1975. godine Mikroelektronika (ME) je osnovana kao organizaciona jedinica Rudi Čajaveca, preduzeća čija je osnovna djelatnost bila proizvodnja elektronike u segmentu namjenske vojne industrije. U bivšoj Jugoslaviji Rudi Čajavec je bio lider u oblasti vojne industrije koja je ujedno u to vrijeme bila i osnovni izvozni proizvod SFR Jugoslavije. Od ukupne količine proizvedene elektronike u SFRJ, Rudi Čajavec je proizvodio oko 70%, dok je u tom procentu ME bila zadužena za najsofisticiranije tehnologije.\nNakon uvođenja tehnologije tankog i debelog filma, Mikroelektronika je uvela u svoj proizvodni program visoko sofisticiranu elektroniku za radarske sisteme, vojne avione, oklopna vozila, tenkove i raznu ostalu tehničku opremu.\nU periodu od 1985. do 1990. godine, usavršivši se u ovoj oblasti i ostvarivši tako značajno visoku poziciju na evropskom, ali i svjetskom tržištu, ME izvozi svoj knowhow, tehnologije i proizvode na tržište Sovjetskog Saveza.\nPeriod od 1990. do 1995. obilježile su velike turbulencija na političkoj sceni SFRJ, ali i Sovjetskog Saveza, što je pokrenulo proces tranzicije u našem regionu i dovelo do toga da se ME reorganizuje i postane komercijalno orjentisana kompanija.\nPrve korake na slobodnom tržištu, ME je napravila proizvodnjom policijskih radara, a zatim prelazi i u auto industriju i industriju medicinske elektronike bazirane na istraživanjima u oblasti elektromagnetnih talasa.\nProgram namjenjen medicinskoj upotrebi razvijen je u saradnji sa stručnjacima Vojno-medicinskog instituta (VMA) iz Beograda i uspješno je implementiran u različitim oblastima liječenja.\nU to vrijeme, naši vrhunski inženjeri sa bogatim iskustvom stečenim u oblastima vojne industrije, počeli su sa istraživanjem i razvojem proizvoda namjenjenih mjerenju i upravljanju potrošnjom električne energije.\nU vrijeme kada su mnoge svjetske države počele sa prelaskom sa analognih na digitalne tehnologije, ME je ponudila na tržištu svoju prvu generaciju digitalnih brojila električne energije, koja postaju prvi pilot projekat ovog tipa u Centralnoj Evropi i naš osnovni proizvodni program sve do danas.\n2001. godine ME uvodi ISO 9001:2000 standard, nakon čega se konstantno unapređuju standardi kvaliteta, kako proizvodnih procesa, tako i samih proizvoda.\n2001. godine ME izvozi proizvodnu licencu za proizvode preduzeću Sitel u Srbiji, koje organizuje finalizaciju proizvoda i baždarenje u skladu sa zakonima Republike Srbije.\n2003. godine Mikroelektronika postaje privatna kompanija i mijenja ime u Mikroelektronika AD, a njen većinski vlasnik\nje Mr. Dragan Praštalo, koji je od 1989. godine vodio preduzće kao generalni direktor.\n2004. godine ME proizvodi prvu generaciju proizvoda koji su dobili CE znak, standard kvaliteta koji je uslov za ulazak proizvoda na tržište Evropske unije. Ovaj standard od tada postaje jedan od uvijek primnjenjivanih standarda u proizvodnji sve do danas.\n2004. godine ME izvozi licencu za proizvodnju preduzeći Timi Kosova, koje organizuje finalizaciju i baždarenje proizvoda za tržište Kosova.\n2010. godine, bazirano na višegodišnjem iskustvu u implementaciji, distribuciji i održavanju fiskalnih sistema, ME uvodi u svoj razvojni i proizvodni program novi proizvod – fiskalne sisteme.


Debata o životnoj sredini i ruralnom razvoju\n“Moguća Srbija” u opštini Rekovac Oblast: Ruralni i urbani razvoj | 28.04.2012\nNepušački edukativni centar RP je 24. aprila organizovao javnu debatu o stanju životne sredine i mogućnostima ruralnog razvoja u opštini Rekovac. U uvodnom delu je predstavljen projekat "Moguća Srbija" i definisani su ciljevi kojima se promoviše aktivno učešće građana u davanju inicijativa i predloga za rešavanje problema na teritoriji ove opštine.\nUčesnici u debati su ocenili da je “životna sredina očuvana, pre svega zbog toga što trenutno na teritoriji Rekovca nema fabrika koje rade”. Ukazano je na probleme u vezi sa zagađivanjem zemljišta, vode i vazduha, kao posledicom neadekvatne upotrebe sredstava za zaštitu bilja. Mirjana Cvetković, ekonomski menadžer iz Rekovca, istakla je da bi mladi sopstvenim ulaganjem u poljoprivredu, naročito ako su nezaposlena lica, trebalo da ukažu ostalima “da je ipak bolje raditi na poljoprivredi nego samo podržavati tezu da se ‘poljoprivreda ne isplati’ i ne raditi ništa”. Raspravljano je o tome da li postoji pravo vreme za temu zaštite životne sredine i konstatovano da bi, u situaciji kada je opšte mišljenje da nedostaje novca, trebalo tražiti rešenja koja zahtevaju mala ulaganja, a mogu višestruko da budu korisna za generacije koje dolaze i kvalitet životne sredine koji im ostavljaju sadašnje generacije.\nMilena Blagojević iz organizacije NEC RP je predstavila zaključke sa prethodnih radionica u Rekovcu, vezanih za zaštitu životne sredine u poljoprivredi . Naglasila je da je neophodna edukacija poljoprivrednika, ali i zainteresovanost poljoprivrednika za ponuđena rešenja. Konstatovano je da se poljoprivredom uglavnom bave staračka domaćinstva i da je malo mladih koji se odlučuju za poljoprivredu. U tom smislu je naglašeno da su veliki problemi plasman poljoprivrednih proizvoda i nedovoljna ulaganja države u poljoprivredu. Konstatovano je da je mlade sve teže zadržati na selu, obzirom da nemaju iste uslove kao u gradu, počev od male dostupnosti informacija, nedostatka brzog interneta ili elementarnog organizovanog prevoza.


09:46 - 28.06.2022\nPredsednik KK Crvena zvezda, Nebojša Čović, prokomentarisao je aktuelnu klupsku situaciju.\n06:58 - 28.06.2022\nTek što je jedna, izuzetno uspešna, sezona završena, a već se uveliko spekuliše o novoj. Crveno-beli pohod na sve trofeje završen je uspešno, a čini se da nas očekuje vruće leto prepuno promena na Malom Kalemegdanu.\n16:50 - 22.06.2022\nRadonjić za Sportal o tome kako je doživeo ludo finale ABA lige protiv Partizana i zašto smatra da je sezona u Evroligi bila odlična?\n22:31 - 14.06.2022\n"Došli su!" Radonjić zadovoljan reakcijom tima, a onda otkrio zbog čega nije igrao Dobrić: Bio je rizik\nDejan Radonjić, trener Crvene zvezde, zadovoljan je kako je njegova ekipa izgledala u majstorici polufinala Superlige.\n14:52 - 12.06.2022\n"Mega je večeras bila bolja": Simpatičan gaf Dejana Radonjića na konferenciji posle meča u Jerkoviću\nKošarkaši Mege slavili su kao domaćini protiv Crvene zvezde u drugom meču polufinala Superlige Srbije (77:70), koji je odigran u matine ternimu – od 12 časova.


Erste banka udvostručila dobit - Za šest meseci 742,3 miliona dinara\nNeto dobit Erste banke u Srbiji u prvoj polovini 2015. godine dvostruko je veća nego u istom periodu prošle godine i iznosi 742,3 miliona dinara, objavila je danas sa banka sa sedištem u Novom Sadu. Bilansna suma je uvećana je za 5,5%, sa 97,8 milijardi dinara na kraju 2014. godine na 103,1 milijardi dinara na kraju prve polovine ove godine.\nErste banka je u prvih šest meseci 2015. godine ostvarila 21% više operativnih prihoda nego u prvoj polovini 2014. godine, dok su operativni rashodi veći za 6,8%.\nOperativna dobit je na kraju prve polovine 2015. godine veća za 61% u odnosu na isti period prethodne godine i iznosi 1,25 milijardi dinara, dok je u istom periodu prošle godine iznosila 774,4 miliona dinara, navodi se u saopštenju Erste banke u Srbiji, članica austrijske Erste grupe.\nPrecizira se da je po osnovu prihoda od kamata u prvom polugodištu ostvareno 2,6 milijardi dinara, što je za 25,2% više nego u istom periodu prethodne godine.\nPrihodi Erste banke na osnovu naknada i provizija su porasli za 3% i iznose 865,5 miliona dinara, dok je u istom periodu prošle godine prihod po tom osnovu iznosio 840,7 miliona dinara.\nVlasnica Erste banke Novi Sad, austrijska Erste grupa je u prvoj polovini 2015. godine prikazala solidnu neto dobit od 487,2 miliona evra u prvoj polovini 2015. godine, u poređenju sa minusom od 929,7 mil EUR u istom periodu prethodne godina, a pozitivan doprinos dale su sve zemlje, osim Mađarske.\nBilansna suma Erste grupe porasla na 197,5 mlrd EUR u poređenju sa 196,3 mlrd EUR na kraju 2014. godine, navodi se u saopštenju te bankarske grupe sa sedištem u Austriji.\nKombinat aluminjuma dobija vlasnika\nNikšićki Uniprom, u vlasništvu Veselina Pejovića, početkom naredne nedelje uplatiće poslednju, treću ratu za imovinu Kombinata aluminijuma u stečaju.\nNakon isplate treće rate Uniprom će zvanično postati vlasnik ove podgoričke fabrike, pišu Dnevne novine.\nOdluka o uplati treće rate, u iznosu od 13.880.000 evra, doneta je nakon što je stečajna uprava izvršila upis imovine KAP-a u katastru na Uniprom i sredila potrebnu dokumentaciju.\nTo je bio osnovni uslov za uplatu preostalog novca, koji je Pejović postavio, kada je u martu uplatio drugu ratu u iznosu od 10.020.000 evra.\n"Želim da se na Uniprom prepiše imovina kako bih imao obezbeđenje za sredstva koja sam dao", kazao je tada Pejović.\nPored upisa imovine, Pejović je tražio i da bivši vlasnik KAP-a, ruski CEAC, i s njim povezane kompanije, odustane od tužbi koje je pokrenuo protiv podgoričke fabrike.\nNjemu je posebno problematičan bio spor koji je pred Okružnim sudom u Nikoziji povela En plus grupa, a zbog kojeg su zabranjene transakcije sa imovinom Kombinata, uključujući prodaju i fabrike Unipromu.\nUpravljanje KAP-om Uniprom je preuzeo 10. jula prošle godine, a ugovorena cena je 28 miliona evra.


"Siguran sam da to neće biti uslov za putovanja, ali biće prednost za one koji su vakcinisani. Ipak, moraju da postoje alternativni načini za putovanja. Verujem da će u ozbiljnim državama postojati alternativa, da li PCR test ili nešto drugo", rekao je Seničić gostujući u Uranku na TV K1.\nLideri EU su sinoć na redovnoj video konferenciji posvećenoj borbi protiv pandemije kovida 19 pokazali da postoji sve veća podrška tzv. digitalnim sertifikatima o vakcinaciji koji bi se zasnivalii na zajedničkim evropskim kriterijumima za ulazak u zemlje članice i otvaranje društva nakon pandemije.\nSrbija potpisala protokole sa četiri zemlje\nSeničić kaže da je naša zemlja trenutno potpisala protokole sa četiri zemlje u koje ćemo sigurno moći da putujemo bez ikakvih ograničenja, a to su Albanija, Severna Makedonija, BiH i Crna Gora.\nMoći ćemo da putujemo i u Egipat, Tunis i Kipar sa PRC testom, kaže Seničić i dodaje da je i Turska najavila od aprila otvaranje granice bez PCR test, zatim Bugarska...\n"Od Grčke očekujemo da granice bude otvorene, uz sertifikat, PCR test, testiranje ili na neki drugi način", naveo je on.\nUgrožena radna mesta za 400 miliona ljudi\nKada je reč o gubicima u turizmu, Seničić kaže da su na globalnom nivou prošle godine bila ugrožena radna mesta u turizmu za skoro 400 miliona ljudi i da je gubitak u turizmu iznosio oko 120 milijardi dolara.\n"Veliki broj njih je u stanju mirovanja, ali plašim se da najveći broj njih neće moći da preživi. Između 100 i 120 miliona evra je bila šteta prošle godine kod turističkih agencija, renta-kar agencija i turističkih vodiča", dodao je Seničić.\nPredsednica Evroipske komisije Ursula fon der Lajen rekla je sinoć da će na zemljama članicama biti da donesu odluke o tome "šta će moći da se radi sa sertifikatima", a da će se na nivou EU oni koristiti za funkcionisanje jedinstvenog tržišta.


Članci poređani po datumu: utorak, 03 april 2018\nVučić: 5,5 miliona evra pomoći Srpskoj /VIDEO/\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je, nakon sastanka sa predsjednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom, da će Srbija u narednom periodu izdvojiti novih pet miliona evra za pomoć pojedinim gradovima i opštinama u Srpskoj, te u isto vrijeme 500.000 evra za obnovu pravoslavnih hramova u Federaciji BiH.\nZa četiri mjeseca vakcinisano 1.600 djece /VIDEO/\nNa području Bijeljine za četiri mjeseca vakcinisano je 1.600 djece.\nNagrađeni najbolji fotografi u 2017. godini /VIDEO/\nDo sredine aprila građani Bijeljine imaju priliku da pogledaju izložbu umjetničke fotografije najboljih fotografa iz cijele BIH.\nObuhvat djece u vrtićima povećan na 18,5 odsto /VIDEO/\nRepublika Srpska je u predškolskom vaspitanju i obrazovanju napravila značajan iskorak u protekloj deceniji i obuhvat djece povećan je sa sedam na 18,5 odsto, rekla je danas načelnik Odjeljenja za predškolsko vaspitanje i obrazovanje u Ministarstvu prosvjete i kulture Republike Srpske Nataša Cvijanović.\nSjećanje na poginule policajce /VIDEO/\nU Bijeljini je danas, povodom obilježavanja 4. aprila - Dana policije Republike Srpske, služen parastos za 14 policajaca poginulih u odbrambeno-otadžbinskom ratu sa ovog područja i položeno cvijeće na spomen-obilježje ispred zgrade bijeljinske Policijske uprave.\nU Republici Srpskoj danas će biti pretežno sunčano i toplije vrijeme uz umjerenu oblačnost popodne i dnevnu temperaturu od 16 do 22 stepena Celzijusova.


Stanković: Oštećeni objekti biće sanirani po prioritetu - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Stanković: Oštećeni objekti biće sanirani po prioritetu\nStanković: Oštećeni objekti biće sanirani po prioritetu\nsubota, 25 februar 2012 10:30\nMinistar zdravlja Zoran Stanković izjavio je da je u toku utvrđivanje štete na svim objektima u Srbiji oštećenim ove zime usled nevremena koje je pogodilo našu zemlju. "Sigurno je da nema toliko para u budžetu za sanaciju svih oštećenih objekata, ali verujem da će biti napravljen dobar program koji će omogućiti pravilnu raspodelu sredstava da bi se štete otklonile na samo na zadravstvenim, nego i obrazovnim i drugim objektima", rekao je Stanković posle posete Kliničkom centru u Kragujevcu.\nMinistar zdravlja je u pratnji gradonačelnika Kragujevca Veroljuba Stefanovića obišao pojedina odeljenja i Centar za plućne bolesti koji je pretrpeo najteža oštećenja.\n"U Centru za plućne bolesti su popucali zidovi, oštećene inastalacije i krov koji je od trske, a sobe su memljive, što nije dobro, jer se ovde leče plućni bolesnici", kazao je Stanković i naglasio da će zato sanacija tog centra imatu prioritet.\nOn je naveo da je u razgovoru s rukovodstvom Kliničkog centra dogovoreno da u roku od sedam dana dostave procene natale štete i dodao da će objekti biti sanirani u saradnji s lokalnom samoupravom. Direktor Kliničkog centra Slobodan Obradović ukazao da će se tek posle procene štete znati da li Centar za plućne bolesti treba obnoviti iz temelja, budući da je reč o objektu izgrađenom 1951. godine, ili će biti dovoljno samo njegovo renovinarnje.\nOn je naveo da je i Klinika za neurologiju pretrpela velika oštećenja istakavši da se u njoj i Centru za plućne bolesti "u lošim uslovima leči oko 100 pacijenata".


Privatnici u Srbiji ne žele da prodaju svoje firme - Većini cilj da vlasništvo ostane u krugu porodice - Edukaplus\nPOslovna akademija edukativnog centra eduka Plus\nPrivatnici u Srbiji ne žele da prodaju svoje firme – Većini cilj da vlasništvo ostane u krugu porodice\nEduka plus 5. juna 2017.\tVesti ostavite komentar 168 pregleda\nČak 92% preduzetnika starijih od 55 godina ujedno su i vlasnici i osnivači preduzeća – bez ličnog iskustva u biznis transfer procesu i preuzimanju preduzeća od prethodne generacije. Oni, pored vlasničke, imaju i menadžersku funkciju u preduzeću u 80% slučajeva.\nKompanije koje imaju iskustva u transferu poslovanja u Srbiji broje se u promilima, pokazuju rezultati istraživanja koje je sproveo Adizes SEE.\nUpravo nedostatak iskustva u transferu poslovanja predstavlja otežavajuću okolnost u sprovođenju tog procesa u Srbiji, s obzirom na to da je većina preduzeća u Srbiji osnovana 90-ih godina 20. veka i u njima se očekuju transferi na upravljačkim pozicijama.\nU Evropskoj uniji udeo preduzeća koja se prodaju nakon povlačenja vlasnika iz poslovanja je gotovo 40%, a oni imaju iskustva u transferu poslovanja i postoji razvijen sistem podrške za vlasnike kompanija u tom procesu.\nU Srbiji samo 6% vlasnika misli da će preduzeće biti prodato. Čak 77% njih živi u nadi da će porodica da nastavi poslovanje i održi vlasništvo nad preduzećem.\nTakođe, preko 72% anketiranih vlasnika u Srbiji računa da će preduzeće u budućnosti voditi neko od članova porodice, a od toga 92% očekuje da će to biti njihovo dete. Prema istraživanju sprovedenom u EU, praksa pokazuje da se rukovođenje prenosi na članove porodice u samo 15-35% preduzeća.\nVisoka očekivanja vlasnika preduzeća u Srbiji o prenošenju poslovanja na članove porodice odraz su, u velikoj meri, njihovih želja i vizije koja tek treba da se suoče sa realnim mogućnostima – spremnosti i sposobnosti članova porodice.\nNa prvi pogled značajan procenat vlasnika, njih 57%, intenzivno razgovara sa svojim naslednicima o budućnosti preduzeća. Ali, s obzirom na to da je anketa rađena sa vlasnicima koji imaju više od 55 godina, nije zanemarljiv podatak da njih čak 34% o ovome uopšte ne razgovara sa svojojm decom koja su u 80% slučajeva starija od 20 godina. Jedan od rizika odlaganja razgovora je gubitak kompetentnih članova porodice, ali demotivisanih zbog činjenice da vlasnici nisu spremni za razgovore na temu promene uloga u budućnosti.\nIstraživanje je pokazalo da samo 19% vlasnika gleda na biznis transfer proces kao svoje potpuno povlačenje iz vođenja preduzeća. Ostali svoju povezanost sa preduzećem planiraju i dalje u vidu uloge savetnika (45%), zaposlenja na puno radno vreme na nekoj drugoj poziciji (20%) ili nepunog radnog vremena (12%).\nfirme privatnici vlasnistvo\t2017-06-05\nTagovifirme privatnici vlasnistvo\nprethodni ProCredit banka ponudila „FleX štednju“\nnaredni Kruševac se sprema za investitore – Počelo uređenje lokacije za komercijalne i privredne delatnosti


24sata.info - Čaušević: Previše novca u malom broju zemalja je izvor ekonomskih poremećaja\nAutor S N 06. 11. 2019. • 15:20\nNaglasak mojih dvadesetogodišnjih istraživanja je na pretjerano velikoj koncentraciji finansijskih sredstava u sedam zemalja u svijetu, prvenstveno u SAD-u, Velikoj Britanijie i Luksemburgu - pojasnio je Čaušević na predavanju "Finansijska globalizacija, ekonomski rast i otvorena pitanja ekonomske nauke".\n- Afrika kao kontinent učestvuje samo sa 1,25 posto u ukupnim svjetskim finansijskim zalihama akumuliranim do 2017., a to je drugi najmnogoljudniji kontinent na kojem živi 16,5 posto svjetskog stanovništva - istakao je Čaušević.\n- S druge strane, Azija je napravila veliki napredak, ali to je i kontinent na kojem postoje najveće razlike između nivoa razvijenosti zemalja - kazao je Čaušević.\nPrecizirao je da je koncentracija finansijskih sredstava u SAD-u izuzetno velika - oko 64.000 milijardi dolara, a ekonomska politika zemlje je bazirana na deficitima tekućeg računa koji su se akumulirali i napravili globalni problem.\n- To je zato što je monetarna politika SAD-a najuticajnija na svijetu i svaki poremećaj u toj zemlji se neminovno prelijeva na sve kontinente - naveo je Čaušević.\n- Te fakte svaki ozbiljan analitičar mora uzeti u obzir kao startne osnove za poređenje rezultata zemalja u tranziciji - rekao je Čaušević.


UNESCO BiH - Konsultacije o transformaciji obrazovanja - RTV SLON\nUNESCO BiH – Konsultacije o transformaciji obrazovanja\nSastankom o transformaciji obrazovnog sektora u Bosni i Hercegovini, održanim u sjedištu bh. ureda Ujedinjenih naroda (UN) u Sarajevu, započeo je proces konsultacija o ovoj temi koje će trajati tokom juna, saopćeno je iz ureda UNESCO-a u BiH.\nUčestvovali su ministri nadležni za obrazovanje na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini, a konsultacije će okupiti sve relevantne aktere iz sektora obrazovanja – akademsku zajednicu, organizacije civilnog društva, omladinske organizacije te udruženja roditelja uključujući roditelje djece s poteškoćama u razvoju.\nKonsultacijskim procesom koordinira Ministarstvo civilnih poslova BiH uz tehničku pomoć UNESCO-a i UNICEF-a u BiH.\nCilj je formulacija glavnih prioriteta i budućih perspektiva u obrazovnim sistemima u BiH, koji će biti predstavljeni u septembru na globlanom samitu o transformaciji obrazovanja, koji organizira generalni sekretar UN-a u New Yorku.\nNa globalnom nivou sve je izraženija potreba za transformacijom nakon prekida u obrazovanju uzrokovanih pandemijom COVID-19, čime su nejednakosti u obrazovanju dodatno pogoršane.\nRezidentna koordinatorica UN-a u BiH Ingrid Macdonald, otvarajući današnji sastanak je naglasila da je pandemija globalno prekinula obrazovanje, duboko utičući na djecu, roditelje i nastavnike u Bosni i Hercegovini.\nIpak, pandemija predstavlja jedinstvenu priliku za izgradnju boljih, inkluzivnijih i održivijih obrazovnih sistema u Bosni i Hercegovini. Predstojeći Samit o transformaciji obrazovanja okupit će svjetske lidere u New Yorku kako bi bile mobilizirane aktivnosti, ambicije, solidarnost i rješenja potrebna za transformaciju obrazovnih sistema.\nOvo neophodno oživljavanje obrazovanja ključno je u ostvarivanju opredjeljenja u dostizanju Ciljeva održivog razvoja u okviru Agende održivog razvoja do 2030. godine, naglašava Mcdonald.\n– Važno je naglastiti da je Bosna i Hercegovina bila jedna od prvih zemalja u svijetu koja je prepoznala potrebu te potom brzo djelovala uz podršku Fonda generalnog sekretara UN-a za pomoć u oporavku od pandemije COVID-19, zajedno sa UNESCO-om, UNICEF-om i ILO-om, kroz zajednički projekat „Osmislimo obrazovanje ponovo“. Zajedno smo započeli jedan vrlo važan posao! Ujedinjene nacije u BiH će s ponosom nastaviti pružati podršku kako bi sva djeca imala jednak pristup kvalitetnom obrazovanju te kako nijedno dijete u BiH ne bi bilo izostavljeno – riječi su rezidentne koordinatorice UN-a u BiH.\nKonsultacije u BiH poslužit će za preuzimanje obaveza kako bi ponovno osmišljavanje obrazovanja bilo iskorišćeno za pomoć u prevazilaženju gubitaka u učenju povezanih s pandemijom te oživljavanje napora za postizanje Cilja održivog razvoja 4 do 2030. godine.\n– UNESCO već 75 godina radi na izgradnji pravednijeg, inkluzivnijeg, održivog, zdravog svijeta kroz obrazovanje. Ali, nažalost, ono što smo naučili nije nas pripremilo za izazove s kojima se danas suočavamo. Zato nam je potrebno obrazovanje koje je spremno na promjene mijenjanjući ujedno i percepciju samog obrazovanja – rekla je Ankica Gudeljević, ministrica civilnih poslove Bosne i Hercegovine, naglasivši da su se svi ministri obrazovanja u BiH okupili da zajedno razmijene mišljenja o ovim važnim pitanjima i na temelju diskusije sublimiraju smjernice, ciljeve i mjere zajedničkog daljeg djelovanja za budućnost obrazovnog sektora u BiH.\nU toku mjeseca juna bit će održana još dva konsultativna sastanka s predstavnicima organizacija civilnog društva i akademskom zajednicom te s mladima čiji glas će biti posebno u fokusu tokom samita u septembru.\nPrethodni članakNaredne sedmice javni poziv za mjeru ”Tražim poslodavca” – prilika nezaposlenim osobama\nSljedeći ČlanakOdbojkaši BiH poraženi od Rumunije


Mas: Rusija da utiče na Minsk, dijalog na nivou OEBS-a neophodan - Sputnjik Srbija\n21:20 22 April 2021\n18:24 16.09.2020 Preuzmite kraći link\n„Rusija ima posebnu odgovornost u toj situaciji. To proizilazi već iz tesnih, posebnih odnosa s Belorusijom, koje ne dovodi u sumnju ni beloruska opozicija“, rekao je Mas.\nOn je dodao da se Nemačka kod ruskog predsednika Vladimira Putina i šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova jasno založila za to da i Rusija treba da učini isto kako bi dijalog na nivou OEBS-a bio započet.\n„Mi smo stalno pozivali beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka da stupi u dijalog sa onima koji su na ulici. Ali on nastavlja da sledi put nasilja, tražeći podršku za to od Moskve. Predlagali smo posredovanje, pre svega preko OEBS-a, čiji je Belorusija član“, rekao je Mas.\nPretnja sankcijama i Lukašenku\nPrema njegovim rečima, u Evropskoj uniji se već razmatra pitanje uvođenja sankcija protiv osoba u Belorusiji koje su odgovorne za falsifikaciju izbora i nasilje protiv demonstranata. Mas je dodao da će dalji koraci povodom tog pitanja biti razmotreni na Savetu ministara inostranih poslova EU 21. septembra u Briselu.\n„Ukoliko se ne obustavi nasilje protiv mirnih demonstranata, te mere će biti proširene na znatno veći broj ljudi, biće reči i o Lukašenku“, rekao je nemački ministar.\nOEBS, dijalog, Belorusija, odgovornost, Hajko Mas


written by Top Media January 22, 2020\nZanimljive i intrigantne teme, raznolika muzika, kao i ekskluzivni gosti, biće svakako nešto što će obeležiti novo izdanje talk show emisije “Sve po spisku sa Škundrićem”.\nSergej Ćetković je jedan od najpopularnijih pevača pop muzike. Ćetković je bio član crnogorske grupe „Vatrena srca“. Sa ovom grupom je nastupao na mnogim festivalima gde je bio klavijaturista i prateći vokal. Solo karijeru počinje nakon raspada grupe „Amfiteatar“,1998. godine na Sunčanim skalama sa pesmom „Bila si ruža“. Posle dve godine rada je izdao kompakt-disk pod nazivom „Kristina“. To se dogodilo u decembru 2000. godine, odmah nakon festivala u Budvi, gde je nastupio sa pesmom „Sati, dani, godine“. Pesme „Zaustaviću vrijeme“, „Sati, dani, godine“, „Grad“ i „Probudi me“ bile se veoma slušane, a snimio je i spotove za te numere. Nakon tih pesama, u decembru 2002. godine, u izdanju „Goratona“ izašla je pesma „Budi mi voda“ i dvanaest novih pesama. Na festivalu u Budvi 2003. godine pojavio se sa pesmom „Postojim i ja“ koja osvaja nagradu za najbolji aranžman i postaje hit. Godine 2004. je snimio pesme „Ne mogu da ti oprostim“ i „Ljubavi prokleta“. Svoj treći po redu album pod nazivom „Kad ti zatreba“, sa deset novih pesama, objavio je 2005. Najpopularnija među njima je pesma „Pogledi u tami“ koja je postala veliki hit. Na Beoviziji 2007. i 2008. godine je dobio nagradu za pop pevača godine. 2013. godine interno je izabran od strane javnog servisa Crne Gore za predstavnika na Pesmi Evrovizije 2014. godine,koje je održano u Danskoj . 2017. komponovao je originalnu muziku za popularnu domaću seriju Istine i laži,a 2018. godine stvorio je i komponovao prvu srpsku crtanu seriju Lola i Mila inspirisan svojim ćerkama. Trenutno promoviše novu pesmu “25. sat” za koju je uradio i spot i najavljuje koncerte u celom regionu koje će održati tokom ove godine.\nLuka Raco je popularan glumac koji je svojim privlačnim izgledom osvojio sve pripadnice lepšeg pola igrajući Ristu u seriji “Sinđelići”. Pored glume bavi se i manekenstvom, tako da smo imali prilike da ga gledamo u mnogim spotovima poznatih pevača. Rođen je u Beogradu, gde živi i radi. Diplomirao je 2013. godine ekonomiju. Proglašen je 2012. za „Mistera Srbije”. Na svetskom izboru „Mister International“ osvojio je titulu najbolje stilizovanog muškarca. Od 20-og januara na TV PRVA počela je sa emitovanjem nova serija “Igra sudbine” čiji je scenarista Žarko Jokanović, dok Luka ima veoma provokativnu i interesantnu ulogu:\n“Ovog puta tumačim lik Alekse, arogantnog tipa koji odrasta u visokom društvu. Opsednut je materijalizmom, ne preza ni od čega i posvećen je isključivo biznisu. Aleksa nema razvijenu empatiju, emocije i ljudskost su mu nepoznanica, a to prilično utiče na njegov odnos sa svim ljudima u njegovoj okolini”, izjavio je Luka Raco.\nDaniel Kajmakoski je pevač i muzičar koji je postao poznat učešćem i pobedom u prvoj sezoni srpske verzije talent takmičenja X Factor Adria (2014. godine).\nSa šest godina se sa roditeljima preselio u Beč(Austrija) gde je i odrastao.\nGodine 2003. učestvovao je u austrijskom izdanju zabavnog muzičkog programa Starmaniа u kojem je uspeo da se plasira među 12 finalista. Prvi zapaženiji nastup u svojoj zemlji, ali i u Srbiji ostvario je kao kompozitor pesme „Više se ne vraćaš“ koju je 2010. napisao za popularnu makedonsku pop pevačicu Karolinu Gočevu. Karolina je tu pesmu otpevala uz pratnju na gitari Vlatka Stefanovskog.\nU maju 2014. sa mentorom iz Iks Faktora Željkom Joksimovićem snimio je duetsku pesmu „Skoplje-Beograd“.\nSa pesmom “Лисја Eсенски” Kajmakoski je trijumfovao na nacionalnom izboru Makedonije za Pesmu Evrovizije 2015. u Beču i tako postao 16. po redu predstavnik ove zemlje na Pesmi Evrovizije. Publici se predstavio veoma uspešno i u show programu “Tvoje lice zvuči poznato”, a objavio je i nekoliko singlova posle Evrovizije.\nTOPVIBE-SVE PO SPISKU SA ŠKUNDRIĆEM I… was last modified: January 22nd, 2020 by Top Media\ncetvrtak sa skundricemdanijel kajmakoskiklik na linkluka raconajslusaniji radionenad skundricsergej cetkovictop zabavatopmediatopmedia apptopvibezaprati i slusaj\nTopMedia-LIKE radio ZAPRATI I SLUŠAJ!!!\nIvana Elektra – Od pevanja uživo do saradnje...


Predsednik Južne Koreje Mun u Pjongjangu pregovora o nuklearnom oružju : Južne vesti\nPredsednik Južne Koreje Mun u Pjongjangu pregovora o nuklearnom oružju\n16:26, 18. 9. 2018.\nMun i Kim su se provozali kroz centar Pjongjanga\nJužnokorejski predsednik Mun Dže In sastao se u prestonici Severne Koreje sa Kim Đong Unom u nameri da ponovo pokrene pregovore o denuklearizaciji.\nKim je je tokom ove godine imao dosad neviđenu seriju susreta sa na visokom nivou sa predstavnicima južnog suseda i Sjedinjenih Država.\nMeđutim, razgovori sa Vašingtonom su ušli u ćorsokak, tako da se dve strane sada slažu samo oko najopštijih ciljeva.\nPredsednik Južne Koreje se nada ulozi posrednika između Pjongjanga i Vašingtona, a želja mu je i da unapredi odnose sa severnim susedom.\nMun Dže In je sa suprugom Kim Džung Suk doputovao u trodnevnu posetu Pjongjangu u utorak ujutru.\nNa aerodromu su ga toplo pozdravili Kim Džong Un i njegova supruga Ri Sol Džu.\nSevernokorejski narod pozdravlja visokog gosta\nDesetine hiljada građana pozdravilo je goste mašući cvetnim buketima i uzvikujući parole o ujedinjenju duž trase kojom su se dva lidera u otvorenom automobilu vozila kroz Pjongjang.\nTo je prva poseta predsednika Južne Koreje u poslednjih deset godina.\nDve Koreje su potpisale ugovor o primirju 1953. godine, ali mirovni sporazum nikada nije postignut.\nŠta je na dnevnom redu?\nOčekuje se da će dva lidera razgovarati o praktičnim koracima kako bi se smanjila opasnost od nuklearnog sukoba, ali detalji još nisu poznati.\nLjudska prava nisu na dnevnom redu.\nSeverna Koreja ima dva cilja:\nda pojača približavanje i saradnju dve Koreje.\nda se uključi u pregovore o denuklearizaciji između Pjongjanga i Vašingtona.\nKad su se dva lidera prvi put srela u aprilu, već i činjenica da su se sastali je delovala kao važan korak napred. Mun ovaj put mora da nagovori Kima da preduzme konkretne korake ka denuklearizaciji, kaže dopisnica BBC iz Seula Lora Biker.\nU suprotnom će niz susreta na vrhu i gromoglasno hvaljeni sastanak Kima sa američkim predsednikom Donaldom Trampom u Singapuru ove godine biti shvaćeni kao obična prilika za rukovanje pred kamerama, a Tramp bi mogao da izgubi strpljenje, dodaje ona.\nSevernokorejska kriza u 300 reči\nReakcije na samit Tramp-Kim\nAprilski susret je završen potpisivanjem zajedničke deklaracije o unapređenju odnosa i popuštanju pretnje od nuklearnog rata.\nSeverna i Južna Koreja su u međuvremenu organizovale spajanje porodica razdvojenih podelom, a prošle godine su na granicu postavili oficire za vezu kako bi imali mogućnost da u svakom trenutku budu u kontaktu.\nKorejski lideri sa suprugama na aerodtomu u Pjongjangu\nSmatra se da će ove nedelje razmatrati korake ka proširenju saradnje. Ekonomska saradnja će biti prioritetna tema, ali samit bi mogao da dovede i do uzajamnog smanjenja vojnog prisustva duž granice koja ih razdvaja.\n13:08, 28. 10. 2021.\nVranjanac vozio sa više od 3 promila alkohola u krvi i bez dozvole\n13:02, 28. 10. 2021.\nNišlija osumjičen da je ukrao nadzorne kamere sa zgrada, kao i grejalicu, saksije i patike\n12:56, 28. 10. 2021.\nNiš u prvih deset gradova u Srbiji po zagađenosti vazduha, danas i Pirot u crvenoj zoni\n12:34, 28. 10. 2021.\nNe smanjuje se broj novozaraženih u Leskovcu\n12:14, 28. 10. 2021.\nPreminula dva kovid pacijenta prokupačke Bolnice\n12:03, 26. 10. 2021.\nU 5 saobraćajki u Nišu 5 povređenih osoba, policija traga za vozačem koji pobegao sa mesta udesa


Još uvek nema dogovora u vezi Cuadrada | Ju1897.net\nJoš uvek nema dogovora u vezi Cuadrada\nObjavio: Gaetano Scirea u 19:35h / Kategorija: Izjave\nPrema navodima Gianluce Di Marzia, Juventus i Chelsea još uvek nisu postigli dogovor u vezi Juana Cuadrada.\nMassimiliano Allegri želi da u svoji redovima opet ima Juana Cuadrada, odnosno igrača od koga je prošle sezone krenuo nezaustavljivi nalet Juventusa. Međutim, Chelsea nije prihvatio ponudu Juventusa o pozajmici u visini od 4 miliona, bez ikakve opcije otkupa. Agent Cuadrada, Alessandro Lucci, je odleteo u London kako bi razgovarao sa čelnicima engleskog kluba u potrazi za dogovorom. Juan Cuadrado želi da se vrati u Juventus i Italiju i zbog privatnih razloga.


MAFIJA: Evo kako je sin izvršiteljke kupio stan iz koga je izbačena porodica sa detetom! – Gerila\nGerila > Društvo > MAFIJA: Evo kako je sin izvršiteljke kupio stan iz koga je izbačena porodica sa detetom!\nMAFIJA: Evo kako je sin izvršiteljke kupio stan iz koga je izbačena porodica sa detetom!\nobjavljeno na Apr. 03, 2019 u 12:38 pm\nSvako ostavljanje ljudi bez krova nad glavom je bezdušno i nepravedno ali ovog puta je skandal još veći jer je stan sada u posedu sina privatne izvršiteljke.\nIseljenje je, uz prisustvo policije, počelo u prepodnevnim časovima oko 10 ujutru, a završilo se nešto pre 18 sati. U tom perioda porodici Aksentijević nije bilo dozvoljeno da uđe u stan čak ni majci Snežani da uzme svoju propisanu zdravstvena terapiju. Protivnici deložacija su se veoma brzo okupili i pokušali solidarno da spreče iseljenje porodice ali u tome nisu uspeli. Poverilac u ovom predmetu je Addiko banka, koja je odlučila da proda stan Aksentijevića, uprkos tome što su oni dokazali na sudu da banka traži duplo više novca nego što joj pripada po ugovoru, a do sada je isplaćeno 87.000 evra duga.\nSupruga Dejana Aksentijevića, Snežana koja nije dužnik bila je korisnik kupoprodajnog ugovora za stan sa dužnikom, to jest svojim suprugom Dejanom i po zakonu joj pripada 50 odsto imovine, zbog čega joj je morala biti ponuđena mogućnost preče kupovine stana što se nije desilo. Ono što je posebno izazvalo gnev javnosti je činjenica da je kupac stana Aksentijevića Đorđe Čolović, sin sudske izvršiteljke Danice Čolovič, koja je i poverenica organizacione jedinice Komore izvršitelja u Kragujevcu i zamenica predsednika izvršnog odbora krovne organizacije privatnih sudskih izvršitelja.\nInteresantno je da već duže vreme, do ovoga, nije sprovedeno nijedno iseljenje u Srbiji a da nije bio potpuno dobrovoljno. Razlog za to je taj što je aktuelna vlast osetila da izbacivanje ljudi na ulicu zarad gramzivih interesa krupnog kapitala nešto što je nemoguće braniti od opravdanih kritika. Vrlo je indikativno da je do prvog uspešnog prinudnog iseljenja posle velike pauze, došlo baš u slučaju u kome je kupac sin funkcionerke Komore izvršitelja. To pokazuje sasvim jasno da je aktuelnim vlastima daleko važniji interes privatnih izvršitelja nego građana.\nTakođe, još jednom su nadležni u Srbiji veoma transparentno pokazali da su servis interesa stranih banaka a nikako stanovnika naše zemlje. Kao što se bankama dozvoljava da određuju visoke kamatne stope, daleko veće nego u okruženju, da naplaćuju enormna dugovanja u švajcarskim francima što se potpuno ljudski može nazvati lihvarskim potezom očito je i da je vlast spremna da im u potpunosti asistira u sticanju profita čak i po cenu izbacivanja građana Srbije na ulicu. Dakle, profit banaka je nadležnima važniji od egzistencije naroda.\nTakođe potpuno je iracionalna i iritantna teza vlasti da su izvršitelji korisni društvu te da su problem „samo oni koji ne rade po zakonu“. Kao što je činjenica da je postojanje Bus plus sistema potpuno nepotrebno i štetno po interese građana isto je tako i sa privatnim izvršiteljima. NJihov interes nije navodno sprovođenje odluka suda već sticanje enormne materijalne koristi. Shodno tome, službu privatnih izvršitelja odmah treba ukinuti.


Protest zbog cena goriva u Novom Sadu (VIDEO)\nKako je i najavljeno, od 17 časova počela je blokada puteva u Novom Sadu i drugim gradovima u Srbiji, iz protesta zbog sve skupljeg goriva.\nKako javljaju reporteri 021.rs sa lica mesta, počelo je na uglu Bulevara oslobođenja i Jevrejske (kod Futoške pijace).\nPotom je blokiran kružni tok na ukrštanju Rumenačke i Bulevara Evrope, te ugao Temerinske i Partizanske (kod Tempa).\nZa sada sve mirno protiče, javljaju reporteri 021.rs. Putnici su napustili gradske autobuse.\nizvor: Radio Signal, Radio AS, 021.rs, agencije\nap vojvodina bulevar futoška futoška pijaca gorivo Novi Sad protest srbija


Devojčica M.Đ.(16) iz sela Ratkovac kod Lajkovca, čiji je nestanak prijavljen u ponedeljak veče, moguće je žrtva seksualnog predatora koji joj se lažno predstavljao na Fejsbuku i koji ju je, praktično, namamio da pobegne od kuće.\nNjen nestanak je u ponedeljak u večernjim satima prijavio njen otac, navodeći kako izgleda i šta ima na sebi, uz objašnjenje da devojčica kod sebe nema mobilni telefon “koji joj je oduzeo”.\nDevojčicin otac Zoran, koji je prijavio nestanak, ispričao je da je njegova ćerka, pošto joj je mobilni telefon oduzet, za poslednje ugovaranje viđenja sa tim muškarcem iskoristila bratovljev telefon.\nPod imenom devojčice inače, na Fejsbuku postoji nekoliko profila, ali za sada nije poznato da li je devojčica koristila svaki od njih, ili su njene fotografije “skinute” sa pravog profila i iskorišćene za otvaranje drugih lažnih naloga sa njenim identitetom.\nOtac Zoran tvrdi da je, kako su prethodno otkrili, upravo neko koristeći lažni profil sa fotografijom “sa tog profila na njen mesindžer slao golišave fotografije devojčica”.\n- S obzirom na prethodnu emotivnu vezu koju je imala sa mladićem sa područja Čačka, prvo je ispitano da li se devojčica možda iz Ćelija sa Ibarske magistrale nije uputila ka tom kraju, ali za to nije bilo opipljivih dokaza, tako da je potraga za njom sada, između ostalog, usmerena ka području Beograda gde devojčica, inače, nema rodbinu – navode naši izvori.\nSARA NESTALA PRE DVA MESECA "Čekala sam svoje dete da se vrati iz škole, ali nije došla. Tog dana joj se izgubio svaki trag"\nHAPŠENJE U LAJKOVCU Kamiondžija krijumčario migrante iz Makedonije


Milinković je dodao da su tokom prve faze otkriveni zidovi impozantnih razmera gradjeni opekom i neobično čvrstim vezivom i da se pretpostavlja da su bili visoki više od 10 metara.\nNaveo je da to potvrđuje da je reč o velikom nalazištu, možda i većem od poznatog Caričinog grada, koji je gradio Justijan Prvi na samo 14 kilometara od sela Zlate.\nNa tom nalazištu arheolozi su pronašli i branu za akumulaciju odakle se grad najverovatnije snabdevao vodom.\n"Ona je takođe zidana opekom i neverovatnih je razmera, 100 metara dužine i 6,5 metara visine, a zidovi su debeli 4,4 metra", kaže Milinković.\nDodao je da su pronadjeni i ostaci crkve bogato ukrašene mozaicima i da se na satelitskom snimku tog terena jasno vide dve ulice koje se ukrštaju u veliki trg.\n"Na putu smo da otkrijemo drugi najveći grad na tlu Srbije iz ranovizantijskog perioda", rekao je Milinković.\nEngleski arheolog Evans i austrijski Kanic su u 19. veku pronašli i nacrtali vidljive ostatke rimskih starina kod sela Zlata, nedaleko od poznatog nalazišta Caričin grad, ali ono do sada nije istraživano.


JEMENU PRETI PAKAO KAKAV SVET NIJE VIDEO: Zemlja na pragu najveće humanitarne katastrofe u istoriji čovečanstva.. | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / JEMENU PRETI PAKAO KAKAV SVET NIJE VIDEO: Zemlja na pragu najveće humanitarne katastrofe u istoriji čovečanstva..\nJEMENU PRETI PAKAO KAKAV SVET NIJE VIDEO: Zemlja na pragu najveće humanitarne katastrofe u istoriji čovečanstva..\n31. januara 2018.\tAKTUELNO Leave a comment\n„Ove zemlje od 2016. godine pokušavaju da ostvare svoje interese u Jemenu i sada imaju ozbiljna neslaganja po pitanju strategije koalicije na jugu. Dakle, nije problem u separatistima, nego pre svega u aktivnostima koalicije. Ova kriza će trajati sve dok se ne završi rat, a jedini način da se izbegne humanitarna katastrofa je obustavljanje vojnih aktivnosti koalicije, kao i ukidanje blokade Jemena, jer je ta zemlja na pragu najveće humanitarne katastrofe u istoriji čovečanstva. Ukoliko zemlje koje čine koaliciju budu nastavile po starom, ove godine nikakvo posredovanje i uspostavljanje dijaloga više neće biti potrebno, jer će biti kasno“, upozorava Serebrov.\n„Ključnu ulogu u krizi u gradu Adenu igrala je koalicija, njene vojne operacije protiv saveza Huta i bivšeg predsednika Saleha. Inače, nakon što je Saleh ubijen, Generalni narodni kongres i Huti nastavljaju zajedno da se suprostavljaju agresiji spolja, dok na jugu Jemena Saudijska Arabija i UAE i dalje realizuju svoje projekte“, napominje Serebrov.\n„Rat u Jemenu traje već tri godine i zasad nije pronađen nijedan dokaz da Iran materijalno pomaže Hute. Činjenica da Huti razvijaju raketni program nema veze sa ’isporukama delova‘ iz Irana, jer je teritorija Jemena blokirana otkako je počeo rat. Teritorija koja je pod kontrolom Huta graniči se isključivo sa teritorijom Saudijske Arabije, a isporuke oružja ili delova ribarskim čamcima iz Irana je nemoguća opcija jer brodovi članica koalicije blokiraju sve pristupe Jemenu“, objašnjava Serebrov.\nPrevious ISPOVEST MUŠKARCA KOJI JE POBEGAO IZ KANDŽI ZLOGLASNOG MENGELEA: EVO KAKO SAM PREVARIO ANĐELA SMRTI…(VIDEO)\nNext Kreator „Bregzita“ otkrio podatke o EU koji se prećutkuju…


Crippled Corner: 'Посейдон' спешит на помощь\n'Посейдон' спешит на помощь Slobodana Kosovalića je drugi igrani film koji je ovaj reditelj snimio posle emigriranja u SSSR 1967. godine. Pre toga, Kosovalić je važio za IBovca pa njegovo bekstvo u SSSR nije bilo sasvim neočekivano ali se desilo u periodu kada je trebalo da izađe njegov igrani film DIM, i samim tim je kaznio i taj film koji je dugo čekao na ozbiljnije prikazivanje.\nKosovalić je u SSSRu snimio dva filma u trajanju od oko jednog sata za koje bismo danas mogli reći da su prešavši 45 minuta dugometražni dok bi u to vreme bili na granici standarda. Ipak, evidentno je reč o sovjetskim B-filmovima.\nOba filma je snimio za specijalizovanu kuću "Maksim Gorki" koja se specijalizovala za filmove namenjene deci i mladima. Prvi je govorio o dečaku koji ide na školsko takmičenje, drugi o mladim mornarima koji već na prvom zadatku moraju da se suoče sa izazovom i pokažu šta su naučili i od kakvog su materijala sazdani.\n'Посейдон' спешит на помощь sa svojim prilično kratkim trajanjem tu priču koju sam ukratko opisao ne uspeva bitno da razradi preko nekih najosnovnijih opštih mesta, pa pretpostavljam da ovo ostvarenje teško da možemikoga zanimati sem najzagriženijih proučavalaca istorije jugoslovenskog ili sovjetskog filma.\nU tehničkom pogledu film je korektan i iako imamo u vidu da se dešava na moru i tokom oluje, realizovan je podnošljivo, a za opšte ambicije ove produkcije verovatno i natprosečno.


Početna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Izložbe u Galeriji Niš povodom jubileja\nSana Life 5. juna 2020.\tMANIFESTACIJE, TRADICIJA, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nZnačajan jubilej Galerija će iskoristiti za prezentaciju sopstvene kolekcije umetničkih dela koja trenutno ima 1689 inventarnih jedinica, podeljenih u pet zbirki.\nOd utorka 9. juna za publiku će biti otvorene izložbe: Izbor iz Zbirke savremenog slikarstva i Zbirke savremene skulpture u Oficirskom domu (period 1970-2000) i Paviljonu u Tvrđavi (period 2000 -2020), a u Salonu 77 – Izbor iz zbirke novih medija.\nGalerija savremene likovne umetnosti Niš je osnovana 9. juna 1970. godine, kao prva samostalna ustanova kulture te vrste na teritoriji centralne Srbije. Prvi direktor Galerije bio je dr Lazar Trifunović a prvi predsednik Umetničkog saveta akademik Ivan Tabaković. Osnovni segmenti aktivnosti Galerije su izložbeni, muzeološki i izdavačno-informativni. Pored toga Galerija organizuje i dve internacionalne manifestacije: Likovnu koloniju „Sićevo“ i Grafičku radionicu.\nGSLU je od osnivanja do kraja 2019. godine u sva tri svoja izložbena prostora u Nišu priredila ukupno 1286 izložbi ( 1194 izložbe nacionalne i 92 izložbe strane umetnosti) i pedesetak izložbi u drugim sredinama a na osnovu međugalerijske saradnje ( 6 u inostranstvu, 4 u gradovima bivše Jugoslavije i četrdesetak u mnogim gradovima Srbije). U izložbenim programom GSLU Niš dominiraju samostalne izložbe umetnika, po zastupljenosti slede zatim kolektivne izložbe i autorske izložbe kustosa. GSLU Niš je nezaobilazna stavka u profesionalnim biografijama mnogih umetnika i lider među srodnim ustanovama u zemlji po broju organizovanih izložbi za pedeset godina postojanja.\nObeležavajući jubilej Galerija prirema i obimnu monografiju koja će pored tekstova o istojiratu sadržati i celokupnoj aktivnosti ustanove sadržati i popis svih izložbi organizovanih do sada kao i popis celokupnog fonda umetničkih dela. Monografija će biti ilustrovana sa više od sto dokumentarnih fotografija i reprodukcijama dela iz kolekcije a njena promocija predviđena je za septembar.\nOznakegalerija izložba jubilej kolekcija Niš paviljon postavke prezentacija Tvrđava umetnost zbirka\nPrethodni „Dani polja šećerne repe“\nSledeći “Svi treba da znaju šta drugarstvo znači”


Pro Reko ubedljiv pred meč sa šampionom Evrope - Filip Filipovic Oficijalni sajt\nPro Reko ubedljiv pred meč sa šampionom Evrope\nVaterpolisti Pro Reka ostvarili su još jedan trijumf u domaćem prvenstvu. Oni su danas, u 22. kolu, savladali Trst sa ubedljivih 15:8. Italijanski prvak tako je napravio dobru uvertiru pred meč sa Jugom, aktuelnim šampionom Evrope, u devetom kolu Lige šampiona. Taj susret igra se u sredu u Italiji, ali nema rezultatski značaj, pošto je Pro Reko obezbedio prvo mesto u grupi, a Jug svoje mesto na finalnom turniru Lige šampiona.\nKao i u većini utakmica ove sezone, Pro Reko je lako stigao do trijumfa u meču sa Trstom. Poveli su domaći golovima Ečenike i Filjolija, a u drugom periodu ekipa trenera Vladimira Vujasinovića napravila je ključnu prednost, povela 7:1 i pobednik je bio poznat.\nArgentinac Gonzalo Ečenike bio je najefikasniji na meču sa tri gola, dok su po dva dodali Alesijani, Filjoli, Fondeli, Aikardi i Ivović.


Barsa pikirala Zvezdinog "dželata" - Sportske.net\nBarsa pikirala Zvezdinog "dželata"\nŠpanski mediji spekulišu da bi navala katalonskog goganta mogla da bude pojačana dovođenjem Francuza koji je pre nešto više od deset godina zavio Crvenu zvezdu.\nValensija "zagrizla" za fudbalera Barse!Defanzivac Barse će biti pojačanje Liverpula?!Barsa i Bajern u velikoj trci, Arsenal će ga teško zadržati!Pike: "Gvardioli će biti lakše u Engleskoj nego u Nemačkoj"Barsa ispred nosa ukrala Realu ''novog Mesija''?!\nMeta Barselone je navodno Kevin Gamerio, mada o interesoanju nema zvanične potvrde ni sa 'Nou Kampa', ni iz Sevilje.\nOmaleni Francuz je najbolji strelac Andalužana ove sezone, postigao je 13 golova u Primeri, ukupno 18 u svim takmičenjima.\nGameiro je odlaskom Karlosa Bake u Milan prošlog leta postao prvi izbor Emerija u špicu, mnogo puta ove sezone je nosio tim na svojim leđima do pobeda, mada je to činio tokom čitave karijere. U Barseloni sigurno ne bi bio standardan, već 'džoker' imajući u vidu neprikosnovenost udarnog trija aktuelnog šamopiona Španije, Evrope i sveta. Podsetimo da je Barsa u novijoj istoriji prilično često poslovala sa Seviljom, letos je doveden, tačnije vraćen Aleiš Vidal, leta 2014. goidne je stigao Ivan Rakitić, pre toga Adrijano i Dani Alveš. Setimo se i da su neki polaznici 'La Masije' slati na kaljenje u Sevilju, poslednji takav slučaj je Đerar Deulofeu.\nKevin Gameiro je na 'Pishuanu' od 2013. godine, pre toga igrao je za Pari Sen-Žermen, Lorijen i Strazbur. Navijači Crvene zvezde dobro pamte njegova dva gola u poslednjem kolu grupne faze Lige Evrope u Strazburu koja su onemogućila crveno-bele da prezime u Evropi u sezoni 2005/06.\nOvaj 28-godišnji napadač je upisao 8 nastupa za reprezentaciju Francuske i postigao jedan gol, ali od kako je Didije Dešam preuzeo kormilo nije pozivan u nacionalni tim.


Naslovna/Kultura/Jay-Z prvi hip-hop pjevač koji je postao milijarder\nPrema najnovijoj statistici magazina Forbes, Jay-Z je prvi hip hop umjetnik u istoriji ovog žanra koji je postao milijarder.\nTekst u Forbesu se otvara podsjećanjem na sastanak muzičara i milijardera Vorena Bafeta iz 2010. godine, a tada perspektivnim muzičarem bio je oduševljen 88-godišnjak Bafet.\n“Za mladu osobu koja odrasta, Jay-Z je momak od kojeg treba učiti. Predviđam mu sjajnu karijeru i veliki uspjeh”, rekao je ovaj poslovni magnat.\nZa nešto manje od deset godina, Forbes je ponovo u centar svog istraživanja postavio poslovno carstvo Šona Kartera, poznatog kao Jay-Z, koje je obuhvatilo njegovo muzičko stvaralaštvo, streaming usluge, nekretnine i udjele u drugim kompanijama.\nNajnovija statistika je utvrdila da njegovo bogatstvo trenutno iznosi nešto više od milijardu dolara čime je suprug popularne Bijons oborio još jedan u nizu od poslovnih rekorda, prenosi Variety.\ncentar Hip-hop nekretnine sastanak statistika Uspjeh


Predvođen izuzetno raspoloženim Jovanom Sarićem, domaći tim je na startu stekao dva gola prednosti koja je sačuvao do poluvremena (5:3). Radnički je uspevao da pripreti i priđe na minus jedan, ali su propustili nekoliko prilika za izjednačenje, što je Jadran kaznio i odlepio se na 7:4, u poslednjoj četvrtini stekao i maksmilanih plus pet (10:5) čime je osigurao trijumf.\nMeđu najboljima u pobedničkom timu bio je sjajni golman Slaven Kandić koji je bio nerešiva enigma za goste i uz odbranjen peterac imao 12 odbrana. Najefikasniji bio je Sarić sa tri gola, a istakao se i mladi Nikola Moskov sa dva dalekometna pogotka, oba u malu mrežu.\nU redovima Radničkog sa po dva gola bolji od ostalih bili su Filip Trajković i Josip Vrlić.


Lugovi mogu na doboš zbog 250.000 eura\nNajatraktivnija parcela u Budvi - dio nekadašnjeg stadiona Lugovi, mogla bi završiti u privatnim rukama zbog duga ugašenog fudbalskog kluba “Mogren” prema četvorici fudbalera od 250.000 eura.\nRiječ je o parceli od 2.500 kvadratnih metara na samo dvadesetak metara od Slovenske plaže, čija je procijenjena vrijednost najmanje 2,5 miliona eura.\nParcela je i dalje uknjižena na FK “Mogren”, nekadašnjeg prvaka Crne Gore, iako Opština Budva godinama pokušava da preknjiži atraktivnu nekretninu.\nOpština Budva je i osnivač kluba kojim je godinama rukovodio kadar DPS-a i koji je iz opštinske kase godišnje dobijao najmanje 300.000 eura u vrijeme dok je gradom upravljala DPS-SDP koalicija.\nUprkos tome, iza ugašenog kluba ostao je milionski dug i priče o brojnim malverzacijama.\nDio duga, ukupno 250.000 eura, odnosi se na potraživanje četiri bivša fudbalera Mogrena - Marko Đurović, Mirko Radišić, Dejan Pržica i Milan Đurišić imaju pravosnažnu presudu i traže da im se isplati novac. Oni i dalje čekaju da javni izvršitelj oglasi prodaju parcele, imajući u vidu da je to jedina imovina koja je ostala upisana na klub.\nIako je pravni zastupnik fudbalera, advokat dr Aleksandar Kovačević uputio dopis Opštini, kako bi se organizovao sastanak i našlo rješenje problemo, odnosno lokalna uprava eventualno preuzela dug prema fudbalerima kako parcela ne bi otišla na doboš, nadležni i dalje ćute.\n-FK ‘Mogren’ na osnovu pravosnažnih i izvršnih odluka Arbtražnog suda Fudbalskog saveza Crne Gore i Osnovnog suda u Cetinju duguje svojim bivšim fudbalerima oko 250 000 eura.\nIako FK ‘Mogren’ ima u posjedu nepokretnu imovinu čijom bi se prodajom mogli isplatiti povrerioci, postupak prinudne naplate je u zastoju.\nProblem je što je klub odlukom nadležnog državnog organa izbrisan iz registra sportskih organizacija, a iz službene dokumentacije ne može se utvrditi ko je osnivač kluba-kazao je Kovačević “Vijestima”.\nOn je dodao da je FK “Mogren“ upisan kod Sekretarijata za skupštinske poslove Opština u registar udruženja građana 16. aprila 1991. godine, u skladu sa tada važećim propisima.\n-Ali nema odluke o osnivanju niti zapisnik sa osnivačke skupštine, pa se ne zna ko je osnivač kluba, iako je istom svake godine iz budžeta Opštine Budva dotiran novac za finansiranje rada.\nUkoliko se kod domaćih organa, sportskih i državnih, ne bude moglo naći rješenje za izmirenje duga, potražićemo zaštitu kod međunarodnih institucija-poručio je Kovačević.\nDopis je upućen i javnom izvršitelju, koji je prije godinu obustavio postupak izvršenja, odnosno oglašavanje prodaje parcele.\nOsim fudbalerima, FK “Mogren” je nakon sunovrata ostao dužan i trenerima, prevoznicima, dobavljačima...\nPotraživanja su sada počela da “isplivavaju“ i nijesu navedena u finansijskom izvještaju koji je prije pet godina usvojen na posljednjoj održanoj Skupštini kluba.\nU avgustu 2016. godine, na incijativu tada vladajućeg DPS-a, pokušano je oživljavanje kluba, pa je održana i Skupština na kojoj su taksativno navedeni dugovi od 4,9 miliona eura.\nKako je tada saopšteno, najviše se dugovalo nekadašnjem sportskom direktoru Mogrena Boru Lazoviću - 4,5 miliona eura. On je na sjednici Skupštine kazao da mu klub ništa ne duguje i da ništa ne potražuje, jer je sve davao zbog uspjeha “Mogrena”...\nNakon što je DPS izgubio vlast 2016. i vlast preuzela koalicija Demokratskog fronta i Demokrata, lokalna uprava pet godina je pokušavala da se uknjiži na parcelu FK “Mogren” i spriječi da dođe do prodaje jedne od građevinski najatraktivnijih parcela u gradu.\nProcjena je da kvadrat zemlje na toj lokalciji vrijedi najmanje hiljadu eura, odnosno da je parcela “teška” bar 2,5 miliona eura, jer su Detaljnim urbanističkim planom “Budva centar“ na njoj predviđene kule-bliznakinje od po 12 spratova.\nUkoliko bi se oglasila prodaja zbog potraživanja dužnika, neko bi mogao za male pare doći do jednog od rijetko neizgrađenih komada zemlje u metropoli turizma.\nOpština Budva, odnosno njen Sekretarijat za zaštitu imovine, najavio je da će uputiti urgenciju Ministarstvu finansija, kako bi se izvršilo preknjižavanje zemlje na lokalnu upravu i time spriječila prodaja.\nBudvanski katastar odbio je prije godinu i po da uknjiži Opštinu, nakon čega je Sekretarijat za zaštitu imovine uložio žalbu vladinom resoru, ali o njoj nije odlučeno dok je bio pod patronatom DPS-a.\nOpština je osporila i upise javnih izvršitelja koji su “blokirali“ zemljište na osnovu sudskih presuda povjerioca - da im FK “Mogren” isplati dugovanja, ali to nije odobreno, već su tereti i dalje upisivani u katastarsku evidenciju Uprave za nekretnine.\nParcela obuhavata sjeverni dio nekadašnjeg fudbalskog igrališta, sa svlačionicama, a dijelom izlazi na glavni gradski bulevar.\nLugove potražuju i porodice mještana, kojima je zemlja oduzeta, a navodno nikada nije plaćena.\nĐukanovićeva Vlada spriječila prodaju 2015.\nBivše opštinsko DPS rukovodstvo još u aprilu 2015. namjeravalo je da proda zemljišni kompleks na Lugovima, a planirali su da inkasiraju najmanje 12 miliona eura. Taj plan osujetila je Vlada tadašnjeg premijera Mila Đukanovića.\nDPS funkcioneri tada su bili predmet istrage Specijalnog državnog tužilaštva - gradonačelnici su hapšeni, procesuirani, pa su mnogi odgovor iz Vlade doživjeli kao poruku da se neće tolerisati nove afere.\nKao razlog odbijanja davanja saglasnosti, Vlada je našla u neriješenim imovinskim odnosima na Lugovima, jer je nekoliko staromještanskih porodica pokrenulo postupak deeksproprijacije.\nKompleks objedinjuje 12.000 kvadrata zemlje.\nKako zemlja nije bila privedena namjeni, staromještanske porodice su, pozivajući se na Zakon o deeksproprijaciji, još 2006. pokrenule spor pred Upravom za nekretnine...\nŠarići mjerkali teren\nFK “Mogren” je prije deceniju dobio na poklon od tadašnje DPS-SDP uprave gotovo 100.000 kvadrata zemlje u vlasništvo - kompleks od 12.000 kvadrata na Lugovima i 82.000 u Dubovici, na periferiji Budve.\nU Dubovici je tada javnosti predstavljeno da se planira izgradnja stadiona i pratećih sportskih i poslovnih sadržaja, što je bila jedna u nizu nerealizovanih megalomanskih ideja.\nTa ideja je pala u vodu nakon što je FK “Mogren” 2009. ušao u aranžman sa sumnjivim of-šor kompanijama, iza kojih je, prema navodima medija, stajao navodni narkobos Darko Šarić.\nFK “Mogren” je sa frimom “Amsone enterprises Montenegro”, čiji je osnivač kiparska kompanija “Amsone enterprises ltd”, te firmom “Nova star cg”, osnovao novu firmu “Novostar investment DOO”, na koju je u Upravi za nekretnine bilo uknjiženo 1,2 hektara najatraktivnije zemlje na Lugovima.\nNakon burne reakcije javnosti, te protesta mještana i dijela simpatizera DPS-a koji su optužili partijske kolege za mutne radnje, ugovor je raskinut, a najveći dio zemlje vraćen je Opštini. Dio je spletom okolnosti ostao u vlasništvu danas ugašenog kluba.


Glasanje na izborima u Bosni i Hercegovini\nGrađani u BiH birali članove Predsedništva i poslanike u Parlamentarnoj skupštini BiH, predsednika i potpredsednike RS, kao i poslanike u Skupštini RS, Parlamentu Federacije BiH i skupštinama kantona u Federaciji\nGrađani u Bosni i Hercegovini danas su birali novu vlast na državnom nivou, u Republici Srpskoj i u Federaciji BiH, u kojoj su birane i skupštine kantona.\nNa konferenciji Centralne izborne komisije objavljeni su preliminarni rezultati izbora za članove Predsedništva BiH na kojima je blizu pobede Bakir Izetbegović.\nKandidat SDP za bošnjačkog predstavnika u Predsedništvu BiH proglasio je pobedu, nakon, kako je rekao, 75 posto prebrojanih glasova. Lider HDZ Dragan Čović proglasio je pobedu za hrvatskog člana Predsedništva BiH.\nU izborima za srpskog člana Predsedništva sa prebrojanih tek oko 50 posto glasova vodi Željka Cvijanović. Kada je reč o izboru za predsednika Republike Srpske, Milorad Dodik na uzorku od 53% glasačkih listića ima 52% glasova.\nU 19 sati po lokalnom vremenu zatvoreno je više od 5.000 biračkih mjesta, na kojima je pravo glasa imalo gotovo tri miliona tri stotine hiljada birača.\nNa glasačkim listićima bilo je 98 političkih subjekata: 50 političkih stranaka, 24 koalicije i 24 nezavisna kandidata. Građani su birali članove Predsedništva i poslanike u Parlamentarnoj skupštini BiH, predsednika i potpredsednike Republike Srpske, kao i poslanike u Narodnoj skupštini Srpske, Parlamentu Federacije BiH i skupštinama kantona u Federaciji.\nOvo su bili sedmi opšti izbori od Dejtonskog mirovnog sporazuma i četvrti od kada se zvaničnici biraju na mandat od četiri godine. Ovogodišnje izbore pratilo je više od osam hiljada posmatrača.


Dodik kandidat SNSD za predsednika Srpske | Glas javnosti\nPočetna > Politika > Dodik kandidat SNSD za predsednika Srpske\nBANJALUKA - Kandidat vladajuće koalicije za predsednika Republike Srpske (RS) na oktobarskim opštim izborima u Bosni i Hercegovini (BiH) biće Milorad Dodik, lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), sada premijer RS, odlučio je u Banjaluci Izvršni odbor SNSD.\nIzvršni odbor SNSD je odlučio i da kandidat vladajuće koalicije za člana Predsedništva BiH bude Nebojša Radmanović, koji je i sada član tog tela.\nNebojša Radmanović, predsednik Izvršnog odbora SNSD, po okončanju sednice saopštio je imena kandidata za pojedinačne funkcije na predstojećim izborima, navodeći da se radi o konačnim odlukama, prenele su Nezavisne novine.\nPored toga, on je kazao da su na sednici utvrđene i liste za predstojeće izbore, i to šest lista za parlament RS, tri za parlament BiH, lista za Parlament muslimansko-hrvatske Federacije BiH i osam lista za kantonalne skupštine u FBiH.\nRadmanović je kazao da će na konvencija SNSD u subotu biti predstavljeni svi kandidati vladajuće koalicije.


Interetnički sajam volonterizma i 3. Festival izviđačke pjesme u Zenici - Portal 072info\nInteretnički sajam volonterizma i 3. Festival izviđačke pjesme u Zenici\nSavez izviđača grada Zenica organizuje u okviru projekta „Glasnici Budućnosti“ Interetnički sajam volonterizma na kojem će se predstaviti projekti i izviđači iz više od 12 gradova i mjesta BiH i regiona, te treći po redu Festival izviđačke pjesme. Građani će imati priliku da se na štandovima upoznaju sa rezultatima izviđačkih aktivnosti u različitim lokalnim zajednicama, te našim i vašim aktivnostima namijenjenim unapređenju interetničke saradnje i osnaživanju mladih.\n3. Festival izviđačke pjesme nam donosi 11 kompozicija u takmičarskom dijelu, te 4 kompozicije u revijalnom djelu koje će na pozornici Bosanskog Narodnog Pozorišta Zenica izvesti više od 30 izvođača iz: Sarajeva, Visokog, Nemile, Bajine Bašte i Zenice.\nŽelja nam je da svoja znanja i iskustva stečena kroz prethodne uspješne aktivnosti SIGZ-a i OI „Dr. Mladen Stojanović“ Prijedor otvorimo svim izviđačkim sredinama kako bi predstavile svoj rad i entuzijazam na najbolji mogući način. Projekat “Glasnici budućnosti” je podržan od strane Ambasade SAD-a u Bosni i Hercegovini.\nDo sada nam je potvrđen dolazak više od 200 učesnika, gostiju gostiju i izviđačkih prijatelja iz : Sarajeva, Banja Luke, Mostara, Prijedora, Visokog, Ilidže, Broda, Nemile, Tešnja, Bajine Bašte i Prijepolja.\nINTERETNIČKOG SAJMA VOLONTERIZMA i 3. FESTIVALA IZVIĐAČKE PJESME, ZENICA 2015\nDolazak učesnika i gostiju u Zenicu ( TC Džananović)\nSvečano otvorenje Interetničkog sajma volonterizma i prezentacija izviđačkih aktivnosti i projekata gostima, predstavnicima medija, predstavnicima Ambasade SAD-a, nadležnih ministarstava i institucija\nKad se male ruke slože ( Sat volonterizma)\nRučak za učesnike Sajma\nPromocija brošure „ Kako govoriti o izviđaštvu ?„\nMultiplex Ekran Zenica, kino dvorana 3\n3. FESTIVAL IZVIĐAČKE PJESME\nOBN TV: Večeras show za najmlađe „Neki novi klinci“\nOBJAVLJUJEMO DETALJE KONKURSA: MUP ZDK raspisao javni oglas za prijem 100 policajaca


Georgijev na protestu u Nišu: Nemojte se predati, odavde uvek kreće revolucija – Krstarica\nGeorgijev na protestu u Nišu: Nemojte se predati, odavde uvek kreće revolucija\nBeta 15. marta 2019. 20:40\nPevač Vlado Georgijev poručio je večeras Nišlijama okupljenim na protestu „Jedan od pet miliona“ da iz Niša uvek kreće revolucija i da bi moralo da ih bude više na protestima.\nOn je kazao da u Srbiji svaki dan nešto poskupljuje, „danas hleb i gorivo, sutra nešto drugo“, i da svi mislimo da se oni koji vode državu „igraju“ i omalovažavaju gradjane svaki dan.\nPrema njegovim rečima, gradjani moraju da budu jedinstveni protiv aktuelnog režima jer samo tako mogu da pobede.\n„Nema više čekanja, imali su sedam godina da nešto urade i ništa nisu uradili. Moraju da odu ukoliko želimo da nam deca žive u Srbiji“, kazao je Milošević.\n„Odakle im tri milijarde evra na računima u stranim bankama? U Beogradu niko nijedan kolac ne sme da zabode a da ne plati reket Andreju Vučiću“, istakao je Milošević.\nUčesnici protesta u Nišu i večeras su ponovo potpisivali „Sporazum sa narodom“, a po okončanju skupa na Trgu kralja Milana organizovana je protestna šetnja do Gradske toplane, pošto je jedan od zahteva preispitivanje cene daljinskog grejanja.


RTV BIR - Otvaranje spomen-obilježja 'Crnim labudovima' 16. septembra u Zavidovićima\nOtvaranje spomen-obilježja 'Crnim labudovima' 16. septembra u Zavidovićima\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salko Bukvarević danas je primio delegaciju Udruženja boraca "Crni labudovi", predvođenu predsjednikom Avdom Subašićem, čiji su članovi ministra pozvali na otvaranje spomen-obilježja poginulim pripadnicima te jedinice u Zavidovićima.\nOtvaranje je planirano za 16. septembra, a najavljen je dolazak velikog broja delegacija kao i saboraca i njihovih porodica.\nOvom prilikom ministar Bukvarević zahvalio se saborcima iz jedinice te kazao da mu je izuzetna čast što je i sam pripadnik jedne od najelitinijih jedinica koja je bila pod direktnom komandom Generalštaba Armije RBiH. Podsjetio je i na niz drugih projekata koje to Udruženje realizira.\n- U vrijeme kada postoje hiljade udruženja koja okupljaju boračku populaciju ovo je jedno od onih koje se svojim radom, trudom članova izdvaja i to je prepoznatljivo. Za vrlo kratak period od osnivanja realizirali su izgradnju nekoliko spomen-obilježja svojim saborcima širom domovine, a posebno se izdvaja centralno spomen-obilježje u Nedžarićima na kojem su uklesana imena svih poginulih pripadnika ove hrabre jedinice - kazao je Bukvarević.\nPredsjednik Udruženja Avdo Subašić zahvalio je ministru na podršci u dosadašnjem radu te istakao da su u planu i drugi projekti u narednom periodu te da je obaveza preživjelih da ne zaborave žrtvu svojih saboraca ali ni njihove porodice.\nOvom prilikom delegacija je uručila ministru i hediju u vidu umjetničke slike, a koja simbolizira devet narodnih heroja, saopćeno je iz Federalnog ministarstva za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata.\nObilježavanje 25. godišnjice 4. korpusa Armije RBiH\nViše iz kategorije: « Za 10. septembra sazvana sjednica Kolegija Predstavničkog doma PSBiH\tSarajevo: Bomba osigurana, nema evakuacije »


Falsifikovani PCR testovi se šire Zapadnim Balkanom – Portal Bar\nFalsifikovani PCR testovi…\nU Srbiji je Tužilaštvo za organizovani kriminal u proteklih godinu dana procesuiralo 12 ljudi koji su bili dio kriminalnih grupa zbog izrađivanja lažnih PCR testova, rečeno je u tom tužilaštvu za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nGranična policija Bosne i Hercegovine saopštila je krajem marta da je od septembra 2020. do 31. marta 2021. godine tokom obavljanja provjera otkrila više od 80 nalaza PCR testa na korona virus, za koje postoji sumnja da su falsifikovani.\nU proteklih nekoliko mjeseci, makedonska policija otkrila je 50 falsifikovanih PCR testova na graničnom prelazu prema Bugarskoj, 30 na graničnom prelazu Blace prema Kosovu i nekoliko na graničnom prelazu Tabanovce prema Srbiji.\nPosljednji slučaj odnosi se na dvojicu makedonskih državljana, inače braću, koji su sa falsifikovanim PCR testovima pokušali da napuste zemlju letom sa Međunarodnog aerodroma “Skoplje”, iako im je rješenjem Državnog sanitarnog i zdravstvenog inspektorata određena obavezna izolacija i liječenje u kućnim uslovima jer su oboljeli od COVID-19.\nKako je saopštila agencija Beta, tužilaštvo u Skoplju predložilo je 22. aprila sudu da oni budu kažnjeni sa po 3.600 eura.\n“Nije bilo zaključavanja za organizovani kriminal. Kriminalne grupe su na početku pandemije nastavile da djeluju i prilagođavale su se novoj situaciji, dok sada profitiraju od pandemije, posebno od ilegalne trgovine narkoticima, visokotehnološkog kriminala, kao i od proizvoda za kojima je povećana potražnja zbog COVID-19, poput PCR testova”, kaže Đorđević.\nBojan Elek, istraživač Beogradskog centra za bezbjednosnu politiku, nevladine organizacije koja prati rad institucija u sektoru bezbjednosti, ocjenjuje za RSE da su organizovane kriminalne grupe po pravilu fleksibilnije od institucija sektora bezbjednosti.\n“Organizovane kriminalne grupe su izuzetno fleksibilne tako da su se veoma brzo prilagodile”, kaže Elek, ukazujući da je tokom pandemije takođe usljed ograničavanja kretanja došlo do skoka visokotehnološkog kriminala.\nKada je riječ o srpskoj policiji, Saša Đorđević ističe da je ona danas fleksibilnija da odgovori na izazove u odnosu na početak pandemije.\n“Srbija je imenovala oficira za vezu i potpisala sporazum o strateškoj i operativnoj saradnji sa EUROPOL-om. Redovno se razmjenjuju informacije sa EUROPOL-om putem mrežne aplikacije za sigurnu razmjenu podataka (SIENNA), uglavnom o terorizmu i ilegalnim migracijama”, navodi Đorđević.\n“U drugoj polovini 2020. godine, EUROPOL i srpska policija su razmijenili oko 4000 informacija. Takođe, Srbija je dio međunarodnih policijskih operacija pod kišobranom EUROPOL-a, kao što je SHIELD u decembru 2020. godine kada je demontirano 25 organizovanih kriminalnih grupa širom Evrope zbog trgovine falsifikovanim i zloupotrebljenim ljekovima i doping supstancama”, riječi su Đorđevića.\nIstraživač Beogradskog centra za bezbjednosnu politiku Bojan Elek kao glavni problem u borbi protiv organizovanog kriminala na prostoru Zapadnog Balkana vidi politizaciju sektora bezbjednosti, odnosno to što policija radi selektivno pod uticajem politike.\n“Za Srbiju konkretno, ogroman problem je i odnos sa Kosovom, budući da je Kosovo, ako mogu tako da kažem ‘crna rupa’ u toj bezbjednosnoj arhitekturi regiona, budući da nije članica brojnih regionalnih inicijativa, nema direktne saradnje između Srbije i Kosova i tu je ogroman prostor za zloupotrebu od strane organizovanih kriminalnih grupa”, navodi Elek.\n“Dokle god su na snazi restrikcije putovanja usljed pandemije, veoma je izgledno da će kriminalci iskoristiti priliku da izrađuju i prodaju lažne sertifikate o testiranju na COVID-19”, naveo je EUROPOL 1. februara 2021, u saopštenju za medije.


Građani prepoznaju aktivnosti Političkog građanskog fronta POLIGRAF | Srpskacafe\nVišegodišnji predan rad, te mnogobrojne inicijative sadašnjeg predsjednika Skupštine Grada Banjaluka i predsjednika Političkog građanskog fronta POLIGRAF, Zorana Talića, donio je nove rezultate.\nVeći broj mještana MZ Petrićevac 2 pristupilo je POLIGRAF-u, nakon što je Talić ostvario inicijative kako bi se u narednom periodu u tom banjalučkom naselju izgradio vrtić, dječije igralište i ambulanta, te je tako večeras formiran i drugi mjesni odbor na Petrićevcu.\nIsto tako mještani su zadovoljni što je u fazi realizacije posao rekonstrukcije ulice Kralja Aleksandra I Karađorđevića.\n– U fokusu našeg rada su isključivo građani i njihove potrebe. U nepune dvije godine pokrenuli smo veliki broj korisnih inicijativa na teritoriji grada. Sigurno smo negdje preko 70 odsto tih inicijativa i realizovali, u saradnji sa Gradskom upravom – izjavio je Talić.


Đukanović položio zakletvu: Umesto provincija Srbije, Crna Gora prva sledeća članica EU - Sputnjik Srbija\n13:31 05 Decembar 2020\n13:31 20.05.2018 Preuzmite kraći link\nPosle polaganja zakletve, čime je danas preuzeo dužnost predsednika Crne Gore, Milo Đukanović je poručio da na tu dužnost stupa sa osećanjem časti i odgovornosti, a ponosan na ostvarenja.\n„Od opcije da budemo provincija proširene Srbije, koja nam se nudila kao alternativa na predsedničkim izborima 1997. godine, Crna Gora je u međuvremenu postala ekonomski najrazvijenija zemlja na Zapadnom Balkanu, lider reformi i pregovora sa Evropskom unijom i izvesno prva sledeća članica tog saveza“, rekao je Đukanović na Cetinju.\nĐukanović, čiju inauguraciju crnogorski mediji prenose uživo, poručio je da nova Crna Gora, obavezana prema precima, nastavlja njihovo delo.\nNavodeći da je EU potrebna unutrašnja konsolidacija, Đukanović je rekao da to znači i preispitivanje vizije ujedinjenja, što utiče na spoljnopolitičku sliku Zapadnog Balkana.\n„Kao da je danas u izvesnoj meri zamagljena evropska budućnost našeg regiona, koja početkom novog veka nije bila upitna“, rekao je Đukanović.\nPredsednik parlamenta, Ivan Brajović, kazao je da su građani na izborima izabrali predsednika od kojeg zahtevaju da vodi Crnu Goru — istu onu koju su izglasali na referendum 21. maja 2006.\nPljevlja proteruju kralja Petra Karađorđevića\nTome je, kako je rekao, dorastao izabrani predsednik, lider DPS-a, Milo Đukanović.\n„Mi znamo, a shvatili su i drugi, Crna Gora nikad nije priznavala strah i nije se štedela u okršajima sa jačima i moćnijima. Postali smo partneri i učesnici u donošenju odluka na globalnoj političkoj mapi“, rekao je Brajović.\nŠef crnogorskog parlamenta rekao je da Crna Gora nema kompleks male države.\n„Naš put je i vaš put, godine Đukanoviću, i on neće biti jednostavan. Naša odgovornost je velika, jer građani su nas birali da ne dopustimo zablude i strateška lutanja“, rekao je Brajović, poručujući da upravljanje državom traži zrelom i političko iskustvo.\npolaganje zakletve, predsednik, Milo Đukanović, Crna Gora


Novi sajt poklon učenika gimnaziji | Niške Vesti\nPočetak » Prenosimo » Novi sajt poklon učenika gimnaziji\nNovi sajt poklon učenika gimnaziji\n30. 05. 2017 (22:27) Kategorija: Prenosimo Izvor: Megafon\nUčenici četvrte godine informatičkog smera Gimnazije “Bora Stanković” napravili su novi sajt škole, koji je, prema rečima direktorke Ljiljane Zlatanović lepši, pregledniji i funkcionalniji od starog, koji nije menjan celu deceniju.\nTim učenika ove škole proveo je dva meseca na obuci u niškoj firmi “Adver City”, i kao rezultat tog rada nastao je novi sajt.\n“Ovakva edukacija pokazala se kao dobar model sticanja praktičnog znanja koje je učenicima neophodno. Zbog toga pozivam i druge firme da ponude svoje iskustvo i obuku učenicima niških škola”, kaže direktorka škole Ljiljana Zlatanović.\nDirektor firme “Adver City” Ivan Živanović kaže da je potreba za profilima koji će raditi u IT sektoru ogromna i da je ideja saradnje sa Gimnazijom “Bora Stanković” bila da se učenici u realnom svetu susretnu sa onim čime će se najverovatnije baviti u budućnosti.\n“U Nišu ima puno firmi koje se bave IT biznisom. Siguran sam da bi bilo mesta za sve učenike informatičkih ili računarskih smerova za praksu u četvrtoj godini”, kaže Živanović.\nThe post Novi sajt poklon učenika gimnaziji appeared first on Megafon.\nDetaljnije: Novi sajt poklon učenika gimnaziji / Megafon\nBrojne medalje za plivače iz Leskovca i Niša na međunarodnom takmičenju


Drama u Čileu: Pao avion sa 38 putnika sat nakon poletanja - Povezane vesti - Naslovi.net\nDrama u Čileu: Pao avion sa 38 putnika sat nakon poletanja\nAvion je poleteo prema bazi na Antarktiku. Vazduhoplovstvo Čilea objavilo je u ponedeljak da je izgubilo radio vezu s vojnim avionom C 130 u kojem je bilo 38 osoba, a koji je poleteo iz Punta Arenasa na jugu zemlje prema bazi na Antarktiku. Prema prvim… »\nRatno vazduhoplovstvo Čilea oglasilo se putem Tvitera saopštenjem u kome se navodi da se avion koji je ranije nestao s radara - srušio. Reč je o vojnoj transportnoj letelici letelici "C-130 herkules", u kojoj je u trenutku kada je nestala s radara… »\nČileanski transportni avion "herkules" C-130 srušio se sa 38 putnika i članova posade, javljaju čileanski mediji. Avion je poleteo iz baze Punto Arenas i leteo je ka Antarktiku. U toku je potraga za nestalim avionom. Čileansko vazduhoplovstvo… »\nČileanski avion nestao s radara\nČileanski vojni transportni avion, s 38 putnika i članova posade, nestao je s radara dok je bio na letu ka bazi na Antarktiku. Kako prenosi Raša tudej, vojna baza izgubila je kontakt s avionom tipa "C-130 Herkules" u ponedeljak uveče po lokalnom… »\nVečernje novosti 10.12.2019\nVojska Čilea u najnovijem saopštenju otkrila šta se desilo sa transportnim avionom sa 38 putnika. VAZDUHOPLOVNE snage Čilea potvrdile su da se vojni transportni avion sa 38 putnika, koji je išao ka Antarktiku, srušio. - Pretpostavlja se da se avion… »\nAl Jazeera 10.12.2019\nAvijacijske vlasti ranije su objavili da su izgubile radiovezu s avionom C-130 Hercules, koji je letio prema bazi na Antarktiku. Ratna avijacija Čilea saopćila je u utorak da se vojni avion, koji je ranije nestao sa radara, srušio. Avijacija se… »\nNesreća u Čileu: Srušio se avion sa 38 ljudi na putu za Antarktik, traga se za preživelima\nSrušio se čileanski vojno-transportni avion S-130 "Herkules" u kojem je bilo 38 ljudi, saopštilo je Ratno vazduhoplovstvo Čilea. Avion je nestao sa radara juče popodne nakon poletanja na putu ka Antarktiku, preneo "Bi-Bi-Si". Kasnije u toku dana… »\nSANTJAGO - Ratno vazduhoplovstvo Čilea saopštilo je danas da se vojni avion, koji je ranije nestao s radara, srušio. Ratno vazduhoplovstvo se oglasilo saopštenjem, koje je prenelo i na svom Tviter nalogu. Avion, u kojem se nalazilo 38 osoba, se uputio… »\nČileanski vojni avion sa 38 osoba nestao s radara\nSANTJAGO: Vazduhoplovne snage Čilea izgubile su radio kontakt sa vojnim teretnim avionom u kom se nalazi 38 osoba. Avion se uputio u bazu na Antarktiku, kontakt je izgubljen sat vremena po poletanju, a vlasti su nekoliko sati kasnije saopštile da nisu… »\nLetilica C-130 Herkules poletela je juče u 16:55 časova po lokalnom vremenu iz Punta Arenasa u Čileu, a svaki kontakt sa njom gubi se malo posle 18 časova. Vazduhoplovne snage Čilea izgubile su radio kontakt sa vojnim teretnim avionom u kom se nalazi… »\nRatno vazduhoplovstvo Čilea: Avion se srušio\nRatno vazduhoplovstvo Čilea oglasilo se putem Tvitera saopštenjem u kom se navodi da se avion, koji je ranije nestao s radara, srušio. Reč je o vojnoj transportnoj letelici letelici "S-130 Herkules", u kojoj je u trenutku kada je nestala s radara bilo… »\nUzbuna u čileu: Srušio se vojni avion sa 38 ljudi na putu za Antarktik sat po poletanju! (foto)\nRatno vazduhoplovstvo Čilea saopštilo je da se avion, koji je ranije nestao s radara, srušio. Vazduhoplovstvo Čilea ranije je objavilo da je izgubilo radio-vezu s vojnim avionom C 130 u kojem je bilo 38 ljudi, koji je poleteo iz Punta Arenasa na jugu… »\nRadio 021 10.12.2019\nČileanski vojno-transportni avion "Herkules", u kojem je bilo 38 ljudi, srušio se, saopštilo je ratno vazduhoplovstvo Čilea. Avion je nestao sa radara juče popodne nakon poletanja ka Antarktiku. Kasnije u toku dana mornarica je potvrdila da se avion… »\nVazduhoplovne snage Čilea izgubile su radio kontakt sa vojnim teretnim avionom u kom se nalazi 38 osoba. Vazduhoplovne snage Čilea izgubile su radio kontakt sa vojnim teretnim avionom u kom se nalazi 38 osoba. Srušio se čileanski vojno-transportni… »\nNovi magazin 10.12.2019\nČileanski vojni avion sa 38 putnika i članova posade nestao je u kasno sinoć sa radara dok je leteo iznad Južnog okeana. Kako su saopštile vazduhoplovne snage Čilea, C130 Herkules je leteo iz Punta Arenasa ka čileanskoj bazi na Antarktiku. Avion je… »\nČileanski vojni avion sa 38 putnika nestao sa radara iznad Južnog okeana\nN1 Info 10.12.2019\nRTS pre 11 minutajoš 23 povezane\nVesti online pre 34 minutajoš 23 povezane\nBlic pre 22 minutajoš 22 povezane\nAl Jazeera pre 2 satajoš 8 povezanih


Vesti online / Vesti / Hronika / U Brazilu uhapšen i Keka\n09:13 >> 21:06h\nU Brazilu uhapšen i Keka\nVođa kriminalnog klana iz Novog Beograda Dejan Stojanović Keka uhapšen je u akciji brazilske policije u kojoj je privedeno više od 30 osoba osumnjičenih za trgovinu kokainom, nezvanično saznaje agencija Beta od policijskih izvora. Pored Keke među uhapšenima je više srpskih državljana.\nPolicija je pronašla kokain u betonskoj rupi ispod mermernog bloka\nKako su naveli policijski izvori, među uhapšenima su većinom srpski državljani.\nMUP Srbije je ranije danas saštio da su među uhapšenim srpskim državljanima Alen Memović, Aleksandar Sekulić i Milan Karanović, ali konačan spisak svih uhapšenih još nije saopšten jer je u toku operativna provera u Brazilu.\n"Uhapšeno je lice koje koristi ime Slavko Barišić zvani Siđa, za koga se sumnja da je Dejan Stojanović Keka. Čekamo iz Brazila zvaničnu potvrdu o tome", rekao je Ivica Dačić gostujući na televiziji B92.\nPrema Dačićevim rečima, među uhapšenima nisu samo državljani Srbije već ima i građana Hrvatske i drugih zemalja, a svima je određen pritvor do 30 dana.\nMinistarka pravde Snežana Malović potvrdila je da su u policijskoj akciji "Niva" u Brazilu uhapšeni Goran Nešić i Dejan Stojanovć zvani Keka. Ona je precizirala da će Srbija zatražiti njihovo izručenje pošto se završi krivični postupak protiv njih u Brazilu.\nMinistarka je napomenula da će Srbija tražiti Nešićevo izručenje radi izvršenje kazne od osam godina zatvora na koji je pravosnažno osuđen u Srbiji zbog krijumčarenja narkotika. Izručenje Stojanovića biće zatraženo, kako je rekla, radi dovršenja krivičnog postupka u kome se tereti za tešku krađu.\nUhapšeni u Brazilu: Keka (drugi levo dole), Alen Memović (treći levo dole), Aleksandar Sekulić (drugi levo gore), Milan Karanović (prvi levo dole), Goran Nešić (treći levo gore)\nDejan Stojanović Keka je, prema pisanju medija, osnovao "novobeogradsku kriminalnu grupu" koja se bavila ubistvima, silovanjima, iznudama, krađama automobila i trgovinom narkoticima. Mediji su naveli da je Stojanović iz Srbije pobegao 2006. godine.\nMinistar policije Ivica Dačić izjavio je ranije danas novinarima u Bosilegradu da je među uhapšenima u Brazilu i Goran Nešić, koji je u Srbiji osuđen na osam godina zatvora zbog trgovine drogom. Kako je saopštila brazilska policija, Nešić je uhapšen u svom letnjikovcu u mestu Bauru u državi Sao Paolo.\nBrazilska policija saopštila je da je istraga protiv te velike kriminalne grupe trajala dve godine, kao i da je u akciji zaplenjeno 620 kilograma kokaina i 846.000 evra.\nZaplenjeno je imovina u vrednosti od 16 miliona dolara koja uključuje 31 objekat, 15 automobila i tri broda.\nKako prenose beogradski mediji, akcija je sprovedena u šest brazilskih država. U akciji "Niva" učestvovalo je 130 policajaca.\nI BIA uključena u akciju\nPredstavnik Bezbednosno-informativne agencije (BIA) Jovan Stojić izjavio je da je u hapšenje narko-bande u Brazilu bila uključena i BIA, posredstvom američke agencije DEA, i da je BIA identifikovala vođu klana pre godinu dana.\nStojić je rekao da je BIA bila uključena u tu akciju tako što je dostavljala podatke o licima iz Srbije i ocenio da je hapšenje u Brazilu izvedeno veoma profesionalno. Stojić nije želeo da iznese imena uhapšenih i naveo da će to uraditi brazilska policija koja vodi akciju već nekoliko godina.\nKako je rekao, osoba za koju je brazilska policija rekla da je vođa bande, nije poznata javnosti u Srbiji, ali je dobro poznata bezbednosnim krugovima.\nDvogodišnja istraga brazilske policije rezultirala je hapšenjem 35 ljudi zbog trgovine drogom, pri čemu je zaplenjeno 620 kilograma kokaina i oko 2 miliona dolara, saopštila je brazilska policija.\nVođa grupe, uhapšen 1. maja, bio je jedan od pet najtraženijih kriminalaca u Srbiji i biće joj izručen, saopštila je policija.\nSavezni krivični sud u Sao Paolu je naredio zaplenu imovine članova kriminalne organizacije, u čijem posedu se nalazi 31 objekat, 15 luksuznih vozila i nekoliko čamaca i jahti, ukupne vrednosti 16 miliona dolara.\n"Pripadnici te zločinačke organizacije su traženi na međunarodno nivou zbog svoje opasne prirode i (...) zbog svojih zločina povezanih sa drogom", piše u saopštenju.\nBrazilska policija saopštila je da je usko sarađivala sa srpskom stranom i da je rezultat te saradnje početak i uspešno okončanje akcije "Niva".\nUhapšenima za trgovinu i krijumčarenje narkoticima, prema brazilskom\nzakonodavstvu, preti kazna od 5 do 15 godina.\nTa banda je delovala u saveznim brazilskim državama Sao Paolo i Espirito Santo, Parana, Amazonas, Para i Rondonia, u brazilskom delu Amazonije.\nEX YU Hrvatska: Uhapšen član Kekine grupe\nSubota 14.05.2011. 21:10


Просечан радни спор у Србији траје пет година | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » Prosečan radni spor u Srbiji traje pet godina\nProsečan radni spor u Srbiji traje pet godina\nProsečan radni spor u Srbiji traje pet godina, kaže za BBC na srpskom Željko Veselinović iz sindikata „Sloga“.\n„Dužina spora se mnogo razlikuje od grada do grada, a najgore je u Kragujevcu i Nišu, dok u Vojvodini presuda stiže za oko dve godine.“\nVeselinović dodaje da je „tužno što dve godine dug spor doživljavamo kao dobar ishod kada radni spor u Nemačkoj traje jedan dan, a sa žalbama – sedam dana“.\n„Po zakonu bi radni sporovi trebalo da traju šest meseci. Poslodavci to koriste jer znaju da će to na sudu da se otegne u nedogled.“\nOpširnije na: Štrajk pravosuđa: Zašto nam je odlazak na sud „tiha patnja“\nNAZAD: PONOSNI! Pomakla granice i postigla impozantne rezultate\nNAPRED: Autobusu GSP u toku vožnje otpao volan


Direkcija za puteve Kantona Sarajevo objavila je tender za odabir izvođača radova za nastavak izgradnje gradske saobraćajnice IX transverzale, koja će povezivati prostor Boljakovog Potoka sa Alipašinim Poljem i omogućiti bolju unutargradsku saobraćajnu komunikaciju.\nOkvirni sporazum koji će se potpisati sa odabranim izvođačem radova odnosit će se na period od četiri godine. A procijenjena ukupna vrijednost okvirnog sporazuma je 18.720.000 konvertibilnih maraka (bez PDV-a 16.000.000 KM). Rok za prijem ponuda/zahtjeva je 14. novembar 2017. godine, do 12 sati.\nDeveta transverzala jedan je od najznačajnijih infrastrukturnih projekata iz oblasti saobraćaja, kojeg Općina Novi Grad Sarajevo realizira zajedno sa Direkcijom za puteve Kantona Sarajevo.\nTrenutno se gradi prva dionica nastavka transverzale u dužini od oko 100 metara, a radovi se izvode od ulice Džemala Bijedića kroz zemljište firme Energoinvest tvornica dalekovodnih stubova. Sredstvima osiguranim u ovoj godini trebao bi biti građen i sam objekt mosta preko željezničke pruge.\nKada su u pitanju privremeni objekti koji se nalaze na samoj trasi buduće saobraćajnice, a koje je neophodno ukloniti, na sastanak održanom 16. augusta, sa premijerom Kantona Sarajevo Elmedinom Konakovićem i predstavnicima Ministarstva saobraćaja, Zavoda za izgradnju KS-a i Općine Novi Grad, razmatrana je mogućnost da se pokuša naći način da se dovršetak izgradnje IX transverzale uključi u finansiranje putem Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\nTime bi se omogućilo izvršenje naknada u građevinskoj vrijednosti za objekte koji se nalaze na samoj trasi buduće saobraćajnice, na način kako je to riješeno i na drugim važnim saobraćajnicama poput 12. i 1. transverzale. Prema informacijama sa kojima raspolažemo zahtjev prema EBERD-u već je poslan.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Predsjednički izbori 2018. :: Opozicioni birači nijesu bili motivisani / print=true\nVUJOVIĆ SAOPŠTIO 16. 04. 2018. 07:45 >> 08:31 10\nOpozicioni birači nijesu bili motivisani\nDirektor Centra za monitoring (CEMI) Zlatko Vujović ocijenio je da je jedan od razloga pobjede Đukanovića taj što opozcioni birači "nijesu bili motivisani" da izađu na birališta kao na parlamentarnim izborima.\nNa osnovu najnovijih podataka DIK-a Milo Đukanović je osvojio 54,15 odsto glasova, Mladen Bojanić 33,24 odsto, Draginja Vuksanović 8,19 odsto, Marko Milačić 2,75, Hazbija Kalač 0,81, Vasilije Miličković 0,47 i Dobrilo Dedeić 0,4 odsto glasova.\nPrema Vujovićevim riječima, veliki broj opozicionih birača ostao je kod kuće i nije bio motivisan da izađe na birališta.\nVujović smatra da je Bojanić ostvario lošiji rezultat od očekivanog, ali i da pojedini kandidati opozicije "mogu biti zadovoljni" glasanjem.\nU tom kontekstu pomenuo je kandidatkinju Socijaldemokratske partije Draginju Vuksanović koja je, prema preliminarnim rezultatima, osvojila osam odsto glasova, duplo više od rejtinga njene partije.\nVujović smatra da rezultatom može biti zadovoljan i kandidat Prave Crne Gore Marko Milačić sa 2,9 odsto osvojenih glasova.\nIzlaznost na izborima bila je 63,4 odsto, što je na nivou prethodnih predsjedničkh izbora 2013. godine.


Prema Finansijskom izvještaju i Bilansu stanja koji je objavljen na Banjalučkoj berzi, Pavlović banka 2016. godinu završila je sa više od 17 000 000 maraka gubitka. Gubitak iz operativnog poslovanja iznosio je čak 28 542 720 KM iako je banka tokom 2016. imala skoro 10 000 000 maraka prihoda od kamata, 5 282 000 KM prihoda od naknada i bankarskih provizija, 2 284 000 KM prihoda od usluga platnog prometa, te skoro 1 000 000 maraka ostalih naknada.\nPrethodnu 2015. godinu Pavlović banka je poslovala pozitivno, i ostvarila profit od 1 037 745 maraka, dok su 2016. zabilježeni katastrofalni poslovni rezultati koji su prouzrokovali da na kraju 2016. godine neto gubitak iznosi čak 17 209 430 maraka.\nUkupna vanbilanska i poslovna pasiva banke iznosi 184 558 126 KM, i smanjena je za čak 48 000 000 maraka u odnosu na 2015. godinu kada je iznosila 232 074 008 KM. Ukupan osnovni i akcijski kapital Pavlović banke iznosi 32 475 231 marku, što znači da je u 2016. izgubila više od polovine ukupnog kapitala banke. U Pavlović banci na kraju 2016. godine ukupno je bilo zaposleno 218 radnika, i nije došlo do značajnijih promjena i broja zaposlenih u odnosu na prethodnu godinu.\nSudeći prema podacima objavljenim u Finansijkom izvještaju za 2016. godinu, Pavlović banka se nalazi u veoma teškoj situaciji, i ukoliko se ne preduzmu potrebne mjere i obezbjedi neophodan svjež kapital za sanaciju, i ova banka mogla bi krenuti stopama propale Bobar banke i Banke Srpske koje su otišle u stečaj, a građani i preduzeća izgubili su stotine miliona maraka depozita koji je ostao zarobljen u bankama.


Javni konkurs za finansiranje posebnog programa kojim se doprinosi razvoju sporta u AP Vojvodini – ICR\nNa osnovu konkursa će se finansirati projekti i programi kojima se doprinosi razvoju sporta u AP Vojvodini, a koji, pre svega, imaju za cilj:\nUkupan iznos sredstava na konkursu iznosi 35.000.000,00 (tridesetpetmiliona) dinara.\nJavni konkurs je otvoren od dana objavljivanja u dnevnom listu „Dnevnik“ i traje do 15. juna 2020. godine, odnosno do utroška sredstava obezbeđenih za ovu namenu u 2020. godini.\nKomisija za vrednovanje će predloge za odobravanje finansiranja programa dostavljati sukcesivno, u zavisnosti od dinamike pristizanja predloga projekata, vremena njihove realizacije, kao i od dinamike raspoloživosti sredstava.\nPrijave na konkurs ispunjavaju se isključivo na obrascu koji je objavljen na internet sajtu Sekretarijata: www.sio.vojvodina.gov.rs i dostavljaju se u zapečaćenoj koverti sa naznakom “Prijava na Javni konkurs za finasiranje posebnog programa kojim se doprinosi razvoju sporta u AP Vojvodini.“, putem pošte na adresu: Pokrajinski sekretarijat za sport i omladinu, Bul. Mihajla Pupina 16, 21000 Novi Sad, ili neposredno na pisarnici pokrajinskih organa. Neblagovremene i nepotpune prijave, neće se razmatrati.


Početkom naredne sedmice u Sud BiH zakazano je ročište po predlogu Tužilaštva BiH da se optuženima u predmetu "Dženan Memić" Alisi i Zijadu Mutap, policajcima Hasanu Dupovcu i Josipu Bariću te Muameru Ožegoviću, radniku hotela "Kristal" na Ilidži produži pritvor.\nRadi se o predlogu Tužilaštva koji je poslan uz optužnicu.\nPodsećamo, petorka je optužena pre dve sedmice, ali je Sud tek juče potvrdio optužnicu, zbog čega je ročište i zakazano, piše Avaz.\nOptuženi se terete za organizovani kriminal u vezi s krivičnim delima protuzakonitog posredovanja, pomoći počinitelju nakon učinjenog kaznenog dela, sprečavanja dokazivanja i davanja lažnog iskaza, prenosi Srpskainfo.\nU međuvremenu svi su pušteni da se brane sa slobode, ali se i dalje čeka odluka Apelacionog veća po žalbi Tužilaštva BiH.\nTačnije, sudija je tražio da se podnesu dva predloga za produženje pritvora, što je Tužilaštvo i uradilo. No, sud je odbio predlog za produženje pritvora iz istrage.\nPo predlogu uz optužnicu, pritvor optuženima može trajati i do dve godine, a organizatoru, Zijadu Mutap i do tri godine.\nSud BiH doneo odluku: Potvrđena optužnica u predmetu Dženan Memić\nReč je o neovlaštenom i bez naredbe nadležnog suda izuzimanju dokaza u vidu snimaka videonadzora, podmetanju dokaza, utvrđivanju akata koji ne odgovaraju činjeničnom stanju, dostavljanju fingiranih dokaza na veštačenje te ometanju i usmeravanju istrage u pogrešnom smeru.


Samit EU-Zapadni Balkan u Briselu – BH PORTAL\nSamit EU-Zapadni Balkan u Briselu\nU sedište Evropske unije (EU) počeo je samit EU-Zapadni Balkan na kojem 27 evropskih šefova država i vlada raspravljaju sa kolegama iz regiona o izazovima sa kojima se suočavaju, naročito u svetlu ruske agresije na Ukrajinu.\nPredsednik Evropskog saveta Charles Michel (Šarl Mišel) je naglasio da postoji raspoloženje u EU da se obnovi proces sa Zapadnim Balkanom.\nMichel je potvrdio da je u ovom trenutku glavni prioritet EU otvaranje pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, te da se nastavljaju intenzivni razgovori sa Bugarskom, koje vodi francusko predsedavanje, kako bi se omogućilo zeleno svetlo za početak procesa.\nNemački kancelar Olaf Scholz (Šolc) poručio je da zemlje Zapadnog Balkana moraju imati realnu priliku da se pridruže EU nakon što su dugi niz godina naporno radile na ispunjavanju uslova za ulazak u blok.\n“Građani Zapadnog Balkana čekali su skoro 20 godina na priliku da postanu članovi EU”, rekao je Scholz novinarima uoči sastanka lidera EU i Zapadnog Balkana.\n“Od najveće je važnosti da ovo postane kredibilno obećanje, jer brojni napori koje su ove zemlje preduzele moraju na kraju dovesti do njihovog prijema”, rekao je on, dodajući da će Nemačka raditi na tom cilju.\nMala očekivanja lidera iz regiona\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je uoči susreta potvrdio novinarima da očekuje da će ga ponovo pritiskati po pitanju sankcija protiv Rusije, te je naveo da će oni koji pokrenu to pitanje “dobiti njegov odgovor”.\n“Već smo glasali protiv agresije u Ukrajini u UN-u i podržavamo teritorijalnu teritorijalnu Ukrajinu kao što podržavamo teritorijalni integritet Srbije što nije slučaj sa mnogim članicama EU”, izjavio je Vučić na početku samita.\nUpitan šta očekuje sa ovog samita, Vučić je odgovorio kratko: “Ništa”.\nPremijer Albanije, jedan od trojice članova inicijative Open Balkans (Otvoreni Balkan) koji su do poslednjeg trenutka učešće na ovom samitu stavili pod znakom pitanja, rekao je novinarima da ne očekuje da će se Bugarska pomeriti po pitanju otvaranja pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom, koja je u istom paketu sa Albanijom.\n“Sramota je što jedna NATO, Bugarska kidnapuje još dve NATO zemlje, Albaniju i Makedoniju, sa 26 uplašenih zemalja u njihovoj demonstraciji nemoći”, ocenio je albanski premijer Edi Rama.\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani je navela da sa ovog skupa očekuje jasnu perspektivu članstva država regiona u EU.\n“Ovi, koji su pokazali da stoje uz vrednosti EU, trebalo bi da idu napred i očekujem jasnu poruku”, izjavila je kosovska predsednica.\nOčekivanja kosovske javnosti sa samita tiču se vizne liberalizacije, budući da je Kosovo jedina zemlja u regionu čiji građani ne uživaju slobodu kretanja.\nOna je rekla da ne želi da izazove očekivanja javnosti o ovom pitanju jer ništa nije u rukama Prištine, jer je Kosovo četiri godina ranije ispunilo sve kriterijume za viznu liberalizaciju.\n“Sada je vreme da države članice EU zaista podrže proces jer je to velika nepravda prema narodu Kosova”, proučila je Vjosa Osmani.\nEU lideri o Severnoj Makedoniji i Albaniji\nNakon samita EU-Zapadni Balkan, šefovi država i vlada EU će se ponovo okupiti popodne 23. juna kako bi raspravljali o proširenju.\nPored već izvesne odluke o dodeli statusa kandidata Ukrajini i Moldaviji, lideri će se baviti i prilikama na Zapadnom Balkanu.\nU fokusu rasprave će biti mogućnost davanja zelenog svetla za otvaranje pristupnih pregovora sa Skopljem i Tiranom.\nLideri će na kraju samita, kasno večeras usvojiti i zaključke u kojima će, prvi put nakon dužeg vremena, potvrditi “nedvosmislenu posvećenost perspektivi članstva Zapadnog Balkana u EU”, te će pozvati na ubrzanje procesa pridruživanja.


Srbiju volimo - Dani otvorene pivare Čelarevo, besplatna pivska tura\nDani otvorene pivare Čelarevo, besplatna pivska tura\nVrata jedne od najpoznatijih srpskih pivarau Čelarevu koju je osnovala porodica Dunđerski davne 1892.godine su otvorena od marta do septembra u okviru "Dana otvorene pivare", besplatnih pivskih izleta koji se organizuju iz 12 vojvođanskih gradova: Bačke Palanke, Zrenjanina, Novog Sada, Inđije, Pančeva, Vršca, Kikinde, Sremske Mitrovice, Bečeja, Sombora, Rume i Subotice.\nJedinstvena priča, čiji deo su prošlog vikenda bili i predstavnici srpskih medija, počinje na kaštelu Dunđerski, gde glumac u ulozi osnivača pivare Lazara Dunđerskog govori o jednoj od načuvenijih porodica u savremenoj srpskoj istoriji, sa posebnim osvrtom na ljubav između njegove kćerke Lenke i čuvenog pesnika Laze Kostića, u kojoj svoje mesto ima i Nikola Tesla.\nPotom posetioce vodi u komšiluk, nekada deo njegovog imanja, gde je započeta proizvodnja piva krajem pretprošlog veka, a gde je danas Pivara Carlsberg Srbija. Tu se može videti kako izgleda proces proizvodnje piva, ali i upoznati se sa projektima ove kompanije vezanim za lokalnu zajednicu i stanovništvo, kao i za ekološke teme.\nU ovoj pivari sa ponosom ističu da se pića iz Čelareva piju od Češke do Izraela. Inače, procedura proizvodnje piva traje dve nedelje i druga je najsloženija, posle proizvodnje šećera.\nA, na kraju šetnje kroz fabriku sledi poseta jedinstvenom muzeju piva, urađenom po ugledu na muzej u Kopenhagenu, samo mnogo manjeg obima, gde se može videti fantastična zbirka koja sadrži oko 400 eksponata.\nIzmeđu ostalog, mogu se videti radne sobe osnivača pivara u Čelarevu i u Danskoj, pa kako su izgledale mašine koje su se nekada koristile u proizvodnji i kako se hladilo pivo u posebnim sanducima, za koje se led sekao zimi iz Dunava i čuvao ispod zemlje. Takođe, svi posetioci mogu da se upoznaju ili podsete mnogih brendova koji su deo istorije ove pivare, a koja je već deceniju deo čuvene danske kompanije, kao i da toče i degustiraju aktuelna piva.


Muzički spektakl narednog vikenda u Budvi – Bankar.me\nMay 29, 2022 Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI, TURIZAM Leave a comment\nBudvane i njihove goste tokom prvog vikenda juna, u gradu prepoznatom kao “metropola crnogorskog turizma”, očekuje pravi muzički spektakl, saopšteno je iz Turističke organizacije Budva.\nKako su istakli iz lokalne TO, na glamuroznoj bini, uz savršeni zvuk i najmodernije svjetlosne efekte smjenjivaće se zvuci klasičnih i modernih kompozicija, operske arije i izvorne pjesme, u aranžmanima i izvođenjima koje budvanska publika još nije imala priliku da čuje.\nProgram ceremonije otvaranja sezone, kako je najavljeno, počeće u petak, 3. juna u 21 sat kada će nastupiti perspektivni engleski pjevač i kantautor Tom Odell, a potom će mlade čelistkinje sastava “Sky Cellos” izvesti neobičan repertoar počevši od poznatih filmskih tema, pa do Selin Dion i “Metallice”. U okviru iste večeri koncert će održati i Nevena Božović, koja će, osim svojih pjesama, publici još jednom pokazati kako lagano prihvata izazove i drugih muzičkih žanrova.\nNakon ponoći će uslijediti “Medley Performans” – scensko-muzički program u kojem će pijanistkinja Mina Krajnović, maestro na harmonici Petar Marić, pjevačica Tomisha Monae Kuzmić i operski pjevači Marija Nešić i Mattia Zanatta pokazati svoje zavidno instrumentalno i pjevačko umjeće u modernom igrokazu kroz djela Satija i Mocarta, ali i Adele, Robbija Williamsa ili grupe “Queen”.\nNaredne večeri, 4. juna od 21.30 sati nastupiće festivalski orkestar „Virtuozi“ sa dirigentom maestrom Bojanom Suđićem i solistima Sofijom Petrović, Majom Bogdanović, Dejanom Jovanovićem i Remusom Alazaroae. „Plovidba“ će započeti valcerom, nastaviti filmskim temama i evergrin hitovima, sve do klasika, ruskih romansi i izvornih pjesama.\n“Svi koji su nekada prisustvovali koncertima pod dirigentskim palicama Bojana Suđića znaće da je u pitanju neponovljivi muzički doživljaj”, navode iz TO Budva.\nNeobičan scensko-muzički program “Medley Performance” očekuje publiku i druge večeri od 23.30 sata na bini ispred Starog grada.\nU 1 sat nakon ponoći obje večeri, na možda najljepšoj lokaciji u Budvi – tvrđavi Mogren, nastupiće u petak DJ Erick Kasell dok će u subotu nastupiti svjetski poznati američki DJ i producent Roger Sanchez, sa DJ-evima Pookie i Vladimirom Aćićem.\n“Tokom obije večeri Ceremonije otvaranja sezone Skymusic korporacija, producenti događaja, organizovaće i gala večere za zainteresovane posjetioce koji žele čitavom događaju da dodaju i notu gastronomskih uživanja”, navodi se u saopštenju.\nPOJMOVIBudva nastupi sezona\nPrevious Gasprom povećao količinu gasa za EU preko Ukrajine\nSljedeći Lučić: Telekom Srbija za ovu godinu planira rekordne prihode veće od milijardu eura\nNa Adi Bojani najbrojniji gosti iz Srbije, Češke, Njemačke…\nĐurović: Bio bi veliki uspjeh da stignemo ili nadmašimo turističku 2019.