kultura Zemun godinama bez bioskopa\nZemun godinama bez bioskopa\nBioskopi “Beograd filma” posle privatizacije ponovo na prodaju, a mnogi propadaju. Građani Zemuna više od decenije bez projekcije\nGRAĐANI Zemuna već više od deset godina nemaju nijedan bioskop. Nekada ih je postojalo šest – “Jedinstvo”, “Sloboda”, “Central”, “Sutjeska”, “Kino-bašta” i bašta Doma vazduhoplovstva.\n“Beograd film”, privatizovano preduzeće u vlasništvu Nikole Đivanovića, biznismena iz Londona, bilo je zaduženo za sudbinu ovih zastarelih objekata. Međutim, prostorije “Centrala” pretvorene su u tržni centar “Bazar”, gde se na mestu ranije sale sada nalaze tezge sa robom, dok je objekat bioskopa “Jedinstvo” napušten. “Sloboda” je takođe pretvorena u tržni centar, ali je po rečima zaposlenih u susednom lokalu, “Foto Bora”, ovaj prodajni objekat radio tek mesec ili dva, te je nakon toga ponovo završio “pod ključem”.\nDanas na vratima nekadašnjeg kultnog bioskopa stoji oglas za izdavanje lokala u ovom prostoru, i koliko se spolja može videti, unutrašnjost deluje napušteno i ruinirano. Slična sudbina zadesila je i ostale bioskopske objekte, koji su vremenom menjali namenu. Zemunci se pitaju ko je od nadležnih odgovoran za ovakvo stanje i kako je moguće da žitelji ove velike beogradske opštine nemaju mogućnost da uživaju u “sedmoj umetnosti”.\n– Poslednji put sam početkom devedesetih godina u zemunskom bioskopu “Sloboda” gledala film “Društvo mrtvih pesnika” – priča Ljiljana, prolaznica u Glavnoj ulici. – Znam da govorim u ime svih građana naše opštine kada kažem da je nedopustivo da više nema nijedne sale gde bismo mogli da uživamo u filmovima.\nUGOVOR JE ISPOŠTOVAN PREDUZEĆE “Beograd film” je nakon privatizacije bilo pod nadzorom Agencije za privatizaciju do aprila 2008. godine, nakon čega je nastavilo samostalno da funkcioniše. – Obaveze “Beograd filma” prema Agenciji za privatizaciju su istekle, i ovo preduzeće više nije u našoj nadležnosti – navodi Dušan Belanović, šef službe za informisanje ove agencije. – Ispoštovane su sve stavke ugovora, i to unapred, a svi radnici prihvatili su predloženi socijalni program. I pre privatizacije znali smo da nije realno očekivati da će svih 13 objekata nastaviti da rade kao bioskopi.\nKako nam je rečeno u opštinskoj upravi, navedeni bioskopi nisu u njenom fondu, odnosno nisu u nadležnosti Javnog preduzeća “Poslovni prostor Zemun”. Od zaposlenih u preduzeću “Beograd film” nismo dobili nikakve informacije jer nisu ovlašćeni da daju izjave, a vlasnik se trenutno nalazi u inostranstvu. Ono što je poznato jeste da je deo bioskopa u vlasništvu ove firme prodat, a nedavno je na sajtu ove kompanije osvanuo i javni oglas za prodaju preostalih bioskopa, među kojima je i zemunska “Sloboda”.\nZemun je otvaranjem “Madlenijanuma” i restauracijom “Zavičajnog muzeja” obogaćen kulturnim sadržajima, ali da li je povratak filma u planu opštinskih vlasti, još uvek nije poznato. Do tada, ljubitelji filma će na projekcije ići “preko mosta” ili u moderne bioskopske sale šoping centara “Ušće” i “Delta siti”.\nAutor: I. Labović


MIP Rusije: Oštar protest ambasadoru EU zbog Kalinjingrada; Ambasador: Nema govora o blokadi - 21.06.2022, Sputnik Srbija\nMIP Rusije: Oštar protest ambasadoru EU zbog Kalinjingrada; Ambasador: Nema govora o blokadi\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije uručilo je oštar protest ambasadoru EU u Rusiji Markusu Edereru zbog toga što je antiruskima sankcijama Unije obuhvaćen... 21.06.2022, Sputnik Srbija\nU saopštenju ruskog Ministarstva se navodi da je ambasadoru ukazano na nedopustivost takvih akcija kojima se krše odgovarajuće pravne i političke obaveze EU i koje vode ka eskalaciji napetosti.Takođe je naglašeno da je neophodno obnoviti tranzit ili će uslediti uzvratne mere.Ambasador EU u Rusiji je rekao da Litvanija ne preduzima jednostrane sankcije protiv Rusije, već realizuje sankcije Evropske unije. Ederer je na sastanku u Ministarstvu inostranih poslova Rusije zamolio da se ne zaoštrava situacija i da se pitanje tranzita u Kalinjingrad reši mirnim putem.Ranije je Litvanska železnica obavestila Kalinjingradsku železnicu da će 18. juna prekinuti transport robe koja potpada pod sankcije EU. Gubernator Kalinjingradske oblasti Anton Alihanov izjavio da Rusija razmatra odgovor na odluku Litavnije da značajno smanji železnički tranzit tereta u tu oblast iz drugih regiona Rusije, kao i da je odluka nezakonita i može imati dalekosežne posledice po Evropsku uniju.Portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova je rekla da Litvanija, zabranom tranzita robe železnicom u Kalinjingradsku oblast, pokazuje agresivno ponašanje.\nrusija, evropska unija (eu), kalinjingrad, litvanija, sankcije, sankcije rusiji\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije uručilo je oštar protest ambasadoru EU u Rusiji Markusu Edereru zbog toga što je antiruskima sankcijama Unije obuhvaćen i tranzit robe u Kalinjingrad. Ambasador, koji je bio pozvan na razgovor u Ministarstvo, tvrdi da nema govora o blokadi Kalinjingrada.\nU saopštenju ruskog Ministarstva se navodi da je ambasadoru ukazano na nedopustivost takvih akcija kojima se krše odgovarajuće pravne i političke obaveze EU i koje vode ka eskalaciji napetosti.\nTakođe je naglašeno da je neophodno obnoviti tranzit ili će uslediti uzvratne mere.\nAmbasador EU u Rusiji je rekao da Litvanija ne preduzima jednostrane sankcije protiv Rusije, već realizuje sankcije Evropske unije. Ederer je na sastanku u Ministarstvu inostranih poslova Rusije zamolio da se ne zaoštrava situacija i da se pitanje tranzita u Kalinjingrad reši mirnim putem.\n„Razgovarao sam sa zamenikom ministra inostranih poslova Rusije Aleksandrom Gruškom i tokom razgovora smo razmenili mišljenja na temu tranzita u Kalinjingradsku oblast preko Litvanije. Preneo sam jasan stav EU da nije reč o zabrani tranzita, niti o blokadi, kao i da se tranzit robe koja ne podleže sankcijama odvija neometano“, rekao je on.\nPortparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova je rekla da Litvanija, zabranom tranzita robe železnicom u Kalinjingradsku oblast, pokazuje agresivno ponašanje.\nLitvanija: Nismo zainteresovani za eskalaciju oko Kalinjingrada


► Mugabeova stranka osudila vojne pretnje\nPredsednik Zimbabvea Robert Mugabe smenio je prošle nedelje potpredsednika Emersona Mnangagvu, što nije naišlo na odobravanje načelnika Generalštaba, prenosi Bi-Bi-Si (BBC).\nČivengu je rekao da je vojska spremna da interveniše i sprovede "čišćenje" u vladajućoj partiji.\nVladajuća Zanu-PF je navela u saopštenju da neće pokleknuti pred vojnim pretnjama i da se zalaže za primat "politike nad oružjem".\nDodaje se da je Čivenguova izjava "proračunata" i ima za cilj da poremeti nacionalni mir i izazove pobunu.\nEmerson Mangagva (75), čiji je nadimak "krokodil", već više nedelja je pod oštrim kritikama bliskih saradnika predsednika, među kojima je i prva dama Grejs Mugabe. Oni mu zameraju da izmišlja da je u avgustu bio žrtva pokušaja trovanja.\nMnangagva je već početkom oktobra izgubio svoj resor ministra pravde, ali tada je zadržan na funkciji potpredsednika, na kojoj je bio od 2014.\nNjegov prisilan odlazak događa se u trenutku kada se vodi rat za nasleđe predsednika Mugabea, starog 93 godine, u okviru vladajuće stranke Zanu-PF, iako je Robert Mugabe već najavio da će se kandidovati za novi mandat 2018. godine.\nGrejs Mugabe se smatra potencijalnom nasledinicom supruga, koji je na vlasti u Zimbabveu od sticanja nezavisnosti 1980. Ona je izjavila da je spremna da ga nasledi na toj funkciji.\nMedicinski radnici u Zimbabveu štrajkuju zbog nedostatka zaštitne opreme\nKina se okreće propagandi da popravi imidž Partije u "virusnom ratu"\nVladajuća Komunistička partija Kine upustila se u svoju dobro poznatu propagandu da bi svog vođu prikazala kao čvrstog komandanta koji predvodi armiju zdravstvenih radnika u "narodnom...\nPokrajinski odbor Demokratske stranke (DS) optužio je danas režim Aleksandra Vučića da pojačava pritisak na Univerzitet u Novom Sadu, sa ciljem da i novosadske fakultete pretvori u svoje...\nPosle rukovodstva smenjen i trener VK Partizan\nVaterpolo klub Partizan smenio je trenera Stefana Ćirića, preneli su danas mediji.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=31218\nTag: Svetska banka, Pogodaka: 33\nSB umanjila prognoze rasta\nSvetska banka umanjila je prognozirani globalni privredni rast za 1,2 odsto, na 2,9 proenta u 2022. godini, uz upozorenje da su posledice vojne akcije Rusije u Ukrajini dodate na štetu od pandemije kovida i da će se mnoge zemlje verovatno naći u recesiji, navodi se u danas objavjenom izveštaju koji prenosi Rojters.\nMilijarda dolara za Srbiju\nMoguća svetska recesija\nPredsednik Svetske banke Dejvid Malpas izjavio je danas da rat koji Rusija vodi u Ukrajini i njegov uticaj na cene hrane i energenata, kao i dostupnost veštačkog đubriva, mogu da izazovu globalnu recesiju, javlja Rojters.\nZajednički "Projekat ubrzanja inovacija i podsticanja rasta preduzetništva u Srbiji" Evropske unije i Svetske banke predviđa ulaganje 41,5 miliona evra donacije EU i 43 miliona evra kredita Svetske banke, a ugovor o tom projektu potpisan je danas u Naučno-tehnološkom parku Beograd.\nMesečno 7 mlrd dolara\nUkrajini je neophodna pomoć od sedam milijardi dolara mesečno da bi nadoknadila ogromne ekonomske gubitke prouzrokovane ratom, izjavio je ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski u video obaćanju Forumu Svetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda.\nOdgovor na nestašicu hrane\nAmerička ministarka finansija Dženet Jelen sazvala je danas sastanak lidera Međunarodnog monetrnog fonda (MMF), Svetske banke i oganizacija G7 i G20 kako bi "pozvala međunarodne finansijske institucije da ubrzaju i prodube svoj odgovor" na problem zemalja pogođenih nestašicom hrane, koja je pogoršana ratom u Ukrajini, javlja AP.\nEnergetska zavisnost Srbije brine\nGlavna ekonomistkinja Svetske banke za Evropu i centralnu Aziju Asli Demirguč Kunt upozorila je na razorne ekonomske posledice rata u Ukrajini, navodeći da u Srbiji najviše zabrinjava energetska zavisnost.\nSrbija se značajno oporavila\nRegionalna direktorka Svetske banke Linda Van Gelder pohvalila je u razgovoru sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, značajan oporavak Srbije posle krize izazvane pandemijom korona virusa.