Za više informacija posetite veb stranicu: www.unleashedbypurina.com i ukoliko želite da usavršite vaš proizvod ili uslugu u oblasti brige o kućnim ljubimcima, podnesite prijavu najkasnije do 31. marta 2021. godine. Pobednici će biti proglašeni 24. juna 2021. godine, a sprovođenje programa ubrzanog razvoja Unleashed, kompanije PURINA® startuje 25. juna i trajaće do 2. decembra 2021. godine.\nDrugi Konkurs namenjen je za dodelu sredstava za sufinansiranje investicija u pčelarstvo na teritoriji Autonomne Pokrajine Vojvodine u 2021. godini.\nBespovratna sredstva koja se dodeljuju po Кonkursu namenjena su za:\nКonkurs je otvoren do utroška sredstava, a zaključno sa 09.04.2021.godine.\nTreći Konkurs namenjen je za dodelu sredstava za održavnje naučno stručnih aktivnosti u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja u 2021 godini na teritoriji AP Vojvodine.\nКonkurs je otvoren do utroška sredstava, a zaključno sa 02.04.2021. godine.\nFoto ilustracija: Unsplash (Scott Graham)\nSchneider Electric Razvojni centar u Novom Sadu i sa kancelarijom u Beogradu organizuje novi program stipendiranja za studente druge, treće, četvrte godine akademskih ili master studija tehničkih odeljenja na Prirodno – matematičkom fakultetu i Fakultetu tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu, kao i Elektrotehničkog i Matematičkog fakulteta Univerzteta u Beogradu.\nOsmišljen tako da pruži podršku najboljim studentima u fakultetskim izazovima i dodatno ih motiviše da budu proaktivni i uspešni tokom studiranja.\nU toku jedne godine, postoje dva ciklusa u trajanju od po šest meseci.\nNakon svakog ciklusa, ukoliko stipendisti zadrže iste kriterijume i svojom motivacijom i zalaganjem ostave pozitivan utisak na mentore, automatski će se pridružiti sledećem ciklusu.\nPravo da konkurišu imaju studenti koji su na dosadašnjim studijama ostvarili minimalan prosek 8.50.\nStudenti se za program stipendiranja mogu prijaviti do petka, 19. februara, putem sajta kompanije u delu Scholarship.\nSchneider Electric Razvojni centar u Novom Sadu i sa kancelarijom u Beogradu se bavi istraživanjem, razvojem i softverskim inžinjeringom u oblasti elektroenergetike, a posebno unapređenjem modernih infrastrukturnih sistema.\nNaš glavni proizvod ADMS softver – Advance Distribution Management System, obuhvata razne analitičke funkcije za proračun i optimizaciju rada elektrodistributivnih kompanija. Takođe, obezbeđuje alate potrebne za efikasno praćenje, upravljanje, dizajn i optimizaciju distributivnih sistema.\nMeđunarodna inicijativa ”Šta može da uradi dizajn” u saradnji sa Ikea fondacijom pokreće ”Izazov bez otpada”, globalno takmičenje otvoreno za dizajnere, inovatore, startape, studente, preduzetnike iz celog sveta koji imaju rešenja za smanjenje otpada.\nUčesnici se mogu prijaviti onlajn putem platforme No Waste Challenge do 1. aprila. U maju će biti izabrano najmanje 10 pobedničkih projekata koji će osvojiti po 10.000 evra, kao i šestomesečni mentorski program koji će pobedničke timove podržati u daljem razvoju projekata.\nOrganizatori ističu da se naša planeta davi u otpadu, a da svake godine bacimo 2,12 milijarde tona otpada širom sveta. Kako se upozorava u saopštenju, ako tako nastavimo, očekuje se porast globalne godišnje proizvodnje otpada za 70 odsto pre 2050. godine što će ubrzati društvene i ekološke probleme.\nUčesnici se pozivaju da u svojim projektima pokažu kako da ohrabrimo svesniju potrošnju, kako da proizvodimo na način koji u obzir uzima potrebe planete i kako da se odgovornije odnosimo prema otpadu.\nPredlozi projekata treba da budu uzbudljivi, izvodljivi, potencijalno merljivi, piše u pozivu i podseća se da su istorijski, dizajneri ohrabrivali preteranu proizvodnju i potrošnju. Ali, kako se ističe, dizajn takođe ima snagu da promeni perspektivu, a pandemija kovida nam je dala mogućnost da otvorimo vrata radikalno novim idejama, proizvodima, uslugama i sistemima.\n“Dizajneri su u jedinstvenoj poziciji da promene način kako se i od čega stvari prave. Veliki broj kreativaca već je preuzeo aktivnu ulogu u cirkularnoj ekonomiji eksperimentišući sa materijalima i procesima, povećavajući svest i inspirišući nove narative o otpadu kao resursu. Ali ima još mnogo potencijala. Sad, više nego ikad, zajednica dizajnera mora da istupi i da nas predvodi”, poručuje kreativni direktor inicijative “Šta može da uradi dizajn” Richard van der Laken.\nMinistarstvo zaštite životne sredine raspisalo tri javna konkursa za lokalne samouprave ukupne vrednosti od 400 miliona dinara\n„Borba za čist vazduh je jedna od najvažnijih u Ministarstvu koje vodim i odlučni smo u nameri da podstaknemo lokalne samouprave da što hitnije reaguju i rešavaju ovaj problem. Zato smo kao rok za prijavu na sva tri konkursa odredili 16. februar 2021. godine. Delujemo istovremeno na više frontova. Jednim konkursom opredelili smo 200 miliona dinara za obnovu starih kotlarnica, čime ćemo smanjiti zagađenje vazduha, za drugi konkurs obezbedili smo 100 miliona dinara za projekte sufinansiranja smanjenja zagađenja vazduha poreklom iz individualnih izvora, a za treći konkurs 100 miliona dinara za pošumljavanje, kako bismo poboljšali kvalitet vazduha širom Srbije“, precizirala je ministarka Vujović.\nZa sve dodatne informacije možete se obratiti Ministarstvu na sledeće mejl adrese: konkurs.kotlarnice@ekologija.gov.rs, konkurs.posumljavanje@ekologija.gov.rs, konkurs.zagadjenje@ekologija.gov.rs ili posetite LINK.\nProgram Raising Starts je kreiran kroz projekat “Tehnopark Srbija 2 – Podsticanje izvoza kroz razvoj tehnoloških parkova” kojim Vlada Konfederacije Švajcarske podržava dalji razvoj inovacija i tehnološkog preduzetništva u Srbiji, a sprovodi NTP Beograd po Memorandumu o saradnji potpisanom između Vlade Republike Srbije (u ime Vlade: Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja) i Vlade Švajcarske Konfederacije (Državni sekretarijat za ekonomsle poslove SECO).


Razrešena misterija: Kako je ikona porodice iz Banjaluke preko Dodika završila kod Lavrova - WebTribune\nHome/U FOKUSU/Razrešena misterija: Kako je ikona porodice iz Banjaluke preko Dodika završila kod Lavrova\n„Ikona je bila u privatnom vlasništvu jedne porodice iz Banjaluke, koja ju je tu imala duže od 15 godina. Oni su poželeli da ta ikona bude poklonjena Lavrovu“, navodi Kovačević gostujući u Dnevniku 1 RTRS.\nKovačević dalje ističe da je tu i pitanje vrednosti same ikone.\n„Ikona naravno ima sentimentalnu vrednost, te vrednost na osnovu toga što je u pitanju pravoslavna ikona koja je osveštana, ali nema nikakvu značajniju materijalnu vrijednost“, istakao je Kovačević.\nOno što je jako bitno, navodi Kovačević, a što svako od gledalaca može da proveri, jeste da takve ikone je lako moguće pronaći na internetu.\n„Ima ih jako mnogo i njihova cena se kreće od 100 do 200 evra“, kaže Kovačević.\n„Verujem da je javnosti poznato da postoji Interpolova baza, koja postoji od 1951. godine, dakle posle Drugog svetskog rata, kada je veliki broj umetnina bio otuđen i za kojima je tragano. Postoji jedna baza, koja je i te kako detaljna i u njoj se nalaze hiljade artefakta BiH, ali naravno ove ikone tu nema“, istakao je Kovačević.\nKovačević kaže da ona nije na bilo koji način nikada predstavljala kulturnu baštinu ili bilo šta drugo.\n„Tako da je i to stvar, koja je jako bitna. Ne radi se o bilo kakvom kulturnom blagu ili bilo čemu drugom. To su najobičnije spekulacije, za koje niko nije ponudio bilo kakav dokaz, ali je namera bila potpuno i jasno politička“, rekao je Kovačević.


Erdogan kritikovao Angelu Merkel zbog azila za turske vojnike – NovostiDana.rs\nErdogan kritikovao Angelu Merkel zbog azila za turske vojnike\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan izrazio je neslaganje nemačkoj kancelarki Angeli Merkel zbog odluke Nemačke da odobri azil turskim vojnicima koje Ankara optužuje za umešanost u pokušaj puča prošlog leta, objavila je danas turska štampa.\n„Pitali smo je ‘Kako se mogli da to uradite?’ „, rekao je Erdogan, objavio je dnevnik „Hurijet“ posle razgovora s predsednikom tokom leta iz Brisela, sa samita NATO.\n„Nažalost, rekla je (Angela Merkel) da to ne zavisi od nje“, dodao je on.\nNemački štampa je početkom maja objavila da je Berlin dao azil državljanima Turske, uključujući i vojnike NATO sa sedištem u Nemačkoj. Ankari sprovodi opsežnu čistku protiv pokreta islamskog propovednika Fetulaha Gulena koji živi u izgnanstvu u Sjedinjenim Američkim Državama, a optužen je da je organizovao pokušaj puča 15. jula prošle godine.\nIstraživanje: Zalutali meci usmrtili 22 osobe u prestonici Brazila\nBACENE PARE: MALA KISA, VELIKA POPLAVA


Displaying items by tag: Mleko - Bebiron.net - Kompletan vodič za trudnice, porodilje i roditelje.\nFrancuska kompanija Laktalis povukla je 12 miliona pakovanja zaraženog mleka u prahu za bebe u 83 zemalja, zbog prisustva salmonele u tom proizvodu.\nDirektor Laktalisa, jedne od najvećih mlečnih grupacija, Emanuel Besnier, obratio se po prvi put medijima nakon što je optužen da je kompanija sakrivala epidemiju salmonele kod biljke od koje se proizvod pravi.\n"Moramo uzeti u obzir obim ove operacije: Više od 12 miliona kutija je pogođeno", rekao je on, dodajući da distributeri više ne moraju da sortiraju proizvode kako bi pronašli zagađeni prah.\nOn je rekao i da su zdravstvene posledice za potrošače, naročito bebe mlađe od šest meseci bile prve na njegovom umu, dodajući da je to kod njega izaziva veliku zabrinutost.\nLaktalis je već tužilo na stotine porodica koje tvrde da su im deca dobila trovanje salmonelom nakon što su popila ovo mleko.\nDo sada je u Francuskoj prijavljeno 35 slučajeva gde su odojčad dobila salmonelu kojom je bilo zaraženo mleko u prahu, dok je jedan slučaj prijavljen u Španiji, a drugi se istražuje u Grčkoj.\nMeđutim, udruženje koje zastupa žrtve kaže da vlasti potcenjuju broj žrtava ovog skandala.\nPodsetimo, Laktalis je prethodno, početkom decembra, bio suočen sa sličnim skandalom nakon koga je usledilo haotično povlačenje nekoliko miliona proizvoda namanjenih bebama, a novo povlačenje "iz predostrožnosti" odnosi se na sve proizvode iz fabrike u Kraonu, na zapadu Francuske, koji su proizvedeni od februara.\nLaktalis se u saopštenju izvinio potrošačima, objašnjavajući da su istražitelji utvrdili da je problem nastao posle renoviranja u Kraonu početkom godine, a sadaje proizvodnja u njoj obustavljena.


Belgrade Saxperience 2018 – 5. međunarodni festival saksofona – Imaginarijum – regionalni lifestyle magazin\nod Imaginarijum August 31, 2018 8:22 pm0\nPeti međunarodni festival saksofona Belgrade SAXperience biće održan od 2. do 6. oktobra 2018. godine u Beogradu. Nakon festivala, turneja Le Tour de SAX obićiće šest gradova u Srbiji od 7. do 12. oktobra.\nOsim koncerata u velikim beogradskim dvoranama, deo bogatog programa Belgrade SAXperience festivala čine dnevne i noćne svirke. Saxperience Nights džem sešni, koji će biti održavani svako veče festivala (nakon zvaničnog programa) u 22h u Lounge baru hotela Radisson Collection, Old Mill Belgrade, idealna su prilika da se svi učesnici i muzičaridruže i razmenjuju iskustva u neformalnoj atmosferi.\nPored gostovanja najboljih svetskih i domaćih saksofonista važan segment festivala je i edukativni program na kome jeučenicima i studentima saksofona omogućeno da uče od renomiranih saksofonista koji nastupaju na festivalu. Osim što se na pojedinačnim časovima radi na izvođenju standardnih programa, specifičnost ovih majstorskih časova jeste da učenici direktno sa velikim zvezdama saksofona razgovaraju o programskim koncepcijama koje supripremili za nastup na festivalu, ali i o tehnici, kompozitorimai stilskom izvođenju i drugim problemima na koje izvođač može da naiđeu karijeri.


<< Problem s mačkom\nNažalost, diskusije nad ovim izvrsnim paradoksima prekinuo je uspon Hitlera 1933. godine i žurba da se napravi atomska bomba. Zahvaljujući čuvenoj Ajnštajnovoj jednačini E = mc2, već godinama se znalo da je u atomu zaključana ogromna količina energije. Ali većina fizičara je odbacivala ideju da će ta energija moći da se koristi. Čak je i Ernst Raderford, čovek koji je otkrio jezgro atoma, rekao: „Energija koja se dobija raspadom atoma bedna je stvar. Ko god očekuje izvor energije zasnovan na transformacijama ovih atoma zagovara koještarije.“\nGodine 1939, Bor se otisnuo na sudbinski put u Sjedinjene Države, gde se u Njujorku sreo sa Džonom Vilerom. Donosio je zloslutne vesti: Oto Han i Lize Majtner pokazali su da se jezgro uranijuma može raspoloviti oslobađajući energiju, u procesu zvanom fisija. Bor i Viler su počeli da rade na kvantnoj dinamici nuklearne fisije. Kako svime u kvantnoj teoriji vlada verovatnoća, procenili su verovatnoću da će neutron raspolutiti jezgro uranijuma, oslobađajući dva ili više neutrona koji će potom pokrenuti fisiju nad dva ili više jezgra uranijuma, što će, potom, izazvati fisiju još više uranijumskih jezgara, da bi ta jezgra oslobodila još više neutrona, i tako dalje – dakle, reč je o lančanoj reakciji koja bi na kraju mogla da uništi jedan moderan grad. (U kvantnoj mehanici nikada ne možemo da znamo hoće li konkretan neutron da izvede fisiju uranijumskog atoma. Ali možete da izračunate sa izvanrednom tačnošću verovatnoću da će se odigrati fisija milijardi uranijumskih atoma u bombi. To je moć kvantne mehanike.)\nKvantnomehanički proračuni ukazivali su na to da bi atomska bomba mogla da bude moguća. Dva meseca kasnije, Bor, Judžin Vigner, Leo Zilard i Viler sastali su se u Ajnštajnovom starom kabinetu na Prinstonu da porazgovaraju o izgledima da se napravi atomska bomba. Bor je smatrao da bi konstrukcija atomske bombe iziskivala resurse čitave jedne zemlje. (Nekoliko godina kasnije, Zilard je ubedio Ajnštajna da napiše čuveno pismo predsedniku Frenklinu Ruzveltu u kome ga nagovara da napravi atomsku bombu.)\nIste te godine, nacisti, svesni toga da bi katastrofalno oslobađanje energije iz uranijumskog atoma moglo da im posluži za nepobedivo oružje, naložili su Borovom učeniku, Hajzenbergu, da napravi atomsku bombu za Hitlera. Diskusije o kvantnoj verovatnoći fisije preko noći su postale smrtno ozbiljne, unevši neizvesnost u sudbinu istorije čitavog čovečanstva. Rasprave o verovatnoći nalaženja živih mačaka uskoro će zameniti diskusije o verovatnoći fisionisanja uranijuma.\nGodine 1941, kada su nacisti već vladali većim delom Evrope, Hajzenberg je tajno otišao u Kopenhagen da se vidi sa svojim starim mentorom, Borom. Šta se tačno dešavalo na tom sastanku prekriveno je velom tajne – o tome su pisani nagrađivani pozorišni komadi, a istoričari još uvek raspravljaju o sadržaju sastanka. Da li je Hajzenberg predložio da sabotira nacističku atomsku bombu? Ili je pokušavao da pridobije Bora za projekat konstrukcije nacističke bombe? Šest decenija kasnije, 2002. godine, veliki deo misterije oko Hajzenbergovih namera napokon je uklonjen, kada je Borova porodica javnosti otkrila pismo koje je Bor pedesetih godina napisao Hajzenbergu, ali ga nikada nije poslao. U tom pismu, Bor se prisećao da je Hajzenberg rekao kako je pobeda nacista neizbežna. Kako se nacistička mašinerija nije mogla zaustaviti, bilo je logično da Bor radi za naciste.\nBor je bio užasnut, uzdrman do srži. Drhteći, odbio je da dozvoli da njegov rad o kvantnoj teoriji padne u ruke nacistima. Kako je Danska bila\npod nacističkom vlašću, Bor je isplanirao da tajno pobegne avionom, i na tom letu do slobode gotovo se ugušio usled nedostatka kiseonika.\nU međuvremenu, na Univerzitetu Kolumbija, Enriko Fermi je pokazao da je nuklearna lančana reakcija ostvariva. Pošto je to uvideo, pogledao je panoramu Njujorka i shvatio da bi jedna bomba mogla uništiti celu čuvenu panoramu grada.\nViler je, uvidevši da su ulozi postali previsoki, dobrovoljno napustio Prinston da bi se pridružio Fermiju u podrumu Stag Filda na Univerzitetu Čikaga, gde su zajedno napravili prvi nuklearni reaktor s kojim je zvanično započela nuklearna era.\nU narednoj deceniji, Viler je bio svedok nekih od najveličanstvenijih pomaka u atomskom ratovanju. Za vreme Drugog svetskog rata učestvovao je u nadgledanju izgradnje džinovskog nuklearnog kompleksa Hanford u američkoj državi Vašington u kome je proizveden sirovi plutonijum korišćen za konstrukciju bombi kojima je razoren Nagasaki. Nekoliko godina kasnije, radio je na hidrogenskoj bombi. Bio je svedok eksplozije prve hidrogenske bombe 1952. godine i pustoši koja je nastala kada je na ostrvce u Pacifiku pušteno malo parče Sunca. Ali, pošto je duže od jedne decenije bio u isturenim redovima svetske istorije, vratio se prvoj ljubavi, misterijama kvantne teorije.\n0 #1 Rapaic Rajko 24-09-2015 12:29\nKoliko god bomba bila uzasna sama po sebi, citajuci gornji tekst moze se osetiti duh OTKRICA iz tog vremena.\nSteta sto danas nema takvih pomaka, da ne kazem divova nauke.


Donji dom poljskog parlamenta je sa 254 glasa "za", 156 "protiv" i 23 uzdržanih, izglasao da se rad prodavnica nedeljom omogući samo tokom prve i poslednje nedelje u mesecu počev od marta 2018. godine, prenosi agencija AP.\nVeć u 2019. godini, prodavnice će moći da samo poslednje nedelje u mesecu rade, dok će potpuna zabrana njhovog rada nedeljom stupiti na snagu 2020. godine.\nBiće, međutim, izvesnih izuzetaka, uz mogući šoping nedeljom pre velikih praznika kao što su Božić i Uskrs. Onlajn prodavnice i pekare biće izuzete od zabrane.\nKako bi ovaj zakon stupio na snagu, potrebno je "zeleno svetlo" Senata i predsednika Andžeja Dude.\nKritičari zakona, međutim, tvrde da će se negativno odraziti na ekonomiju zemlje i da će dovesti do ukidanja više hiljada radnih mesta.\nTrgovac Tako i treba da i mi trgovci jednom odemo u crkvu na službu sa porodicom,ali ako se preselimo u Poljsku pošto u Srbiji taj zakon nikad neće biti usvojen.Nažalost!


REGIONALNA VEŽBA „REGEX 18“\nNaslovna / O nama / VEŽBE / REGIONALNA VEŽBA „REGEX 18“\nREGEX je prilika za zemlje partnere koju podržava NATO da od početka do kraja planiraju vežbu prema njenim zahtevima obuke. Inicijativa REGEX se sastoji iz toga da jedna zemlja partner pozove susedne partnere na nacionalnu vežbu, pri čemu NATO pruža podršku za sve radionice na kojima se planiraju vežbe.\nU 2017. godini Srbija je predložila da bude domaćin vojne vežbe REGEX 18. U tom kontekstu biće organizovano 7 radionica, od čega su dve već održane 2017. a pet se održava 2018. godine. Poslednja je u Beogradu u oktobru 2018.\nInicijativa REGEX podržava ciljeve NATO-a tako što upoznaje zemlje partnere sa NATO procedurama kroz izgradnju poverenja i razumevanja sa ciljem bolje saradnje u regionu, kao i kroz promovisanje veće interoperabilnosti. Vojska Srbije namerava da obučava i edukuje planere vežbi iz zemalja partnera (Partnerstvo za mir/PfP, Mediteranski dijalog/MD, Istanbulska inicijativa za saradnju/ICI, Partneri širom sveta/PatG) o planiranju i organizaciji, kao i da sprovede vežbu na nivou multinacionalnih brigada (REGEX) u skladu sa procedurama i standardima NATO-a. Scenario za REGEX 18 predvideće operaciju podrške miru koju predvodi NATO, a podržavaju je UN. Biće posebno osmišljena za REGEX 18 i biće politički i religijski neutralna.REGEX je prilika za zemlje partnere koju podržava NATO da od početka do kraja planiraju vežbu prema njenim zahtevima obuke. Inicijativa REGEX se sastoji iz toga da jedna zemlja partner pozove susedne partnere na nacionalnu vežbu, pri čemu NATO pruža podršku za sve radionice na kojima se planiraju vežbe.\nInicijativa REGEX podržava ciljeve NATO-a tako što upoznaje zemlje partnere sa NATO procedurama kroz izgradnju poverenja i razumevanja sa ciljem bolje saradnje u regionu, kao i kroz promovisanje veće interoperabilnosti. Vojska Srbije namerava da obučava i edukuje planere vežbi iz zemalja partnera (Partnerstvo za mir/PfP, Mediteranski dijalog/MD, Istanbulska inicijativa za saradnju/ICI, Partneri širom sveta/PatG) o planiranju i organizaciji, kao i da sprovede vežbu na nivou multinacionalnih brigada (REGEX) u skladu sa procedurama i standardima NATO-a. Scenario za REGEX 18 predvideće operaciju podrške miru koju predvodi NATO, a podržavaju je UN. Biće posebno osmišljena za REGEX 18 i biće politički i religijski neutralna.


Švedske demokrate guraju Švedsku udesno - Ekonomske Vesti\nŠvedske demokrate guraju Švedsku udesno\n10. sep. 2018 10. sep. 2018 Andrija Matić 0 Comments\nPosle 99,8% izbrojanih glasova, Švedske demokrate, stranka od koje strepi Evropska unija, nije na parlamentarnim izborima dobila četvrtinu glasova, kako se očekivalo, ali će i sa dosad rekordnih 17,6% snažno uticati na buduću političku orijentaciju Švedske i maksimalno komplikovati formiranje njene sledeće vlade.\nVodeće stranke dva bloka, koji su dosad dominirale švedskom političkom scenom, uz značajne gubitke glasova, zadržale su rezultatski prvo i drugo mesto, ali ni levi ni liberalno-konzervativni blok neće moći da formiraju vladu s obezbedjenom većinom.\nI levi blok na čelu sa Socijaldemokratskom partijom(28,4%) i liberalno-konzervativni blok na čelu sa Umerenom partijom (20%) imaju ukupno oko 40% osvojenih glasova, svaki.\nPod pritiskom narastajućih Švedskih demokrata, koji su prvi prepoznali iskonsku ksenofobiju tolerantne Švedske, dosad vladajuća crveno-zelena koalicija tri stranke već je napravila zaokret od politike „otvorenog srca“ iz 2015. godine, kada je primila 163.000 migranata, do „politike zatvorenih granica“ već od kraja iste 2015. godine. Ali kasno.\nZahvaljujući potrebama ekonomije i nadaleko slavljenoj švedskoj toleranciji, Švedska je u prošlosti primila toliko stranaca da je sada 18% Švedjana rodjeno u inostranstvu.\nSad se po medijima širom Evrope dokazuje da Švedjani za svoju ksenofobiju nemaju nijedan argument u činjenicama svakodnevnog života – ekonomija raste, nezaposlenost i kriminal padaju, ali iskonski strah o drugačijih kulturnih obrazaca pobedjuje.\nU Švedskoj velike koalicije dosad nisu funkcionisale, ali manjinske vlade jesu. Mada ima stidljivih najava da bi konzervativci mogli da se približe politički upristojenom šefu Švedskih demokrata Džimiju Akesonu (39) mnogo verovatnijim se smatra da šefica Partije centra Ane Lef predje u levi blok sa Narodnom liberalnom partijom i preuzme premijersko mesto!\nŠvedske demokrate, koji su od danas definitivno novi evropski bauk, stranka su koju su 1988. godine osnovali Gustav Ekstrom, bivši veteran SS tenkovske divizije „Viking“ i neonacisti, tako ističu evropski mediji. Na čelo im je 2005. godine došao Džimi Akeson, koji ih je uspešno distancirao od nacističke prošlosti i još uspešnije približio ksenofobičnim zebnjama Švedjana i s leva i s desna pozivima da se Švedska vrati Švedjanima.\nMediji ga opisuju kao visoko inteligentnog, javno se služi svojom tužnom porodičnom pričom i, tvrdi se, izmišljenim školskim iskustvom s migrantima, studirao je ali nije diplomirao, a sem što je politički stilizovao stranku, stilizovao je i sebe: naočari i frizura pomažu da liči na supruga švedske prestolonaslednice Viktorije, inače momka iz naroda. Što Akesonu nikako ne može da šteti.\n← Pentagon nije obavešten: Nijedna jedinica u tom regionu nema fosforne bombe\nEvropska komisija odbacila plan restrukturiranja brodogradilišta Uljanik →


RPK : Predstavljen projekat prekogranične saradnje "Eko-Tamiš" - Radio televizija Pančevo\n5. aprila 2019. 5. aprila 2019. 0537\nNa konferenciji za novinare u Regionalnoj Privrednoj komori Južnobanatskog upravnog okruga predstavljen projekat prekogranične saradnje Srbije i Rumunije, pod nazivom „Eko–Tamiš“ – novi turistički proizvod koji ulazi u završnu fazu.Najavljene su promo ture za medije i turističke radnike koje će biti organizovane iz Pančeva i Temišvara.\nJedan veliki projekat prekogranične saradnje koji je započet 2017 godine ujedinio je Srbiju i Rumuniju. Gradovi i opštine uz Tamiš, reku koja povezuje dve države, zajedno privode kraju projekte promocije turizma i razvoja ekonomskih potencijala, duž celog toka reke Tamiš. Projekat realizuje Privredna komora Srbije , sa svojim partnerima “Pokretom gorana” i centrom volontera Pančevo , asocijacijom “Miltonija” iz Temišvara i Asocijacijom za promociju i razvoj turizma. Projekat koji finansira Evropske unija od 9. do 12. aprila biće organizovana prva promo tura za predstavnike medija biće organizovana sa polaskom iz Temišvara.\n“Mi smo želeli da u našem regionu u Srbiji, ali kolege iz Rumunije hoće da podignu svest ,o značaju turizma da bismo to ostvarili mi smo organizovali trening centre i samo u Banatu smo imali 230 polaznika . Članovi lokalne samouprave, animatori u turizmu…Takođe u cilju promovisanja izgradili smo karte za posmatranje ptica .Sada smo došli u fazu da organizujemo promo ture uz Tamiš” rekao je predsednik RPK Marko Ćulibrk.\nPrva promo tura biće organizovana od 9-12 aprila za novinare i trajaće četiri dana kako bi bili u prilici da obiđu znamenotisti a polazak će biti iz Rumunije.\nZahvaljući međugraničnoj saradnji i uspešnom realizovanju projekta između Temišvara i Pančeva naš grad će dobiti još jedan katamaran . Mediji će biti prvi koji će se provozati katamaranom od 16. aprila kada dođu gosti iz Rumunije i promotivna turističa tura krene iz Pančeva.\nProjekat “Eko Tamiš” predviđa obeležavanje pešačkih staza, staza za vožnju bicikla, ali i mesta za pecanje ili posmatranje ptica. Trenutno se postavlja deo mobilijara , klupa, stolica od Sečnja do Pančeva, a planirano je da do kraja maja sve bude završeno.


"Putevi RS": Za putnu mrežu 164 miliona KM - Akta.ba\n12.08.2020. 10:11 / Izvor: Glas Srpske\nU "Putevima RS" kazali su da je plan da iz vlastitih sredstava u nove investicione projekte u putnoj mreži izdvoje 51,47 miliona KM, dok bi iz grant sredstava Vlade RS bilo obezbijeđeno dodatnih 35,65 miliona.\n"Pored toga, u redovno održavanje magistralne i regionalne putne mreže RS biće uloženo 58,02 miliona maraka, a za sanaciju objekata, odnosno mostova, tunela i klizišta u okviru redovnog održavanja 3,36 miliona KM", kazali su "Glasu Srpske" u "Putevima RS".\n"Kao najznačajnije izdvojio bih to da je sve urađeno u predviđenim rokovima i tako da radovi imaju minimalan uticaj na svakodnevni život i kretanje građana. Posebno na čemu insistiram je kvalitet. Ne znam da li smo bolji od drugih naroda, ali znam da nismo gori, i ako se oni voze dobrim putevima, onda to zaslužujemo i mi", ocijenio je Nešić.\n"Pred cijelim svijetom je ogroman izazov borbe za očuvanje radnih mjesta, tako i pred nama. Stalno upozoravam na to", istakao je Nešić i dodao da pozitivan revizorski izvještaj, koje je ovo preduzeće dobilo prvi put nakon 11 godina, dokaz da se u Republici Srpskoj može raditi po slovu zakona, te da je to pravi put da se vrati povjerenje građana u institucije.


Putin: Američki štit nije odbrana već nuklearni potencijal u Evropi - Nova Borba\nPutin: Američki štit nije odbrana već nuklearni potencijal u Evropi\n„Naravno da sa naše strane preduzimamo sve neophodne mere da bismo omogućili i očuvali stratešku ravnotežu snaga. Ona je najpouzdaniji garant za sprečavanje izbijanja velikih vojnih sukoba, koje po svojim posledicama ne mogu da se uporede sa sukobima koji danas postoje na planeti. To ne možemo da dopustimo i nećemo dopustiti“, izjavio je Putin na sastanku sa vojnim zvaničnicima.\n„Zajedno sa razmeštanjem na moru, u ovom slučaju u Sredozemnom moru, sistemi ’Egis‘, radari u Rumuniji i pozicioni rejon u Poljskoj — sve su to dodatni koraci za nagomilavanje međunarodnog sistema bezbednosti i početku nove trke u naoružanju. Kako smo već govorili, mi se nećemo uvlačiti u tu trku. Ići ćemo svojim putem i raditi veoma pažljivo, ne prelazeći finansijske planove za naoružavanje vojske i flote koje smo ranije izložili“, dodao je Putin.\nRuski predsednik je rekao da jednostrano raspoređivanje američkog PRO u Rumuniji ne uzima u obzir zabrinutost Rusije.\nAmerički raketni sistem u Poljskoj lako se može koristiti za rakete malog i srednjeg dometa, dodao je Putin.\nOvo je očigledno narušavanje Dogovora o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa, jer će raketni lanseri, koji će biti postavljeni nakon puštanja u rad radara u Rumuniji, lanseri koji će biti postavljeni u Poljskoj, vrlo lako mogu da se koriste za rakete srednjeg i malog dometa, naglasio je Putin.\n„Ako, koristeći svoje mogućnosti u medijima SAD još uvek nekog mogu da dovedu u zabludu na račun toga da to ne ugrožava Rusiju, na račun toga da je to isključivo odbrambeni sistem, prisutne za ovim stolom, na ovom sastanku to neće dovesti u zabludu. To nije odbrambeni sistem, to je deo nuklearnog strateškog potencijala SAD koji je postavljen na periferiju. U datom slučaju, periferija je Istočna Evropa“, rekao je Putin govoreći o PRO sistemu SAD u Rumuniji.\nLjudi koji donose odgovarajuće odluke treba da znaju da su do sada živeli spokojno, bezbedno i sigurno. Sada, nakon razmeštanja ovih elemenata PRO prinuđeni smo da razmislimo o tome da zaustavimo te pretnje za bezbednost Ruske Federacije, naglasio je Putin.


Ulaganja u putnu infrastrukturu i bezbjednost u saobraćaju predstavlja dobrobit za sve\nDOBOJ - Svečanim otvaranjem Tehničko-laboratorijskog centra Saobraćajnog fakulteta u Doboju i potpisivanjem ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji ovog fakulteta i Auto-moto saveza Republike Srpske (AMS RS) u Doboju je u ponedjeljak (11. jun 2018.) ozvaničena peta po redu manifestacija "Dani saobraćaja Republike Srpske 2018".\nPredsjednik Republike Srpske (RS) Milorad Dodik kazao je, otvarajući Tehničko-laboratorijski centar Saobraćajnog fakulteta, da Republika Srpska završava 120 kilometara auto-puteva i da ovakvi instituti imaju svoju svrhu.\nMinistar nauke i tehnologije RS Alen Šeranić rekao je da je koncept resornog ministarstva - nauka u svim politikama, te dodao da ulaganja u putnu infrastrukturu i bezbjednost u saobraćaju predstavlja dobrobit za sve.\nPrema riječima ministra saobraćaja i veza RS Neđe Trninića, 2017. godina je statistički bila sa najpovoljnijim pokazateljima kada je u pitanju bezbjednost saobraćaja u Srpskoj, zbog čega je i najmanji napredak tu izuzetno značajan. On je naveo da Ministarstvo zajedno djeluje sa Agencijom za bezbjednost saobraćaja RS i AMS RS u obrazovnom i preventivnom dijelu, a sa Ministarstvom unutrašnjih poslova (MUP) u represivnom, kako bi bilo što manje udesa sa smrtnim ishodom i teže povrijeđenim.\nDirektor Agencije za bezbjednost saobraćaja RS Milija Radović upozorio je da je 40 lica poginulo tokom prvih pet mjeseci ove godine na putevima Srpske, što je više nego u istom periodu lani i podsjetio da je tim povodom prošle sedmice zasjedao Savjet za bezbjednost saobraćaja, koji je donio zaključke o preduzimanju mjera koje obavezuju, između ostalih, MUP RS na pojačanu kontrolu brzine učesnika u saobraćaju, a AMS RS i druge na sprovođenje preventivnih kampanja.\nDekan Saobraćajnog fakulteta u Doboju Zoran Ćurguz rekao je da je cilj manifestacije "Dani saobraćaja Republike Srpske 2018" povećanje bezbjednosti učesnika u saobraćaju, naročito vozača.\nUgovor o poslovno-tehničkoj saradnji Saobraćajnog fakulteta u Doboju i Auto-moto saveza Republike Srpske potpisali su dekan Zoran Ćurguz i generalni sekretar Ranko Babić.


EK da ukloni restrikcije za izvoz medicinske opreme u zemlje regiona - CdM\nEkonomija Komorski investicioni forum zapadnobalkanske šestorke zatražio\nU pismu, koje je predsjednik Upravnog odbora KIF ZB6 Marko Čadež uputio predsjednici EK Ursuli Von Der Lajen, apelovano je i da se evropskom inicijativom “zeleni koridori” obuhvate ekonomije regiona, što je za dobrobit kako EU, tako i Zapadnog Balkana.\n“Skorašnja ograničenja u pogledu izvoza zaštitne medicinske opreme iz EU, mogu imati ozbiljne posljedice za Zapadni Balkan. U svjetlu odluke Evropske komisije da od zahtjeva za izdavanje dozvola za izvoz izuzme Island, Lihtenštajn, Norvešku, Švajcarsku i Ujedinjeno Kraljevstvo, pozivamo Vas da proširite ovu odluku kako bi obuhvatili\nzemlje Zapadnog Balkana. Štaviše, svim zemljama Zapadnog Balkana bi takođe trebalo omogućiti da učestvuju u zajedničkoj nabavci medicinske opreme”, navodi se u pismu KIF-a ZB6.\n“One se trenutno bore da nabave medicinsku opremu za svoje zaposlene i ukoliko se ovaj problem nastavi, moraće da zaustave proizvodnju. To bi bilo pogubno kako za kompanije tako i za ekonomije u kojima one posluju, ali i za EU, s obzirom da su mnoge kompanije u regionu sastavni dio lanca vrijednosti Evropske unije. Svi se slažemo da je sada više nego ikada potrebno održati lanac snabdijevanja”, dodaje se.\nKIF hitno traži da se sagleda mogućnost odobravanja pristupa evropskim “zelenim trakama” za kompanije sa teritorije Zapadnog Balkana.\n“Prevoz robe od primarnog značaja bi trebalo da ima prioritet u odnosu na ostalu robu koja se prevozi „zelenim trakama”. Protok saobraćaja mora biti zagarantovan non stop. Uvoz sirovina potrebnih za proizvodnju robe od primarnog značaja, a koje dobijamo iz EU, jednako je važan kao i održavanje proizvodnje naših industrija i stoga je\nneophodno da bude uključen u sistem prioriteta „zelenih traka” “, navodi Čadež.\nOcjenjuje da će pristup Zapadnom Balkanu putem „zelenih traka” sigurno imati pozitivne efekte kako za EU, tako i za zemlje ovog regiona\n“Svi se suočavamo sa krizom neviđenih razmjera. Budimo solidarniji i dozvolite da se ta solidarnost osjeti i na Zapadnom Balkanu”, zaključuje se u pismu koje je uputio Komorski investicioni forum ZB6.\nTagsKomorski investicioni forum zapadnobalkanske šestorke medicinska oprema Privredna komora Crne Gore zaštitna oprema\nKina donira džabe a kolinijalisti iz Eu nedaju nida kupimo. Ali zato im odgovara naša radna snaga i resursi naši. Podržavaju diktatora\nĐe se isključuješ?\nPutevi izvode radove na više lokacija u Golubovcima


Regulacija lizinga radne snage\nObjektivno i pravovremeno informisanje građana o procesu javnih integracija\nIndeks otvorenosti parlamenata – Srbija i region 2015.\nOtvorenost parlamenata jedan od važnih preduslova u uspostavljanju snažne i stabilne demokratije jer podrazumeva osiguravanje inkluzivne građanske participacije i slobodnog građanskog društva.\nDemokratski parlamenti treba da obezbede adekvatnu predstavljenost, da budu transparentni, efikasni i da polažu račune građanima. Mogućnost građana da prate i nadgledaju rad parlamenta predstavlja snažan mehanizam odgovornosti i podsticaj za bolje rezultate.\nCilj istraživanja “Indeks otvorenost parlamenata u Srbiji i regionu” je da utvrdi stepen otvorenosti parlamenata u Srbiji i zemljama regiona. Istraživanje se sprovodi drugu godinu za redom. Jedan od ciljeva istraživanja jeste i da kroz kreiranje konkretnih preporuka parlamentima u Srbiji i regionu pomogne da unaprede svoj rad i parlament učine otvorenijim za javnost.


Domaće zakonodavstvo i OSI - Ozonpress :: internet portal\nTag: domaće, OSI, zakonodavstvo\nNarodna skupština Republike Srbije usvojila je 2011. godine novi Zakon o socijalnoj zaštiti. U smislu ovog zakona socijalna zaštita je organizovana društvena delatnost od javnog interesa, čiji je cilj pružanje pomoći i osnaživanje za samostalan i produktivan život pojedinaca i porodice u društvu, kao i sprečavanje nastajanja i otklanjanje posledica isključenosti – kako je propisano u članu 2. Zakona.\nSvaki čovek je član društva kao socijalne i organizovane zajednice i kao takav mora biti njen integrisani deo. To znači da mu se bez obzira kakve poteškoće i probleme ima u svom telesnom, intelektualnom, socijalnom i svakom drugom segmentu ličnosti, mora omogućiti da sveobuhvatno i potpuno zadovolji svoje potrebe i ostvari sva prava koja pripadaju savremenom čoveku u modernom društvu. To takodje uzima u obzir da svaki čovek nezavisno od ličnih problema i ograničenja koje poseduje i lične potencijale i sposobnosti i one se moraju prepoznati, uvažavati i iskoristiti, kako za lični benefit pojedinca tako i same društvene zajednice u širem i užem smislu čiji je pojedinac deo.\nUpravo u tom cilju Zakon o socijalnoj zaštiti po prvi put u Srbiji predvidja usluge podrške za samostalan život – stanovanje uz podršku, personalnu asistenciju, obuku za samostalan život – a sve ovo u skladu sa članom 26. Zakona, koji zabranjuje diskriminaciju korisnika socijalne zaštite po bilo kom osnovu, pa i po osnovu invalidnosti i bilo kog drugog ličnog svojstva.\nČlanovima 37. i 38. propisano je pravo na poštovanje privatnosti prilikom pružanja usluga kao i na poverljivost svih privatnih podataka i dokumentacije samog korisnika. Član 45. Propisuje da se usluge podrške za samostalan život pružaju pojedincu da bi se njegove mogućnosti za zadovoljavanje osnovnih potreba izjednačile sa mogućnostima ostalih članova društva, da bi mu se poboljšao kvaliet života i da bi mogao da vodi aktivan i samostalan život u društvu. U tu svrhu Zakon prepoznaje, razvija i stavlja na raspolaganje usluge podrške za samostalan život gde su za OSI značajne: Stanovanje uz podršku i Personalna asistencija.\nStanovanje uz podršku je specifičan oblik samostalnog života u kome OSI samostalno žive u stambenim prostorima iz kategorije takozvanih socijalnih stanova na način da im socijalne službe pružaju pomoć u osamostaljivanju i podizanju njenog nivoa, dok onima koji mogu biti radno angažovani pronalaze i posao. Navedene službe im u praktičnom i savetodavnom smislu omogućavaju da u svakodnevnom životu postignu što veći stepen samostalnosti.\nUsluga personalne asistencije omogućava OSI koje su radno i obrazovno angažovane da svoju svakodnevnu angažovanost u navedenim okvirima ostvare uz pomoć personalnog asistenta. Personalni asistent je lice koje osobi sa invaliditetom pomaže u svemu onome što ona ne može obaviti samostalno, a u meri i na način kako to korisnik usluge zahteva i želi. Personalnog asistenta korisnik samostalno bira u skladu sa svojim potrebama i afinitetima i to niko drugi za njega i u njegovo ime ne može učiniti. Korisnik i personalni asistent sklapaju ugovor u kome su definisana sva prava i obaveze i asistenta i korisnika i mogu ga raskinuti u bilo kom trenutku kada za to imaju razloga. Personalni asistenti angažuju se iz redova nezaposlenih lica sa evidencije NSZ.\nPersonalni asistenti ne mogu biti roditelji, članovi uže i šire porodice i drugi srodnici. Dakle korist ove usluge je dvojaka – s jedne strane osobi sa invaliditetom kao korisniku podiže nivo samostalnog života, a samim tim i njegovog kvaliteta, dok sa druge srane nezaposlena lica ovim angažovanjem gube taj status, postaju zaposlena i sebi obezbedjuju zaradu.\nUsluge koje smo naveli su pod ingerencijom Centra za socijalni rad u gradu Čačku, a uslugu personalne asistencije sprovodi Centar za samostalni život OSI Čačak.\nNa konceptu samostalnog života kao inperativu poštovanja i uvažavanja čoveka mora se i dalje raditi na svim nivoima društvene zajednice jer je on veoma bitan za dalji napredak i razvoj savremenog društva.


Aleksandar Šapić: "Nije istina da sam rekao kako nikada ne bih sarađivao sa SNS" - Portal Iz Prve Ruke\nAleksandar Šapić: „Nije istina da sam rekao kako nikada ne bih sarađivao sa SNS“\nNovi gradonačelnik Beograda Aleksandar Šapić izjavio je da će imati isti odnos sa svima i da su dobrodošli i predlozi opozicionih stranaka ukoliko imaju studiju izvodljivosti.\nRekao je još da on jeste proevropski gradonačelnik ali da ne smatra „da će nas ogrejati sunce“ ako Srbija uvede sancije Rusiji, kao i da se zalaže za borbu protiv nelegalne gradnje, ali da je kupio objekat koji treba legalizovati.\nŠapić, koji je i pozpredsednik SNS, u emisiji „Pravi ugao“ RTV Vojvodine rekao je da nije istina da je, kao predsednik opštine Novi Beograd i lider Srpskog patriotskog saveza (SPAS), rekao kako nikada ne bi sarađivao sa Srpskom naprednom strankom, već da je tada rekao kako nije spreman „u tom momentu“ da sarađuje sa SNS i to zbog pojedinaca iz te stranke, a ne zbog uverenja.\nOn je naveo da „programskih razlika“ nije bilo sa SNS 2018. godine, kada je pravljen SPAS.\nNa pitanje kakav je njegov stav o prevremenim lokalnim izborima u Beogradu, za koje je predsednik Srbije i SNS Aleksandar Vučić naveo da su mogući nakon sastanka sa predsednikom Stranke slobode i pravde (SSP) Draganom Đilasom, Šapić je odgovorio da je predsednik SNS-a uzeo na sebe obavezu „da obavesti javnost ukoliko dođe do tih izbora“.\n„Kad će oni biti, biće onog momenta kada se za to steknu uslovi – ili kada izgubimo većinu u parlamentu, ili kada se donese politička odluka da se ide na izbore“, rekao je Šapić.\nOdgovarajući na pitanje da prokomentariše sastanak Vučića i Đilasa nakon izbora 3. aprila, Šapić je odgovorio da nije njihov advokat, ali da smatra da je taj sastanak bio „dobar za opšte stanje u društvu“, dodajući za sebe da je on „pionir“ koji je oduvek bio za normalizaciju odnosa.\nŠapić je rekao da će, kao gradonačelnik Beograda, sa Djilasom imati odnos „isto kao i sa svima“.\n„Nikad nisam osporavao kvalitet vođenja Beograda od strane Dragana Đilasa. Svima će biti otvorena naša vrata i naše grupe i stranke“, kazao je Šapić.\nRekao je da su dobrodošli i predlozi opozicionih stranaka, ali da nikada neće prihvatiti predloge koji nemaju studiju izvodljivosti, za koje je naveo da su u tom slučaju „politikantstvo“.\nUpitan o stavu prema uvođenju sankcija Rusiji, zbog usklađivanja politke sa EU, Šapić je odgovorio da nije siguran „da bi nam sinulo sunce kada bi uveli sankcije Rusiji“.\nNa pitanje da li Beograd ima proevropskog gradonačelnika, Šapić je odgovorio da „jeste za EU integracije“, uz ocenu da u poslednjih 20 godina EU i evropski partneri nisu ništa posebno učinili da uđemo u EU.\nGovoreći o problemima sa kojima se kao gradonačelnik suočava, Šapić je rekao da je javni prevoz „ogroman problem“ za Grad Beograd „koji do sada niko nije mogao da reši“, kao i da grad sa 70 do 100 miliona evra godišnje subvencioniše gradski prevoz.\nO svom stavu povodom izgradnje gondole na zaštićenom kulturnom području na Kalemegdanu, Šapić je rekao da je bio protiv gondole 2018. godine, ali da je ona tada „bila deo predizbornog obećanja SNS-a“.\nŠapić je rekao da će biti „kako budu odlučile stručne službe“, kao i da mu nije jasno zašto je taj projekat stao i „ako postoje uslovi da se sprovede, zašto nije sproveden“.\n„Ja da sam na mestu SNS, ukoliko tu nije bilo sporno ugrožavanje kulturne i istorijske baštine, ja bih ga sproveo, ukoliko ugrožava, ne bih ga sproveo“, kazao je Šapić.\nOn je rekao da problem nelegalne gradnje u glavnom gradu „treba da se zaustavi“, kao i da to nije moguće „bez primene sile“, odnosno odeljenja policije koje bi fizički zaustavljalo radove.\nNa pitanje da li je on nelegalno gradio, Šapić je odgovorio da nije, ali da je objekat koji je kupio „u takvom stanju“, odnosno nelegalno je izgrađen.\n„Nisam ga nimalo proširio, samo sam ga renovirao. Legalizovaću ga čim se steknu uslovi“, rekao je Šapić.\nRelated Topics:Aleksandar Šapićdragan đilasIzboriRTV VojvodinaSRBIJASrpska napredna stranka\nHrana u Srbiji najskuplja u regionu\nPokret za odbranu KiM: „Aleksandar Vučić predao elektro-energetski sistem Prištini“\nGradonačelnik Beograda Aleksandar Šapić kazao je da će se pitanje energenata rešavati na nacionalnom nivou, ali da grad mora da ima spreman sistem, da uradi sve da se kriza što manje oseti.\nŠapić je za list Kurir kazao da je najvažnije da Gradska uprava uradi sve, kako bi građani krizu što manje osetili.\n„To ne znači da nećemo raditi i druge važne stvari u gradu, ali ovo će biti prioritet“, rekao je Šapić.\nPrema njegovim rečima, gradnja metroa u glavnom gradu nije samo beogradski, već i državni projekat i izrazio nadu da kriza uzrokovana ratom u Ukrajini neće usporiti gradnju metroa.\n„Metro nije samo gradski projekat, već i državni. Projekat od nacionalnog značaja u koji svi moramo da budemo uključeni, od predsednika države do lokalne samouprave“, ocenio je Šapić.\nOn je dodao da će najvažniji infrastrukturni projekti u Beogradu, pored metroa, biti obilaznica oko Beograda, izgradnja kanalizacione mreže, tunela, mostova i parkova, sportskih terena i novih bulevara.\nHronika58 minuta ago


Izvor: SrbijaDanas.com, 16.Sep.2018, 21:56\nZanimljivo otkriće arheologa!\nArheolozi su u pećini u blizini obalnog grada Haife otkrili lokalitet za koji se smatra da je najstarije mesto za proizvodnju alkohola.\n- Ovo je najraniji dokaz o proizvodnji alkohola za koji znamo - rekao je u petak agenciji DPA Dani Nadel, jedan od arheologa sa sveučilišta u Haifi.\n- Nejasno je koja se vrsta alkohola >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << proizvodila onde - kazao je Nadel, uz šalu kako "nisu pronašli boce piva". Arheolozi veruju kako bi mogla biti reč o nekoj vrsti fermentirane kaše.\n- Kuvali su nešto što je sadržavalo poštenu količinu alkohola - rekao je Nadel, objašnjavajući kako se priprema oslanjala na fermentiranje žitarica, što je i danas ključni proces u proizvodnji piva.\nU pećini Rakefet, gde su arheolozi pronašli tragove zamrznutih žitarica u rupama na tlu, proizvodile su se tek manje količine alkohola. Pećina je takođe korišćena za zakopavanje mrtvih za vreme natufijske kulture, što su Nadel i drugi istraživači utvrdili tokom prethodnih iskopavanja. Natufijska kultura počela je pre oko 15 hiljada godina na prostoru istočno-mediteranske regije. Izraelski istraživači veruju kako se alkohol možda proizvodio kao deo ceremonije Natufijanaca.


Jezera, kašteli i Zobnatica čekaju na posetioce - Dnevnik\nArhiva » Vesti » Dnevnik 22.12.2017\nJezera, kašteli i Zobnatica čekaju na posetioce\nIako Bačka Topola ne spada u primarno turističko mesto, lako je uvideti da krije izuzetan turistički potencijal. Veliki broj kaštela, zavičajne kuće, najviša katolička crkva u Vojvodini, Zobnatica, jezera i mnogobrojne manifestacije jesu potencijal ove vojvođanske opštine da razvije turizam kao značajnu privrednu granu.\nDnevnik petak, 22. decembar 2017. | Dnevnik.rs\nDirektorica Turističke organizacije Bačka Topola Danica Vrekić kaže da su ove godine organizovali edukativno predavanje pod nazivom „Priprema, kategorizacija i prodaja smeštajnih kapaciteta u domaćoj radinosti“ koja je bila namenjena svim domaćinima koji su zainteresovani da se bave turizmom u okviru svog domaćinstva, ugostiteljima, opštinskim organima, ali i udruženjima građana. Ovo predavanje je neophodno opštini, zbog slabijeg smeštajnog kapaciteta, i u čekanju renoviranja hotela u centru Bačke Topole, koji je sada u vlasništvu opštine.\n"U našoj opštini koju čine 22 pretežno seoska naselja, veliki značaj treba dati razvoju ruralnog turizma, koji osim privrednog i ekonomskog aspekta, može biti značajan faktor u zaustavljanju nepovoljnih trendova migracije stanovništva", kaže Vrekić i dodaje da sve većim razvojem seoskog turizma, taj trend pražnjenja sela ne samo da se može zaustaviti, nego i okrenuti u željenom pravcu.\nOpština Bačka Topola može da se pohvali prelepim jezerima, telečkoj visoravni, i prirodom koja je pogodna za razvoj i lovnog i ribolovnog turizma.\nTakođe tu su i različite manifestacije koje se održavaju tokom cele godine, a najznačajnine među njima su svakako i Seljačka olimpijada, Markovdanski susret dece i pesnika, Dani Bačke Topole, Karneval meda, Sarmijada i mnoge druge, koje su iz godine u godinu sve posećenije.\n"Planovi za iduću godinu podrazumevaju i konkurs za sredstva za turistič ku signalizaciju na teritoriji Opštine Bačka Topola, a u toku je izrada projektne dokumentacije. Osim toga, u planu je usavršavanje svih manifestacija, kako bi posećenost bila još bolja", kaže Danica Vrekić.\nHotel u Zobnatici sa četiri zvezdice\nTrenutno je tavršeneno renoviranje hotela u Zobnatici, u koji su nakon kupovine Arapa uložena značajna sredstva.\n"Zobnatica koja pripada našoj opštini je jedan od najlepših turističkih potencijala, koji će renoviranjem kaštela, verujemo biti još posećeniji", kaže direktorica Turističke organizacije Bačka Topola Danica Vrekić.\nBačka Topola Vojvodina Bačka\nDva muškarca se smrzla u Sremu\nRekonstruisana sala Kulturnog centra ''Kisač''\nSto godina od završetka Prvog svetskog rata u Pećincima\nPrirodna ili veštačka jelka za novogodišnji ukras?


Izvor: AutoBlog, 12.Maj.2020, 14:00\nTopSpeed test: Lexus ES 300h\nLexus je oduvek krasilo drugačije viđenje premijum manira u poređenju sa evropskim markama, a izuzetak ne predstavlja ni limuzina ES 300h, velika, udobna i štedljiva limuzina sa hibrdinim pogonom, koja se predstavlja u svojstvu interesantne alternative u „biznis“ klasi Nema baš reviše alternativa u takozvanom E segmentu poslovnih limuzina. Ovde caruje...\nIzvor: AutoBlog, 11.Maj.2020, 22:08\nVolvo S90 „na baterije”\nAko ste ljubitelji čuvene švedske automobilske kompanije, sada i vaše dete može da doživi uzbuđenje vožnje vlastitog Volvoa Minijaturni automobil dizajniran je za mališane starosti između tri i osam godina i izgleda kao verna replika modela S90 R-Design, s jedinstvenim detaljima i karoserijom u Osmium sivoj boji. Dugme za start, zvuk motora te prednja i zadnja svetla čine ga još realnijim, baš kao i maleni enterijer s mnogo autentičnih...\nVolvo, slavna švedska marka, osnovana je na današnji dan 11. maja 1915. Malo je poznato da je brend Volvo rođen iz proizvodnje kugličnih ležajeva. Naime, poznati švedski proizvođač „kuglagera“, firma SKF 1915. godine je osnovao nezavisan brend svojih proizvoda za američko tržište pod nazivom Volvo, što se smatra datumom rođenja ove marke. Dvanaest godina kasnije, 1927. pokrenuta je proizvodnja vozila u kompaniji Volvo AB, da bi 1935. SKF prodao većinska vlasnička prava grupi investitora koji...\nKada su se šef kompanije i radnik posvađali, stradao je Ferrari GTC4Lusso.. Ova neverovatna priča nam dolazi iz Čikaga i radi se o vozaču koji je kamionom pregazio Ferrari vlasnika kompanije posle žustre svađe oko novca i vozila koja se koriste za transport. Iako je prvo bila priča da se radi o sudaru, veliki broj kamiondžija iz tog američkog grada je okačilo tu sliku rekavši kako je to odrađeno s namerom i posle smo dobili i više informacija.\nVolvo i autonomna vožnja; automobili nove generacije će koristiti tehnologiju Luminar LiDAR\nVolvo Cars je objavio da će od 2022. godine njihovi automobili biti opremljeni najnaprednijom tehnologijom za sigurnu autonomnu vožnju. Kako prenosi Tportal.hr, Volvo se udružio s vodećom tehnološkom kompanijom Luminar, kako bi omogućio da njihova vodeća LiDAR tehnologija i tehnologija percepcije bude ugrađena u nove generacije Volvo automobila. Ovo partnerstvo će rezultirati Volvoovom prvom u potpunosti tehnologijom za samostalnu (autonomnu) vožnju autoputevima i otvoriće put budućim...\nIzvor: AutoBlog, 07.Maj.2020, 11:33\nVolvo u aprilu imao pad prodaje od skoro 44 odsto\nVolvo je objavio da je tokom aprila širom sveta plasirao 31.760 automobila, što predstavlja pad od 43,8 odsto u poređenju sa aprilom 2019. Ipak, u Kini je u aprilu Volvo povećao prodao za 20,8 odsto, na 14.724 vozila. S druge strane, u SAD-u je prodato samo 3.866 Volvo vozila (minus od 53,8 odsto), a u Evropi 9.283 (pad 66,8 odsto). Za prva četiri meseca 2020. Volvo...\nIzvor: B92, 06.Maj.2020, 16:50\nVolvo Trucks ponovo pokreće pogon\nVolvo Trucks će uskoro ponovo početi da proizvodi kamione.


Albanija: Javne energetske kompanije duguju državi 280 miliona evra - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Albanija: Javne energetske kompanije duguju državi 280 miliona evra\nAlbanija: Javne energetske kompanije duguju državi 280 miliona evra\n13. November 2020. / Region energetika\nJavne energetske i vodovodne kompanije duguju državi 42 milijarde leka, odnosno 343 miliona evra, u formi poreskih obaveza i neplaćanja kredita koje je država uzela u njihovo ime.\nVrhovni državni revizor, KLSH, primećuje da su njihove obaveze nastavile da se povećavaju tokom 2019. godine.\nKLSH ističe da kompanije sa državnim kapitalom koje posluju u energetskom sektoru u 2019. godinu beleže loše performanse u pogledu ispunjavanja svojih obaveza. Kreditni rizik ovih kompanija doveo je državni budžet u poteškoće, zbog kontinuiranih isplata na ime izdatih garancije, kao i zbog budžetske podrške.\nS druge strane, obaveze prema državnom budžetu, po ugovorima o zajmu, takođe nisu ispunjene. Osvrćući se na finansijski položaj i obaveze koje ove kompanije imaju prema državi, u 2019. godini stanje budžetskih obaveza dostiglo je 34,6 milijardi leka (280 miliona evra), uz porast od 1,9 milijardi leka (15,4 miliona evra) u odnosu na prethodnu godinu.\nKLSH navodi da je godišnji porast obaveza nastao uglavnom kao rezultat kreditnih obaveza i isplata iz državnog budžeta za tri kompanije u energetskom sektoru – KESH, OSHEE i OST, kao i godišnjeg povećanja plaćanja garantnih obaveza iz državnog budžeta.\nSektor vodosnabdevanja duguje budžetu sa 7,8 milijardi leka (63,1 milion evra), dok su se obaveze povećale za 536 miliona leka (4,3 miliona evra) u 2019. godini.\nCrna Gora: Uvoz električne energije u 2019. godini 1,2 hiljade GWh\nHrvatska: Aukcije za isporuku električne energije za pokrivanje gubitaka\nRegion: SIDC, proširenje 30 i 15-minutnih proizvoda na IDM\nSrbija: AERS odobrio EMS-u planove razvoja i inesticija u prenosni sistem\nRumunija: Neto proizvodnja električne energije u prošloj godini 55,2 TWh


SKUPŠTINA CG: 29. oktobra 2015. godine śednica Savjeta Agencije za sprječavanje korupcije - Upoznavanje sa planom rada direktora Agencije do kraja 2015. godine, razmatranje izmjena i dopuna Predloga poslovnika o radu Savjeta Agencije\nŠesta śednica Savjeta Agencije za sprječavanje korupcije biće održana 29. oktobra 2015. godine, sa početkom u 10 časova, u Plavoj sali.\n- Usvajanje Zapisnika sa druge sjednice Savjeta Agencije -\n- Usvajanje Zapisnika sa četvrte sjednice Savjeta Agencije -\n- Usvajanje Zapisnika sa pete sjednice Savjeta Agencije -\n1. Upoznavanje sa planom rada direktora Agencije za sprječavanje korupcije do 1. januara 2016. godine;\n2. Razmatranje izmjena i dopuna Predloga poslovnika o radu Savjeta Agencije za sprječavanje korupcije; i\n3. Poziv nevladinim organizacijama za učešće na sjednici Savjeta Agencije, na kojoj će se utvrditi način uspostavljanja saradnje Savjeta i Agencije za sprječavanje korupcije sa nevladinim organizacijama.\nPozvani da učestvuju u radu sjednice su: Sreten Radonjić, direktor Agencije, u okviru prve tačke dnevnog reda, i predstavnici nevladinih organizacija Centar za građansko obrazovanje (CGO), Centar za monitoring i istraživanje CeMI, Institut alternativa, Građanska alijansa i Mreža za afirmaciju nevladinog sektora - MANS (pozvane nevladine organizacije sarađuju sa Odborom za antikorupciju Skupštine Crne Gore).\nIzvor: Press služba Skupštine Crne Gore, 28.10.2015.


Kompanija Dassault Systemes, čiji je CADCAM Data zastupnik, imenovana za glavnog dobavljača PSA Grupe u procesu digitalne transformacije\nKompanija Dassault Systèmes postala je prvi i jedini dobavljač softvera koji je priznat od PSA Grupe kao prioritetni digitalni partner. Dassault Systèmes i PSA Grupu povezuje dugoročna strategija koja ima za cilj dalju primenu 3DEXPERIENCE platforme. Novi nivo partnerstva će omogućiti PSA Grupi da poboljša svoju efikasnost i inovacije na tržištu punom novih izazova.\nU globalnoj mreži PSA Grupe od 8000 dobavljača ova odlika čini Dassault Systèmes prvim i jedinim dobavljačem softvera koji je formalno priznat od strane ovog proizvođača automobile kao prioritetni partner u procesu digitalne transformacije.\nSa Dassault Systèmes kompanijom kao prioritetnim digitalnim partnerom, dve kompanije formiraju dugoročnu strategiju sa ciljem da primena 3DEXPERIENCE platforme bude glavni pokretač inovacija u aktivnostima ove grupe. Kao i mnogi uspešni proizvođači automobila danas, PSA Grupa primorana je da odgovori na izazove koji se odnose na održivost i tehnološke promene dok industrija ide u pravcu transporta koji će u svom fokusu imati naglašenu komponentu ekologije, električne, autonomne i regulisane mobilnosti. Ovo zahteva nove načine da se pronađu, razviju, testiraju, proizvedu i isporuče inovativna iskustva za klijente. 3DEXPERIENCE platforma nudi sveobuhvatni pristup koji će omogućiti svakoj organizaciji u okviru ove grupe da podržava proces kreiranja vrednosti.\n“Naši dobavljači igraju važnu ulogu u našim strateškim planovima da se pripremimo za nadolazeće stroge propise koji se odnose na emisiju ugljenika, prelaz od motora sa unutrašnjim sagorevanjem ka električnim, i od automobile sa vozačem ka vozilima bez vozača” kaže Žan-Lik Perar, direktor sektora za informisanje u PSA Grupi. “Dassault Systèmes deli našu viziju u vezi efikasnosti i inovacija. Time što smo ih učinili svojim prioritetnim digitalnim partnerom, možemo da se pripremimo za transformacije u svakom nivou razvoja vozila”.\nOd kako su započeli proces digitalne transformacije, PSA Grupa je već koristila 3DEXPERIENCE platformu da poboljša efikasnost i saradnju u svojim istraživačko-razvojnim, tehničkim i pogonima za testiranje širom sveta, što je kompaniji Dassault Systèmes donelo titulu “Najboljeg dobavljača” u 2016. godini. Kao primer lake primene ove platforme u proizvodnji, 2.000 zaposlenih u OPEL-u je u potpunosti prešlo na korišćenje ovog sistema u roku od godinu dana od početka implementacije. PSA Grupa i Dassault Systèmes će sada sarađivati na daljoj primeni koja će povećati obim ove transformacije uključujući projekat kojim se poboljšava agilnost i fleksibilnost u proizvodnji.\n“PSA Grupa je bila klijent kompanije Dassault Systèmes decenijama i postali smo u pravom smislu partner u kompletnoj transformaciji grupe u još jačeg i inovativnijeg lidera u oblasti mobilnosti,” kaže Olivije Sapen, potpredsednik Sektora Transporta i Mobilnosti u kompaniji Dassault Systèmes. “Kao prioritetni digitalni partner PSA Grupe moći ćemo da ojačamo našu saradnju u narednim godinama da bismo ostvarili ambiciozne planove kao što su prelazak na električna vozila do 2025. Savremena etapa mobilnosti zahteva revoluciju u načinu razmišljanja. 3DEXPERIENCE platforma će im omogućiti da naprave tu promenu.”\nZa sve dobavljače PSA grupacije pripremili smo posebne pogodnosti za prelazak na platformu 3DEXPERIENCE.


Američki razarač je promijenio kurs tek kada su se dva plovila našla na razdaljini manjoj od 60 metara\nINCIDENT NA MORU Američki razarač „upao“ na vježbu Rusije i Kine\nVlasti Rusije su saopćile da je jedno njihovo plovilo spriječilo ulazak američkog razarača u ruske teritorijalne vode tokom pomorskih vježbi Rusije i Kine. Američke vlasti nisu dale komentar tim povodom.\nMinistarstvo odbrane Rusije je saopćilo da je posada ruskog plovila „Admiral Tribuc“ upozorila posadu američkog razarača „Čafi“ da se nalazi „u oblasti u kojoj je zabranjeno ploviti zbog vežbi sa artiljerijskom paljbom“.\nAmeričko plovilo nije uspjelo da promijeni kurs i umjesto toga je signaliziralo da je u toku priprema za polijetanje helikoptera za palube, zbog čega nije moguća promjena kursa i brzine, naveli su iz ruskog Ministarstva odbrane.\nAmerički razarač je promijenio kurs tek kada su se dva plovila našla na razdaljini manjoj od 60 metara.\nVučić 25. novembra kod Putina\nRusija Razarač Kina SAD


Foto: Nedžad Uglješa/Arhiva | Lažne dojave o bombama u Sarajevu istražuje FUP\nN.N. 26.05.2022 15:54\nSARAJEVO - Istragu o lažnim dojavama o postavljenim eksplozivnim napravama u školama i nekim javnim ustanovama u Sarajevu, koje je Tužilaštvo sarajevskog kantona kvalifikovalo kao krivično djelo terorizma, provodiće Federalna uprava policije (FUP), budući da je to u njenoj nadležnosti, saopšteno je danas iz kantonalnog MUP-a.\nU otkrivanju i pronalasku počinilaca navedenog krivičnog djela pripadnici FUP-a radiće u saradnji sa policijskim službenicima MUP-a Kantona Sarajevo i drugih bezbjednosnih agencija.\nIz MUP-a Kantona Sarajevo podsjećaju da su kontradiverzionim pregledima utvrdili da su jučerašnje dojave o bombama u 115 škola u Kantonu Sarajevu, te zgradi opštine Centar Sarajevo, a u kojoj se nalaze Skupština i Vlada Kantona Sarajevo, kao i u zgradi Opštinskog suda u Sarajevu bile lažne.\nU vezi sa ovim slučajem, MUP Kantona Saajevo zahvalio je za saradnju Obavještajno-bezbjednosnoj agenciji, Direkciji za koordinaciju policijskih tijela, Agenciji za istrage i zaštitu, Graničnoj policiji, FUP-u, te MUP-u Zeničko-dobojskog kantona, a kantonalnom Ministarstvu obrazovanja, školskom osoblju, učenicima i njihovim roditeljima za saradnju, povjerenje i razumijevanje.


Tata Martino: "Zaslužili smo trofej" - Sportske.net\nSelektor Argentine ne može lako da se pomiri sa porazom u finalu Kopa Amerika od Čilea, smatra da je njegov tim bio bolji rival na terenu.\nFoto: BETA/AP Photo/Luis Hidalgo\nHerardo Martinez je izjavio da je Argentina zaslužila trofej namenjen šampionu Južne Amerike.\n"Nismo odigrali kao što smo igrali do sada. Nije ni Čile. Oba tima imala su više uspeha u neutralisanju protivnika od kreiranja nekih prilika.\nNi Argentina ni Čile nisu stvarali šanse. Igrali smo protiv protivnika koji je postigao najviše golova na šampionatu, a oni nisu stvarali šanse protiv nas", rekao je Martino, a prenosi Goal.com.\nČile je sinoć posle boljeg izvođenja jedanaesteraca u finalu savladao Argentinu sa 4:1 i tako osvojio prvu titulu prvaka Južne Amerike.\n"Sve što se događalo na terenu je recipročno. Tako da je nefer govoriti o tome da Argentina nije igrala kao što je to do sada činila, pošto niko ne postavlja pitanje zbog čega Čile nije igrao kao do sada.\nJa sam od prvog dana prepoznao Čile kao jednog od favorita na turniru, ali ukoliko me pitate o meču, smatram da je Argentina više zaslužila pobedu", rekao je Martino\nOn je dodao da će ostati selektor Argentine.\n"Moramo da nastavimo napred, kao što su igrači nastavili posle Svetskog prvenstva. Iskreno, ostaću sa ovim igračima do smrti, pošto su ispravni momci koji su maksimalno posvećeni obavezama. Oni su propatili, njima je trofej bio potreban, ali moramo da nastavimo da pokušavamo", zaključio je 'Tata' Martino.


Crno-beli poveli sa 4:0, pa stali: Vaterpolisti Partizana poraženi od Solnoka\nVaterpolisti Partizana izgubili su u Beogradu od ekipe mađarskog Solnoka sa 13:7 (2:4, 5:1, 3:2, 3:0), u utakmici 8. kola B grupe Lige šampiona.\nNa oproštaju od domaćih navijača u ovosezonskoj Ligi šampiona mladi tim Partizana pružio je snažan otpor objektivno kvalitetnijem i mnogo iskusnijem rivalu, iako za crno-bele susret nije imao takmičarski značaj.\nIzabranici Vladimira Vujasinovića silovito su otvorili meč, poveli sa sa ubedljivih 4:0 i činilo se da mogu do iznenađenja.\nMeđutim, asovi u mađarskoj ekipi, među kojima su i srpski reprezentativci Živko Gocić, Milan Aleksić i Stefan Mitrović, postepeno su hvatali ritam i preuzimali inicijativu, pa su već u drugoj četvrtini izrešetali mrežu Slobodana Sora za veliki preokret.\nU nastavku utakmice Solnok je rutinskom igrom održavao prednost i u završnici samo potvrdio ubedljiv i zaslužen trijumf.\nGolove su postigli Mandić i Jakšić po tri i Subotić za Partizan, a Deneš Varga pet, Madaraš i Vamoš po dva, Gocić, Aleksić, Mitrović i Danijel Varga za Solnok.\nU 9. kolu B grupe Lige šampiona Partizan gostuje 18. aprila dubrovačkom Jugu, a Solnok dočekuje berlinski Špandau.


Slučaj "Srebrenica", nastavak suđenja 14. novembra\n13 Oct 2017, 13:25 RTS Maja Kostić\nOdeljenje za ratne zločine Višeg suda u Beogradu nakon višemesečne pauze zbog nedostataka u optužnici, zakazalo je za 14. novembar nastavak suđenja u slučaju "Srebrenica", a odbrana je nastavila da osporava validnost optužnice – podnošenjem vanrednog pravnog leka Vrhovnom kasacionom sudu. Ovaj postupak bio je stopiran u junu, nakon što je Apelacioni sud utvrdio da optužnica u januaru 2016. nije bila podneta od ovlašćenog tužioca.\nU međuvremenu, u maju ove godine izabran je novi tužilac za ratne zločine Snežana Stanojković, koja je 17. jula podnela sudu predlog za nastavak krivičnog postupka, ali je taj predlog Odeljenje za ratne zločine odbio kao neosnovan.\nMeđutim, prošle sedmice, Apelacioni sud je usvojio žalbu tužioca za ratne zločine i naložio da se suđenje nastavi, zaključivši da su ispunjeni uslovi za nastavak krivičnog postupka.\nNakon ove odluke, odbrana je podnela zahtev za zaštitu zakonitosti (ZZZ) Vrhovnom kasacionom sudu koji treba da da konačnu reč o validnosti optužnice iz 21. januara 2016. godine po kojoj je krajem prošle godine počelo suđenje osmorici pripadnika Specijalne brigade MUP-a Republike Srpske optuženih za zločine nad civilima u selu Kravice kod Srebrenice 1995. godine.\nPortparol Višeg suda Bojana Stanković precizirala je za Tanjug da je nastavak suđenja zakazan za 14. novembar, a da se spisi predmeta sada nalaze u Vrhovnom kasacionom sudu po zahtevu za zaštitu zakonitosti koji je podneo branilac okrivljenog protiv rešenja suda.\nU vreme podizanja optužnice, tužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević je već bio u penziji, od 1. januara 2016, a na čelo tužšilaštva nije bio izabran drugi tužilac, niti vršilac funkcije tužioca za ratne zločine, već je njime upravljao "rukovodilac".\nNovi tužilac za ratne zločine – Snežana Stanojković, izabran je tek u maju ove godine, a u međuvremenu je tim tužilaštvom skoro godinu i po rukovodio zamenik tužioca Milan Petrović.\nPOLOŽENI VENCI NA SPOMEN OBELEŽJE SOJIN SALAŠ\nNA SPOMEN OBELEŽJE ''SOJIN SALAŠ'' NEDALEKO OD POŽAREVCA OBELEŽEN JE 8.JUN - DAN ODLUKE O POČETKU…\n9 Feb 2018, 16:01\nPredsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta saopštio je da Hrvatska nema pravo da traži ratnu odštetu…\nPOVODOM OBELEŽAVANJA DANA PRIMIRJA U PRVOM SVETSKOM RATU U SVEČANIM SALONIMA GRADSKOG ZDANJA UPRILIČEN JE SVEČANI…


Reflux Centar - Specijalna Internistička Bolnica "Vesalius"\nReflux Centar Centar za oboljenja želuca i jednjaka\nREFLUX CENTAR je prvi visoko specijalizovani centar za prevenciju, dijagnostiku i lečenje benignih oboljenja gornjeg digestivnog sistema.\nCentar nudi potpuno individualan pristup kod benignih oboljenja gornjeg digestivnog sistema, promovišući adekvatnu prevenciju na osnovu kvaliteta pružanja usluga. Obezbeđujemo savremenu visoko specijalizovanu dijagnostiku, savete o načinu ishrane i života, kao i pravilnu medikamentoznu terapiju odnosno minimalno invazivno, laparoskopsko, hirurško lečenje u u okviru partnerstva sa Opštom bolnicom "Aurora".\nOsnovne vrednosti našeg Centra predstavljaju savremeno shvatanje problematike i izražena profesionalnost u lečenju, kao i težnja edukaciji stručne i šire javnosti o prevenciji i najadekvatnijem lečenju, unapređujući svest pojedinca o zdravlju uopšte.\nPovezanost sa vodećim svetskim centrima koja se bave oboljenjima jednjaka i želuca omogućava nam kontinuiranu razmenu informacija i iskustava.\nRadiografija želuca i jednjaka


Novasloboda | Evropa prošle godine uložila 27 milijardi eura u vjetroelektrane\nEvropa je u 2018. godini uložila 27 milijardi eura u nove vjetroelektrane, čime će se finansirati rekordna količina novih kapaciteta za proizvodnju energije vjetra, ukazuje na to najnoviji godišnji izvještaj WindEuropea ‘Finansiranje i investicijski trendovi’.\nUloženi iznos sličan je kao i u prethodnim godinama, a zahvaljujući smanjenju troškova, osobito offshore vjetroelektranama (priobalnih), finansirat će se rekordnih 16,7 gigavati (GW) novih kapaciteta. Danas, inače, jedan megavat (MW) novih kapaciteta onshore vjetroelektrana (na kopnu) zahtijeva 1,4 miliona eura kapitalnih izdataka, dok je u 2015. to bilo dva miliona eura. S druge strane, 1 MW novih offshore vjetroektrana zahtijeva 2,5 miliona eura ulaganja, u poređenju s 4,5 miliona eura, koliko je to bilo u 2015. godini, prenosi SEEbiz.\nNajveći dio budućih novih kapaciteta koji su najavljeni prošle godine odnose se na onshore vjetroelektrane: 12,5 GW (offshore elektrane 4,2 GW). Pri tom se u izvještaju ističe da su sjeverna i zapadna Evropa još uvijek zaslužne za većinu novih ulaganja – Velika Britanija je bila najveći investitor, uglavnom u offshore vjetroelektrane, a odmah iza nje Švedska. Ulaganja u srednjoj i istočnoj Evropi su, iznosila tek četiri posto od ukupnog iznosa. Dodatnih 24,1 milijardi eura uloženo je u akviziciju vjetroelektrana, uključujući projekte koji su u razvoju i tvrtke uključene u industriju vjetra, što je mnogo više nego prethodnih godina.\n“Energija vjetra zauzela je 60 posto svih novih ulaganja u kapacitete za proizvodnje električne energije u Evropi prošle godine. I to je bila rekordna godina za količinu instalisanih novih kapaciteta za proizvodnju energije vjetra. Smanjenje troškova znači da investitori sada dobijaju više MW po euru koji ulažu. Ali, Evropa mora nastaviti ulagati značajna sredstva u energiju vjetra ako želi ostvariti zadani cilj od 32 posto obnovljivih izvora energije do 2030. godine. Novac postoji, ali nema dovoljno isplativih projekata”, istakao je Giles Dickson, direktor WindEurope.\nNaglasio je da i dalje postoje problemi, a jedan od njih je nedostatak promicanja planova vlada o obnovljivim izvorima energije. Nacionalni energetski planovi, dodao je, koji svjetlo dana moraju ugledati ove godine, ključni su za rješavanje tog problema. Ako su jasni i ambiciozni, poručuje Dickson, omogućiće i realizaciju projekata.


U aprilu se obeležava 200. godina od početka Drugog srpskog ustanka u Takovu i stvaranja srpske države, i taj dan bi trebalo da bude u znaku srpskog jedinstva i oproštaja svih grehova koji su se događali u prošlosti, rekao je Radosavljević.\n"Da prestanemo da govorimo i sumnjamo kako nad nekima lebdi sekira Obrenovića, a nad drugima pištolj i sablja Apisova i pristalica Karađorđevića", naglasio je istoričar.\nNjegov predlog je da se pomirenje obavi na crkveno-narodnom saboru na Sretenje, 15. februara, kada je Dan državnosti Srbije i to u hramu Svetog Đorđa na Rudniku, jer je to "tačno na pola puta" između Miloševog Takova i Karađorđevog Orašca.\nU pismu koje je dostavio medijima i koje će uputiti Vladi i Skupštini Srbije predlažio je da toga dana na Rudnik dođu predstavnici dinastije Karađorđevića kao i delegacije Orašca i Viševca gde je rođen Karađorđe.\nU ime Obrenovića da prisustvuju potomci porodica Jakovljevića i Mratinovića iz Brusnice, Vukomanovića iz Srezojevaca, kao i predstavnici Dobrinje u opštini Požega gde je Miloš rođen.\n"Čitav ceremonijal održao bi se pred Srpskim patrijarhom i delegacijama Vlade i Skupštine Srbije, kao i predstavnicima opština Gornji Milanovac i Topola na čijim se teritorijama nalaze Takovo i Orašac odakle je krenula sloboda za Srbiju", naveo je on.\nMisteriozni Leonardov portret koji nije smeo da padne u Hitlerove ruke


Srbija bi od stranih filmadžija mogla da zaradi 50 miliona evra godišnje! | Novosti.RS\nSrbija bi od stranih filmadžija mogla da zaradi 50 miliona evra godišnje!\n03. 09. 2014. u 14:27\nKinematografi tvrde da bi naša zemlja mogla uz odgovarajuće podsticaje dobro da zaradi od stranih produkcija\nAna Ilić, izvršna direktorka Srpske filmske asocijacije, objašnjava, za „Novosti“, da državni podsticaji od 20 odsto, Srbiji mogu godišnje da donesu više desetina miliona evra. A, u početku, Srbija bi trebalo da uloži oko 1,5 miliona evra godišnje.\n- Ovaj sistem podsticaja podrazumeva da je država apsolutno bezbedna, ne ulazi u rizik i ništa ne plaća unapred - ističe Ana Ilić. - Tek kada strani filmski, odnosno TV producenti plate sve poreze, doprinose, takse, dobavljače... koje su koristili za snimanje u Srbiji, mogu da podnesu zahtev za povraćaj 20 odsto uloženih sredstava.\nDa je reč o ogromnom novcu, pokazuje i „ispuštena“ dobit od poznatog holivudskog hita „Umri muški“ 5. deo, koji je trebalo da se snima upravo u Srbiji. Upravo zbog nedostatka podsticaja, producenti ovog ostvarenja odlučili su da ga snime u Mađarskoj, koja ima stopu povrata uloženog novca od čak 30 odsto.\n- Za snimanje ovog filma producenti su u Mađarskoj, za godinu dana, utrošili 92 miliona dolara - objašnjava Ana Ilić. - Angažovano je 845 ljudi direktno, plus dobavljači. U ovo je uračunat i novac za filmske radnike, lokacije, noćenja u hotelima, avio-karte, ali i zanatlije koje su gradile scene, krojače... Materijal je, na primer, kupovan u Mađarskoj. Ovaj primer pokazuje koliko je ta država zapravo prihodovala od snimanja samo jednog filma.\nHristina Mikić, izvršni direktor Grupe za kreativnu ekonomiju, smatra da bi uvođenje filmskih podsticaja omogućilo investicioni ciklus direktno u filmskoj industriji u iznosu od oko 50 miliona evra, a indirektno, u oblasti filmskog turizma i kreativnih industrija oko 75 miliona evra.\n- Računica da li se isplati ili ne uvesti poreske podsticaje je vrlo jednostavna: propušteni javni prihodi od ovih podsticaja za državu bi bili oko 10 miliona evra, dok bi tržište kreativnih industrija profitiralo za 125 miliona evra dodatnog finansiranja - objašnjava Hristina Mikić.\nOna dodaje da bi, dugoročno gledano, snimanje jednog visokobudžetnog filma u Srbiji omogućilo od pet do sedam godina ekonomskih koristi od eksploatacije filmskih lokacija kroz filmski turizam...\nRAČUNICA Srspke filmske asocijacije, na primeru niskobudžetnog filma, pokazuje da bi se na svaki jedan evro isplaćenih podsticaja u državni budžet slilo 1,46 evra poreskih prihoda.\n- Na svaki jedan evro podsticaja, to jest povraćaja, privuče se 5,32 evra stranih filmskih investicija. Odnosno, na svaki evro podsticaja generisalo bi se ukupno 13 evra zbog efekta multiplikacije - objašnjava izvršna direktorka Asocijacije dodajući da se usvajanje uredbe kojom se reguliše ova oblast iščekuje još od decembra 2011. godine.\nUz odgovarajuce podsticaje Srbija bi od poljoprivrede mogla da zaradi mnogo vise , ali ... nece to bez kabla !


SAOPŠTENJE SA 94. SEDNICE NACIONALNOG PROSVETNOG SAVETA\n1.Predlog programa završnog ispita u osnovnom obrazovanju i vaspitanju\nPod 1. Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja odgovorio je na dopis koji je Nacionalni prosvetni savet na svojoj prethodnoj sednici uputio Zavodu nakon diskusije o završnom ispitu za kraj osnovnog obrazovanja. Obrazloženo je da izbor trećeg testa iz jednog od navedenih predmeta nije moguć jer su sadašnji učenici osmog razreda prethodne dve školske godine probnim testiranjima pripremani na polaganje kombinovanog testa, shodno postojećem Pravilniku o završnom ispitu koji je donelo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Predviđeno je da se i ove godine održi probno testiranje pri kraju školske godine. Takođe, Zavod smatra da rezultati na testovima iz različitih predmeta ne bi bili uporedivi što bi onemogućilo formiranje jedinstvene rang liste za upis u srednje škole. Uvođenje u završni ispit stranog jezika ili umetnosti nije moguće jer nije predviđeno postojećim Pravilnikom.\nNa zahtev Saveta Zavod je u predlog programa uneo dopunu koja kaže da se testovima iz maternjeg jezika i matematike ispituju svi obrazovni standardi iz ovih predmeta, a da je za potrebe kombinovanog testa iz prirodnih i društvenih nauka u školskoj 2013/2014. godini izabran podskup standarda iz pet predmeta koji su predviđeni za ispitivanje ovim testom, i uputio listu odabranih standarda. Od ukupno 114. odabranih standarda 52 su na osnovnom nivou, 40 na srednjem i 22 na naprednom nivou postignuća. Zavod je uputio Savetu i testove sa probnih testiranja iz prethodne dve školske godine, kao i primere zadataka kojima se testiraju neki od odabranih standarda.\nU diskusiji koja je usledila nekoliko članova Saveta je izrazilo neslaganje sa koncepcijom završnog ispita, na osnovu koje je sačinjen predlog programa koji sada NPS razmatra. Prema Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja nadležnost Nacionalnog prosvetnog saveta jeste da utvrdi predlog programa završnoga ispita, a konačnu odluku donosi ministar. Iskazana je bojazan da li su učenici i nastavnici spremni za uvođenje trećeg testa, ali je preovladalo mišljenje da bi trebalo da su i jedni i drugi dovoljno pripremljeni kroz aktivnosti koje je Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja realizovao u protekle tri godine (organizovao seminare za nastavnike širom Srbije koji su obuhvatali i temu završnog ispita i temu primene standarda za osnovno obrazovanje, i uradio probna testiranja učenika prethodne dve školske godine). Postavljeno je pitanje iz kojih udžbenika će se pripremati gradivo iz četiri razreda, kada se udžbenici vraćaju školi na kraju školske godine. Čule su se primedbe na formulacije nekih od zadataka koji su priloženi i ukazano da je potrebno posebnu pažnju posvetiti kvalitetu testova.\nSavet je podržao predlog Programa završnog ispita u osnovnom obrazovanju i vaspitanju za školsku 2013/2014. godinu sa listom odabranih standarda za kombinovani test, koji je pripremio Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja. Takođe, doneo je odluku da uz predlog programa uputi dopis Ministru prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u kome skreće pažnju da, s obzirom da se trećim testom ove školske godine uvodi značajna novina u završni ispit i s obzirom na nemila događanja u realizaciji završnog ispita prethodne školske godine, Savet ističe da je za uspešnu realizaciju završnog ispita neophodno posvetiti posebnu pažnju:\nstriktnom poštovanju odabranog skupa standarda pri sastavljanju zadataka,\nkontroli kvaliteta zadataka,\ndobroj organizaciji završnog ispita, i\nblagovremenom i potpunom obaveštavanju javnosti, a posebno učenika i nastavnika, o svemu što se tiče završnog ispita.\nNacionalni prosvetni savet je većinom glasova utvrdio predlog programa završnog ispita za kraj osnovnog obrazovanja i vaspitanja za školsku 2013/2014. godinu sa listom odabranih standarda za kombinovani test.\nIzvor: Vebsajt Nacionalnog prosvetnog saveta, 9.9.2013.


Radio Nešvil – Bogatić » Samit vlada Srbije i Italije Samit vlada Srbije i Italije – Radio Nešvil – Bogatić\nSamit vlada Srbije i Italije\nVlade Srbije i Italije održaće u Ankoni treću zajedničku sednicu na kojoj će biti sumirani rezultati dosadašnje bilateralne saradnje.Biće razmatrani naredni koraci na poboljšanju ekonomskih i političkih odnosa.\nPremijer Ivica Dačić je u intervjuu italijanskoj agenciji ANSA uoči posete rekao da će se u Ankoni razgovarati o onome što je do sada učinjeno i onome što još može da se uradi u saradnji u oblastima politike, ekonomije, borbe protiv kriminala, kao i odbrani, pravosuđu, energetici, infrastrukturi i obrazovanju.\nNakon bilateralnih sastanaka ministara i plenarnog sastanka dve delegacije biće potpisani protokoli između ministarstava unutrašnjih poslova, ministarstava spoljnih poslova i ministarstava pravde.\nOčekuje se i potpisivanje međudržavnog sporazuma u oblasti drumskog saobraćaja.\nU prvih sedam meseci ove godine robna razmena između dve zemlje premašila je dve milijarde evra, a izvoz Srbije je udvostručen u odnosu na prošlu godinu, čime je Italija postala njen najveći ekonomski partner.\nU Srbiji posluje preko 500 italijanskih kompanija koje zapošljavaju 22 hiljade radnika i imaju godišnji obrt od 2,5 milijarde evra.\n6. juna 2013. radionesvil Komentari su isključeni na Мере штедње, чиновници и губиташи на тапету


Citat nedelje - Zelene priče\nSuperheroji i njihovi\n,,Elena, Vlada, Dunja i Mina - su grupa "zelenih" tinejdžera koji pokušavaju da svojim primerom na popularnim društvenim mrežama utiču na mlade da počnu drugačije da posmatraju svoje potrošačke navike, ali i odnos prema životnoj sredini.”\n,,Veoma usporeno kretanje, svega 30 cm po minutu, je jedno od glavnih karakteristika lenjivaca. Oni imaju spor metabolizam i u stanju su da vare jedan obrok i po mesec dana. Sporo kretanje je vid uštede energije.”\n,,Potrošačke stilove mladih nerijetko krasi zavidan stepen kreativnosti, čime u izvjesnoj mjeri uspjevaju nadomjestiti ekonomsku zakinutost.Od pohvale stilskoj kreativnosti važnije je da se borimo za društvo u kome kreativnost neće biti plod ekonomske iznudice.”\n,,Mislim da i sada lako može da prevagne kvalitet samo kada bi se neko bavio potrošačima i uopšte podizanjem kulture ishrane, insistirajući na pravim vrednostima.”\n,,Tražili smo alternativne načine proizvodnje povrća za svoju porodicu zato što smo uvideli da se u zemlji sve teže dolazi do svežih i ukusnih proizvoda.”\nZelene priče - 19. avgusta 2020.\n„Smatram da bi arhitektura trebala zadržati svoju inicijalnu ulogu, a to je da pruži sigurnost ljudima, da se osećaju prijatno i udobno. Imamo samo jedan život i trebali bismo biti sretni u svom okruženju.“\nZelene priče - 12. avgusta 2020.\n„Ja sam jedna vrlo brižna mačka. Kad god vidim da je neko od ljudi ili drugih životinja loše, trudim se da budem pored njih kao emotivna podrška.“\nZelene priče - 4. avgusta 2020.\nZelene priče - 28. jula 2020.\n„Danas većina ljudi teži prirodi, pokušavamo biti ekološki osvešćeniji, te imam utisak da se ipak više vodi računa i o igračkama koje se kupuju. Verujem da roditelji radije kupuju smisleno i pametno, to govori i činjenica da je sve više ljudi koji prave igračke, razne igračke, ne samo heklane i krpene.“\n„Velike prednosti plastike su njena niska cena, brza i jednostavna proizvodnja, lakoća i dostupnost" - što je razlog zbog kojeg ljudi biraju plastiku uprkos njenom negativnom uticaju.“


Hapšenje u Banjaluci zbog dječije pornografije\nPolicijski službenici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske juče su na području grada Banjaluke uhapsili jednu osobu iz Banjaluke zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično djelo ”Iskorištavanje djece za pornografiju”.\n“Policijski službenici Odjeljenja za visokotehnološki kriminalitet Uprave kriminalističke policije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske juče su na području grada Banjaluke lišili slobode lice M.M. iz Banjaluke zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično djelo ‘Iskrištavanje djece za pornografiju'”, navedeno je u saopštenju.\nU policijskom izvještaju je navedeno da je osumnjičeni u vremenskom periodu od 24. juna 2018. do 14. novembra 2019. godine, preko računarske mreže svjesno, koristeći specijalizovane softvere dijelio i pribavljao pomenute sadržaje dječije pornografije.\n“Istog dana, kod navedenog lica je po naredbi nadležnog Suda izvršen pretres na lokaciji stanovanja i tom prilikom su pronađena i oduzeta sredstva izvršenja krivičnog djela i to: 42 hard diska, oko 1050 digitalnih nosača slike i zvuka, kućište računara, tablet i mobilni telefoni koji potiču iz krivičnog djela”, rečeno je iz MUPa RS.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Opština Pljevlja tuži firmu iz Foče\nNEPOŠTOVANJE UGOVORA 13. 03. 2018. 20:56 >> 20:53 1\nOpština Pljevlja tuži firmu iz Foče\nPo završetku grejne sezone lokalna uprava u Pljevljima tužiće firmu “Lovćen trejd” iz Foče, zbog nepoštovanja ugovora o isporuci alternativnih i ekološki prihvatljivih vrsta goriva, peleta i briketa, koji se građanima isporučuju po subvencionisanim cijenama.\nZbog neodgovornog odnosa Fočaka, polovina od 500 pljevaljskih domaćinstava koji su se prijavili za nabavku peleta, ove zime ostali su bez pomenutog energenta.\nTo je i razlog zbog koga su u Opštini odlučili da "presaviju tabak" i podnesu tužbu protiv firme koja se sredinom prošle godine jedina javila na javni poziv za nabavku peleta i briketa i koja je sve ugovorene količine, preko 1000 tona, trebalo da isporuči do 20. decembra prošle godine.\n"„Lovćen trejd" se pokazao kao vrlo nepouzdan partner koji i pored svih naših upozorenja, nije bio u stanju da ispoštuje ugovor o isporuci. Pošto se bliži kraj grejne sezone, a taj isti ugovor realizovan je jedva 50 odsto, ostaje nam samo da pokrenemo sudski postupak. Istovremeno, obratićemo se i Ministarstvu održivog razvoja i turizma da se građanima koji donesu validan račun, a posjeduju odgovarajuću peć, odobri isplata novca umjesto peleta", kaže sekretar opštinskog Sekretarijata za stambeno komunalne poslove, saobraćaj i vode, Zoran Čolović.\nPodsjetimo da je zbog rješavanja ekoloških problema i poboljšanja kvaliteta vazduha u Pljevljima, Vlada Crne Gore 2015. godine za nabavku peleta i briketa opredijelila 417.500 eura.\nOpština Pljevlja Grijanje na pelet


Koristimo kolačiće kako bismo vam ponudili najbolje iskustvo na veb lokaciji. Vaša podešavanja kolačića će biti arhivirana u lokalnom skladištu vašeg pregledača. To uključuje kolačiće potrebne za rad veb lokacije. Pored toga, u bilo kom trenutku možete doneti odluku i promeniti odluku o tome da li prihvatate kolačiće ili birate da odbijete saglasnost za kolačiće koji poboljšavaju rad veb lokacije, kao i za kolačiće koji se koriste za prikaz sadržaja koji je prilagođen vašim interesovanjima. Ako ne prihvatite sve kolačiće, to može uticati na vaše korišćenje lokacije i na usluge koje vam možemo ponuditi.\nDobrodošli na naš One STADA portal za karijeru\nU Stadi sledimo svoju svrhu „Brinemo o zdravlju ljudi kao pouzdan partner”. Naši zaposleni širom sveta žive naše vrednosti Integritet (Integrity), Preduzimljivost (Entrepreneurship), Agilnost (Agility) i Jedna STADA (One STADA) kako bi ostvarili naše ambiciozne ciljeve i oblikovali uspešnu budućnost naše kompanije. Ako ste spremni za nove izazove u kojima možete unaprediti zdravlje ljudi, došli ste na pravo mesto.\nTražimo ljude sa sjajnim stavom i strašću u laboratoriji, proizvodnji ili u administraciji. Sledeći korak je vaš, pogledajte naše otvorene pozicije i postanite deo našeg globalnog STADA tima!\nPriključite se našoj mreži talenata\nKoristimo sledeće kolačiće sesije koji su obavezni kako bi se omogućilo funkcionisanje veb-sajta:\nLinkedIn je društvena mreža orijentisana na zapošljavanje. Koristimo funkciju Prijavi se preko LinkedIn-a kako bismo vam omogućili da se prijavite za poslove pomoću svog LinkedIn profila. Ako odbijete saglasnost za LinkedIn kolačiće, deaktiviraćete mogućnost upotrebe funkcije Prijavi se preko LinkedIn-a.\nGoogle analitika je usluga veb analitike koju nudi Google i koja prati i prijavljuje saobraćaj na veb-sajtu.\nDodaj ovo je vidžet koji vam omogućava da delite poslove preko veba na brojne druge platforme. Ako odbijete saglasnost za kolačiće za vidžet Dodaj ovo, uklonićete mogućnost prikaza i upotrebe ovog vidžeta.


ZA NJU NEMA PAUZE: Maya Berović obara "rekorde"! : Nadlanu.com\nZA NJU NEMA PAUZE: Maya Berović obara "rekorde"!\nObjavljeno 19. mar 2016. / 08:06:03\nOd kako je izdala novu pesmu "Pauza", Maya Berović nema ni jedan dan odmora.Osim promocije pesme u emisijama, ova lepa pevačica obara sve rekorde posete po klubovima, a publika peva novu pesmu zajedno sa njom od reči do reči.\n"Prezadovoljna sam kako je sve krenulo.Pozivi stižu sa svih strana, a svakodnevno dobijam pohvale za pesmu i na društvenim mrežama.Trudim se, koliko mi vreme dozvoljava da se zahvalim ljudima, ali obzirom da stiže na stotine poruka, ne mogu baš svakom odgovoriti"-kaže zadovoljno Maya.\nKako izgleda euforija oko Maye, naša ekipa se uverila u klubu u Tuzli, koji je bio ispunjen do poslednjeg mesta, pa je mnogo onih koji nisu stigli na vreme, ostali ispred kluba, obzirom da unutra nije bilo više mesta.\nSamo dan kasnije, Maya je nastupila u klubu u Beogradu, gde je takođe vladalo veliko interesovanje.Koliko je bilo dobro, kazuje i činjenica da je Maya te večeri oborila rekord posećenosti.


Makedonski peti „Dan D“ - Sputnjik Srbija\nMakedonski peti „Dan D“\n11:45 31.03.2017 (osveženo 11:59 31.03.2017) Preuzmite kraći link\nRasprava u Sobranju o izboru Komisije za izbor i imenovanje predsednika Parlamenta ulazi u peti dan bez realnih izgleda da odluka danas bude doneta.\nPrva konstitutivna sednica Sobranja, nakon vanrednih parlamentarnih izbora, održana je 30. decembra prošle godine, a nastavljena je pre četiri dana.\nČetvorodnevno zasedanje obeležile su polemike najuticajnijih makedonskih partija VMRO-DPMNE, bivšeg premijera Nikole Gruevskog i SDSM Zorana Zaeva, a pre svega odnosile su se na platformu albanskih partija, kojom se traže veća prava za albansku nacionalnu manjinu.\nPlatforma albanskih partija je razlog zbog kojeg predsednik Đorđe Ivanov odbija da mandat za sastav nove Vlade dodeli Zaevu, koji je sa albanskim partijama DUI i Besa obezbedio parlamentarnu većinu od 67 od ukupno 120 poslanika.\nIvanov i VMRO-DPMNE, međutim, smatraju da albanska platforma, za koju se tvrdi da je osmišljena u Tirani i uz podršku albanskog premijera Edija Rame, ozbiljno ugrožava suverenitet i integritet Makedonije.\nPolemika o albanskoj platformi u Sobranju posebno je zaoštrena nakon što je Artan Grubi iz DUI obelodanio da je prihvatanje tog dokumenta bio uslov da ta partija i pokret Besa daju podršku Zaevu za formiranje nove Vlade.\nNakon toga u diskusiji su učestvovali svi poslanici najuticajnije VMRO-DPMNE, koji su od Zaeva zahtevali da kaže zašto je prihvatio albansku platformu, koja, između ostalog, predviđa da albanski jezik bude drugi zvanični jezik u Makedoniji.


Općina Gradačac - Zvanična web stranica - www.gradacac.ba - Općini Gradačac uručeno priznanje za uspješnu saradnju na MEG projektu\nOpćini Gradačac uručeno priznanje za uspješnu saradnju na MEG projektu\nDatum kreiranja utorak, 20 Novembar 2018 21:23\nDanas je Općini Gradačac u okviru projekta općinskog okolišnog i ekonomskog upravljanja ( MEG ) dodijeljen certifikat o uspješnoj saradnji u prvoj godini projekta. Ovim priznanjem potvrđen je pozitivan razvoj općine u oblasti okolišnog i ekonomskog upravljanja.\nNa osnovu rezultata napredka Općine Gradačac utvrđena je metodologija finansijske podrške gdje je Općini Gradačac dodijeljeno oko 225.000 KM za realizaciju komunalnih projekata. Ova sredstva zajedno sa učešćem Općine Gradačac bit će utrošena u izgradnju kanalizacione mreže u MZ Bagdale. Na osnovu ostvarenja napredka u realizaciji ovog projekta Općina ima mogućnost i u narednom periodu unaprijediti rad lokalne uprave što će rezultirati i povlačenjem novih sredstava za nove projekte.


IZVUČEN REDOSLED\nKandidati Srpske liste pod rednim brojem 62\nCentralna izborna komisija na Kosovu i Metohiji izvukla je redosled nastupa stranaka na izborima za gradonačelnike četiri srpske opštine na severu Kosova i Metohije.\nPrema tom redosledu, Kandidati Demokratske partije Kosova nastupiće pod rednim brojem 61, sledi Pokret Samopredeljenje pod rednim brojem 60 i Srpska lista pod rednim brojem 62, preneo je Telegrafi.\nKandidati srpske liste su: Za Opštinu Zvečan - Vučina Janković, Leposavić - Zoran Todić, Severna Mitrovica - Goran Rakić i Zubin Potok - Srđan Vulović.\nVanredni izbore za gradonačelnike četiri srpske opštine na severu Kosova zakazani su za 19. maj.\nKampanja od 13. do 17. maja\nPosle redosleda kandidata sledi sastavljanje biračkog spiska i kampanja koja će trajati od 13. do 17. maja. To je za Novosti potvrdio srpski član Centralne izborne komisije Stevan Veselinović, koji kaže da su za izbore zakazane za 19. maj do sada potvrđeni kandidati tri politička subjekta - Srpske liste, Demokratske partije Kosova Hašima Tačija i Samoopredeljenja.\n"Srpska lista je jedina srpska partija koja je predložila svoje kandidate za predsednike opština i to - Gorana Rakića za severni deo Kosovske Mitrovice, Zorana Todića za Leposavić, Vučinu Jankovića za Zvečan i Srđana Vulovića za Zubin Potok", naveo je Veselinović.


Predstavljen javni poziv za dodelu bespovratnih sredstava mikro i malim preduzećima - JUGPRESS\nPredstavljen javni poziv za dodelu bespovratnih sredstava mikro i malim preduzećima\nNa Visokoj poslovnoj školi danas je održana 10. promotivna sesija Razvojnog programa EU PRO, na kojoj je predstavljen javni poziv za dodelu bespovratnih sredstava mikro I malim preduzećima I preduzetnicima.\nZa povećanje konkurentnosti lokalne privrede u Šumadiji, zapadnoj, južnoj I istočnoj Srbiji, Evropska unija je opredelila 4,5 miliona evra.\nCilj informativne sesije je da se zainteresovani vlasnici malih I mikro preduzeća I preduzetnici, registrovani izmedju 2013. I 2017. godine, upoznaju sa programom podrške i načinima apliciranj za bespovratna sredstva.\n” To su mlada preduzeća, u drugom investicionom ciklusu, kojima još uvek nisu dostupni komercijalni izvori finansiranja za unapredjenje poslovanja. Jedan od uslova za konkurisanje jeste da su firme registrovane na teritoriji na kojoj se sprovodi Program. To je 99 lokalnih samouprva, u dva upravna regiona: Šumadija I zapadna Srbija, odnosno južna I istočna Srbija.Sredstva su namenjena prevashosno nabavci opreme, ali I modernizaciji usluga u IT sektoru. Pojedinačni grantovi za preduzeća registrovana prošle I pretprošle godine iznose maksimalno 2o hiljada, a firme, koje su sa radom započele izmedju 2o13. I 2o15. godine, mogu dobiti maksimalno 50.000 evra, pojašnjava Olivera Kostić, menadžer Sektora za mala I srednja preduzeća EU PRO programa.\nPoziv je otvoren je do 6. jula, nakon čega kreće prva provera pristiglih prijava:\n– Radi se o dvostepenom procesu, što znači da će u drugu fazu ući samo projekti koji su u startu dobili pozitivnu ocenu. Oni će biti pozvani da predaju pun predlog projekta, nakon čega će se odlučivati o dodeli sredstava. Ovaj koncept je veoma jednostavan, tako da pozivamo sve zainteresovane da posete naš sajt. Apliciranje je na srpskom jeziku, to je formular koji ima tri strane, a kada se popuni, ne očekujemo da bude duži od 1o. Svima koji imaju dobre poslovne ideje, prijavljivanje zaista neće biti teško.\nNa info sesijama, kaže Kostićeva, najčešća pitanja se odnose na društveno-odgovorno poslovanje, jer se ovim pozivom posebno ocenjuju preduzeća I preduzetnici, koji se odgovorno ponašaju prema zajednici u kojoj posluju. Vodimo računa o tome da novac dobiju one firme, čiji posao utiče na razvoj drugih biznisa, kao I čitave lokalne sredine, pa su, takvim pristupom, privrednici I preduzetnici malo zatečeni.\nProgram EU PRO za podršku razvoju malih I srednjih preduzeća, opredelio je 4,5 miliona evra, a više informacija I formulare prijave, pronaći će na sajtu: www.eupro@org.rs.


FoNet | 18. jan 2017.\nBrajović je istakao da pravo na informisanje na jezicima nacionalnih manjina, pravo na obrazovanje na svim nivoima na maternjem jeziku, kao i pravo na javnu upotrebu maternjeg jezika, nisu bili dovedeni u pitanje ni u najtežim vremenima kroz koje su, posebno u bliskoj prošlosti, prolazili srpski narod i država.\n„Prethodne godine, a taj trend će biti nastavljen i u 2017., za medije koji informišu na jezicima nacionalnih manjina iz republičkog budžeta i budžeta AP Vojvodine izdvojeno je više sredstava nego za sve ostale medije, ne računajući budžetska izdvajanja za javne servise“, rekao je Brajović.\nOn je, na seminaru „Pravo na informisanje osoba koje pripadaju manjinama“, precizirao da je manjinskim medijima pripalo oko 305.000.000 dinara, a svim ostalim medijima 215.000.000 dinara.\nKao posebno vrednu, Brajović je pomenuo činjenicu da Radiotelevizija Vojvodine proizvodi i emituje programe na 13 jezika, po čemu je ovaj javni servis sigurno među jedinstvenim u svetu.\nPrema njegovim rečima, u 2016. godini je 50, od 166 opština i gradova, ne računajući teritoriju AP Kosova i Metohije, izdvojilo novčana sredstva za konkurse za projektno sufinansiranje medijskog sadržaja na manjinskim jezicima.\nBrajović je najavio da će Ministarstvo kulture i informisanja predložiti izmene Zakona o javnom informisanju i medijima, kako bi lokalne samouprave bile obavezne da raspisuju konkurse i izdvajaju više novca za projektno sufinansiranje svih, pa i manjinskih i višejezičnih lokalnih medija.\nKako je objasnio, u praksi se dešava da određeni broj lokalnih samouprava izdvaja malo ili nimalo novca za informisanje.\nSeminar je u Beogradu organizovalo Ministarstvo kulture i informisanja, u saradnji sa Evropskom komisijom.\nCilj seminara je ispunjavanje aktivnosti iz Akcionog plana za Pregovaračko poglavlje 23, kao i Akcionog plana za ostvarivanje prava nacionalnih manjina.\nPored Brajovića, na seminaru učestvuju eksperti koje je angažovala Evropska komisija, predstavnici Saveta Evrope, OEBS i renomiranih evropskih univerziteta.\nKako je saopšteno, oni će predstaviti međunarodni regulatorni okvir, kao i primere najbolje prakse iz oblasti prava na informisanje osoba koje pripadaju manjinama.\nZa učešće na seminaru pijavilo se više od 50 predstavnika državnih organa, regulatornih i samoregulatornih tela, medijskih i novinarskih udruženja, nacionalnih saveta nacionalnih manjina i međunarodnih organizacija.\n← Milović: Bio sam i ostao ubeđen da Ćuruviju nisu ubili kriminalci\nNije stvar u sendvičima, već što se ljudski um svodi na puki instikt →