Najnovije: Rat u Ukrajini, 48. dan - Rusi uništili slovački S-300. Veliki gubici Ukrajine u ljudstvu i tehnici\nNajnovije: Rat u Ukrajini, 48. dan – Rusi uništili slovački S-300. Veliki gubici Ukrajine u ljudstvu i tehnici\nRusi tvrde da su uništili slovački poklon Ukrajini S-300. Raketama “kalibar” Rusi su uništili divizion PVO sistema S-300, koji je krajem prošle nedelje stigao iz Slovačke. U saopštenju ministarstva odbrane RF kaže se da je “divizion S-300, koji je stigao iz jedne evropske zemlje, uništen na jugu velikog ukrajinskog grada Dnjepropetrovska, gde se nalazio u hangaru”. Uništene su i četiri lansirne rampe S-300, a takođe je poginulo 25 oficira i vojnika koji su bili u hangaru.\nPremijer Slovačke Eduard Heger za vreme nedavnog boravka u Kijevu hvalio se kako su predali svoj divizion S-300 Ukrajini i da je ta tajna operacija prevoženja trajala dva dana. Poslije objavljivanja vijesti da je uništen “poklon” iz Slovačke, reagovao je premijer Eduard Heger, koji je kazao da nije tačno da je raketom pogođen sistem S-300. Njemu su to kazali u Kijevu, što je i za očekivati jer im nije u interesu da se sazna kako im Rusi brzo otkrivaju i uništavaju vojnu pomoć koju dobijaju.\nVeć dosta dugo Rusi potpuno kontrolišu nebo nad Ukrajinom, pa je dolazak starih sovjetskih sistema S-300 iz Slovačke u medijima prestavljen kao veliko pojačanje. Pošto se radi o starim modelima S-300, njihov domet je bio samo dvjesta kilometara, pa oni nisu mogli da zaštite veliki prostor Ukrajine. Bilo je sasvim jasno da će Rusi samo čekati da saznaju gde se oni nalaze, a posle toga će ih gađati visokopreciznim raketama “kalibar”.\nPao Bajraktar kod Krima. Ministarstvo odbrane Rusije objavilo je video-snimak fregate Crnomorske flote koja je uništila ukrajinsku udarnu bespilotnu letelicu „bajraktar“ kod obale Krima. Posada fregate Crnomorske flote Rusije uništila je kod zapadne obale Krima dron „bajraktar“, lansirajući dvije rakete brodskog protivvazdušnog raketnog sistema „štil“, navodi vojni resor. Na snimku se vidi uzastopno lansiranje dve protivvazdušne navođene rakete. Ukrajinski dron bio je 30 kilometara udaljen od fregate.\nUkrajincima izbačeno iz stroja više stotina ljudi. Ruske snage nastavljaju da evakuišu civile iz opasnih delova Ukrajine. Pregled stanja na ratištu u Ukrajini dao je general Igor Konašenkov.\nOn je naglasio da su ruske snage 11. aprila popodne, u oblasti naselja Časov Jar, Donjecka oblast, upotrijebile raketni sistem Kinžal kojim je uništeno utvrđeno i dobro zaštićeno komandno mjesto grupe ukrajinskih trupa u Donbasu.\nU izvještaju je navedeno da je u oblasti Selidova, Donjecke oblasti, uništene su visokoprecizne rakete sa vazdušnim lansiranjem: ukrajinski lanser taktičkog raketnog sistema Točka-U, dva višecevna raketna bacača u podzemnom skloništu, dva kamuflirana klastera vojne opreme i naoružanja, i do 40 ljudi ukrajinskih nacionalista.\nTakođe u izveštaju je navedeno i da je u oblasti Novogrodovke, Donjecka oblast, uništen je bazni logor terorističke organizacije nacista Desni sektor.\nGenaral je naveo i da je tokom dana, visokoprecizne kopnene rakete u oblastima naselja Popasnaja, Novozvanovka i Zolote u Donjeckoj oblasti uništile su: komandu i osmatračnicu bataljona, tri četa uporišta, dve četne taktičke grupe ukrajinske 24. mehanizovane brigade i jednu brigade teritorijalne odbrane, kao i dva mjesta gomilanja ljudstva, naoružanja i vojne opreme.\n– Ukupno, kao rezultat udara u ovim oblastima, uništeno je do 300 ukrajinskih militanata, preko 50 borbenih oklopnih vozila i do 25 vozila različite namjene, kazao je Konašenkov.\nRuski PVO sistemi oborili su lovac Su-27 ukrajinskog ratnog vazduhoplovstva u rejonu sela Sinelnikovo Dnjepropetrovske oblastinavodi se u izvještaju.\n– Operativno-taktička avijacija Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije pogodila je 42 vojna objekta Ukrajine, kazao je Konašenkov. – Među njima: tri komandna mjesta, dve radarske stanice za osvjetljenje i navođenje, skladište goriva, kao i 35 uporišta i područja koncentracije ukrajinske vojne tehnike.\nUkupno, od početka specijalne vojne operacije, uništeno je: 130 aviona, 99 helikoptera, 243 S-300, Buk-M1, protivvazdušna raketna sistema Osa AKM, 441 bespilotna letilica, 2132 tenka i dr. borbena oklopna vozila, 241 raketni sistem za rafalnu vatru, 913 oruđa terenske artiljerije i minobacača, kao i 2.028 jedinica specijalnih vojnih vozila.\nNEWER POSTPrijava protiv načelnika Kalinovika zbog sukoba interesa\nOLDER POSTNovi transfer u NSRS -Šešić prelazi u redove vladajućih


Centralna banka Republike Kosovo objavila je Godišnji izveštaj za 2020. godinu | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\nCentralna banka Republike Kosovo objavila je Godišnji izveštaj za 2020. godinu\nU ovom izveštaju su obuhvaćeni svi događaji iz 2020. godine, koji su praćeni novim okolnostima zbog pandemije Covid-19.\nUprkos izazovima koje je prouzrokovala pandemija, CBK je uspela da uspešno ispuni svoju ustavnu i zakonsku agendu. Zahvaljujući preduzetim merama, uspeli smo da finansijski sektor bude stabilan, održiv i konkurentan, kao i sa rastućim trendom. Ovi događaji su omogućili efikasnu podršku ekonomiji zemlje od finansijskog sektora, stalno smanjenje troškova finansijskog posredovanja, povećanje poverenja građana u finansijski sektor, kao i povećanje interesovanja stranih investitora u ovaj sektor.\nOd prvog dana ograničavajućih mera, CBK je aktivirala Tim za kontinuitet rada, čiji je zadatak bio da prati i daje uputstva koje obezbeđuju odvijanje funkcija CBK i finansijskog sistema uopšteno.\nU cilju što efikasnijeg suočavanja sa stvorenim uslovima, CBK se u kontinuitetu koordinirala sa svim institucijama na Kosovu, finansijskim institucijama na Kosovu, privrednim komorama, kao i međunarodnim finansijskim institucijama, održavajući veoma česte sastanke kako bi osigurala preduzimanje adekvatnih i blagovremenih mera za potrebe privrede.\nKao rezultat naših neprekidnih komunikacija odobren je RFI (Rapid Financing Instrument) od strane MMF-a, u iznosu od 52 miliona evra za pokrivanje urgentnih i privremenih potreba platnog bilansa kao rezultat pandemije COVID -19. Takođe, nakon koordinacije sa centralnim bankama iz regiona, Centralna evropska banka je usvojila zahtev CBK-a za uspostavljanje repo linije finansiranja u iznosu od 100 miliona evra. Ova linija finansiranja omogućava CBK-u da pozajmi likvidnost u evro valuti od Eurosistema, kako bi rešila moguće potrebe likvidnosti za finansijske institucije na Kosovu u slučaju nefunkcionisanja tržišta zbog pandemije COVID-19.\nVidevši da ekonomija zemlje ulazi u jednu istaknutu krizu, gde su se privreda i građani suočavali sa velikim finansijskim poteškoćama, CBK, na osnovu najboljih međunarodnih praksi i u saradnji sa institucijama za davanje kredita na Kosovu, preduzela je niz mera za pružanje pomoći ekonomiji, kako bi što lakše prevazišla izazove ove krize. Ove mere su se najpre sastojale u primeni moratorijuma za plaćanje kredita bez ikakve kaznene mere za sve zajmoprimce, na koje je pandemija negativno uticala.\nMere preduzete od strane CBK-a ocenjene su kao veoma adekvatne, kako od strane domaće javnosti, tako i od strane međunarodnih finansijskih institucija kao što su Međunarodni monetarni fond u izveštaju Artikla IV o Kosovu, Svetska banka i Evropska komisija.\nDoprinos bankarskog sektora u podršci ekonomiji bio je veoma bitan i u pogledu nastavka kreditiranja, uprkos povećanju nivoa rizika sa kojima su se banke suočile i, istovremeno, da održavaju visok nivo likvidnosti i adekvatnosti kapitala.\nBankarski sektor nastavlja da ima dobar kvalitet kreditnog portfolija sa nivoom nenaplativih kredita od 2.7 odsto. Sektor mikrofinansijskih i nebankarskih finansijskih institucija takođe je nastavio da ima značajan uticaj u kreditiranju domaćinstava i malih preduzeća.\nPenzijski sektor u 2020. godini je okarakterisan značajnim usporavanjem rasta u poređenju sa prethodnom godinom, dok u usporavanju rasta aktivnosti penzijskog sektora uticalo je povlačenje 10 odsto sredstava iz Trusta od strane uplatilaca doprinosa, u okviru paketa za ekonomski oporavak.\nPored toga, i negativni povraćaj od investicija tokom prvog kvartala 2020. godine (kao rezultat efekata Covid-19 u ekonomiji i finansijskim tržištima), uticao je na usporavanje aktivnosti penzijskog sektora. Ali, gubici prouzrokovani tokom prvog kvartala, nadoknađeni su tokom narednog kvartala, sa bruto povraćajem investicija od 160 miliona evra. Shodno tome, sektor je zaključio godinu sa bruto pozitivnim povraćajem od investicija od 72.3 miliona evra, bez obzira na suočavanje sa izazovima koje je prouzrokovala pandemija Covid-19.\nSektor osiguranja nastavio je da zabeleži napredak koji je evidentiran povećanjem korišćenja proizvoda osiguranja u našoj ekonomiji, gde je aktiva sektora osiguranja, u 2020. godini iznosila 2.8 odsto od ukupne aktive finansijskog sistema sa godišnjim rastom od 11.6 odsto, čuvajući nivo rasta iz prethodne godine koji je bio na nivou od 11.8 odsto.\nKosovska ekonomija se procenjuje da je zabeležila pad od 3.9 odsto u 2020. godini. Tokom 2020. godine, kosovska ekonomija je nastavila da ima fiskalnu stabilnost i stabilnost cena. Javni dug je u 2020. godini dostigao 1.5 milijardi evra ili 21.8 odsto BDP-a. Ukupan nivo cena na Kosovu, izraženo kroz indeks potrošačkih cena, zabeležio je stopu od 0.2 odsto u 2020. godini. Kretanje cena na Kosovu još uvek se određuje uglavnom od kretanja cena na međunarodnim tržištima, kao posledica visoke zavisnosti kosovske ekonomije od uvoza. Finansijski sistem, uprkos poteškoćama koje su prouzrokovane od strane pandemije, nastavlja da bude stabilan i da ima veoma važnu ulogu u ekonomskom razvoju Kosova.\nViše detalja iz Godišnjeg izveštaja 2020. možete naći na sledećem linku: CBK_Godisnji-Izvestaj_2020.pdf (bqk-kos.org)


Aktuelno / Brza procena rizika: Otkrivanje novih varijanti SARS-COV-2 u vezi sa kanadskom kunom\nsubota, nov 21 2020\n* Kakav rizik predstavljaju za zdravlje ljudi varijante povezane sa kanadskom kunom SARS-CoV-2?\nTrenutni dokazi dostupni iz Danske i Holandije o SARS-CoV-2 varijantama u vezi sa kanadskom kunom ukazuju na to da ove varijante mogu brzo da cirkulišu na farmama kanadskih kuna i ljudskim zajednicama u blizini farmi, međutim, čini se da nisu prenosivije nego druge cirkulišuće varijante SARS-CoV-2. Dakle, verovatnoća infekcije varijantnim sojevima povezanim sa kunama procenjuje se kao niska za opštu populaciju, umerena za populacije u oblastima sa visokom koncentracijom farmi nerčeva i vrlo visoka za pojedince koji su profesionalno izloženi.\nPacijenti za koje je prijavljeno da su zaraženi varijantama povezanim sa kunom, uključujući varijantu klastera 5 u Danskoj, izgleda da nemaju ozbiljnije kliničke simptome od onih zaraženih varijantama koje nisu povezane sa kunama. Stoga se čini da je trenutni uticaj COVID-19 na težinu bolesti kod pacijenata zaraženih bilo kojom varijantom vezanom za kune sličan onima zaraženim varijantama koje nisu povezane sa kunom. Ovaj uticaj je prethodno procenjen kao nizak za opštu populaciju i veoma visok za pojedince sa faktorima rizika za ozbiljnu bolest COVID-19, poput starijih osoba.\nImunitet, reinfekcija, vakcinacija i lečenje\nOd svih do sada analiziranih varijanti povezanih sa kunama, samo je varijanta Klastera 5 izazvala posebnu zabrinutost zbog svog efekta na antigenost. Dalja istraživanja su potrebna da bi se procenilo da li ovo može imati bilo kakav uticaj na i) rizik od ponovne infekcije, i) smanjenu efikasnost vakcine ili iii) smanjenu korist lečenja plazmom kod rekonvalescentnih pacijenata ili sa monoklonskim antitelima. Treba napomenuti da kontinuirani prenos SARS-CoV-2 na farme nerca može na kraju dovesti do drugih varijanti zabrinutosti.\nPrekogranično širenje varijanti SARS-CoV-2 koje se odnose na kune u zemljama EU / EEA i Velikoj Britaniji preko ljudi do sada nije primećeno, ali nema naznaka da je potencijal za prekogranično širenje različit od onog za druge varijante SARS-CoV-2. Genetska adaptacija u populacijama kuna mogla bi da dovede do selektivne prednosti u regionima koji se bave uzgojem kuna. Mutacija I453F, koja definiše varijante povezane sa kunama, takođe je otkrivena van Evrope, što ukazuje na potencijalnu cirkulaciju takvih sojeva. U poslednjih nekoliko meseci, prenos zajednice se dogodio u Danskoj i donekle u Holandiji, što bi moglo dovesti do prekograničnog širenja. Prekogranično širenje varijanti SARS-CoV-2 u vezi sa kunama u zemljama EU / EEA i Velikoj Britaniji kroz životinje i proizvode životinjskog porekla čini se vrlo malim.\nNa osnovu informacija koje su trenutno dostupne o prenosivosti, ozbiljnosti, imunitetu i prekograničnom širenju, ukupan nivo rizika za zdravlje ljudi koji predstavljaju varijante povezane sa kunama SARS-CoV-2 može se odrediti kao:\nnizak za opštu populaciju i umereno za medicinski osetljive osobe, što se ne razlikuje od ostalih sojeva SARS-CoV-2 (nije povezano sa kunama);\nnizak za opštu populaciju u područjima sa visokom koncentracijom farmi nerca i umeren do visok za medicinski ugrožene pojedince koji žive u istim oblastima;\numereno za nemedicinski ranjive osobe sa profesionalnom izloženošću i vrlo visoko za medicinski osetljive osobe sa profesionalnom izloženošću. Ako se potvrde zabrinutosti u vezi sa imunitetom, reinfekcijom, vakcinacijom i lečenjem, procena rizika će se odmah pregledati kako bi se ponovo procenio ukupan nivo rizika za ljudsko zdravlje i potencijalne implikacije na dijagnozu, lečenje i razvoj vakcine COVID-19. Ovo se takođe odnosi na sve dalje povezane sa kunama, varijante sa mutacijama u proteinu S koje mogu nastati i širiti se u EU / EEA i Velikoj Britaniji.\nViše iz ove kategorije « Zašto je važno da obeležimo 26. jun: Međunarodni dan borbe protiv zloupotrebe i krijumčarenja droge\tObeležavanje Dana Gornjeg Podunavlja i Dana "Evropskog Amazona" - uz čari koncerta u šumi »


Nova oprema za veću ekonomsku samostalnost žena sa iskustvom nasilja\nYou are at:Home»Vesti»Nova oprema za veću ekonomsku samostalnost žena sa iskustvom nasilja\nBy Vesna Kovačević on\t 05/03/2020 Vesti\nNasilje nad ženama i dalje je jedan od najčešćih vidova kršenja ljudskih prava.Istraživanja pokazuju da je svaka treća žena starija od 15 godina, preživela neki oblik fizičkog ili seksualnog nasilja. Kao jedan od vidova rodno zasnovanog nasilja prisutno je i ekonomsko nasilje koje je jedan od ključnih razloga zašto se žene ne odlučuju da napuste nasilnika i ostvare svoja prava.\n“Fond B92 već više od 15 godina radi na promeni odnosa našeg društva prema nasilju prema ženama. Od izgradnje sigurnih kuća, nacionalnih kampanja do ekonomskog osnaživanja žena kroz program ONAsnaživanje. Unapređeni i obogaćeni životi brojnih polaznica treninga organizovanih u okviru ONAsnaživanja u poslednjih 5 godina, dobitnica malih grantova za pokretanje i unapređenje malih biznisa, kao i žena angažovanih u tri socijalna preduzeća koja smo osnovali u okviru ovog programa potvrda su nam i ohrabrenje da nastavimo sa radom na ovom veoma važnom pitanju za naše društvo. Imali smo mnogo saveznika u ovoj borbi, a kompanija AVON je jedan od najdugovečnijih – veoma se radujemo što nastavljamo saradnju kroz ONAsnaživanje i zahvalni smo na ovoj donaciji koja će olakšati rad ženama u sva tri udruženja.” – poručio je Veran Matić, predsednik Upravnog odbora Fonda B92.\n„Svaki put kad izgovorim hvala, osetim da smo mi iz udruženja koje okuplja program ONAsnaživanje bliže cilju, dalje od problema. Svaki put kad nekom treba da pružim ruku zahvalnosti i prijateljstva, znam da je to ruka poverenja, nova šansa, kao i obećanje da možemo i hoćemo. Zato i danas, sa istim osećanjem da ste sa nama i uz nas, hvala što verujete da je vaša donacija u toplim, nežnim i snažnim rukama.“ – navela je Jelena Gajić iz Udruženja „Ruke“.\nUručenje donacije simbolično je obavljeno ispred Skulpture ženske hrabrosti koju je sa istim ciljem, osnaživanja žena, kompanija Avon postavila početkom decembra prošle godine na platou Ušće SC. Podrška projektima i realizacija kampanja koje imaju za cilj zaustavljanje nasilja nad ženama omogućena je izdvajanjem celokupnog bruto profita od prodaje specijalnih Avon proizvoda za hrabrost.\nPokrenuta 2008. godine, kroz edukaciju javnosti i donacije, Avon akcija Reci NE nasilju nad ženama zalaže se za zaustavljanje nasilja nad ženama. Do sada su u okviru ove Avon akcije, donacijom sigurnosnih sistema opremljene 3 sigurne kuće u Srbiji, podržan projekat Autonomnog ženskog centra „Mogu da neću. Ljubav nije nasilje!“ i sprovedene informativne kampanje sa ciljem podizanja svesti o ovom problemu.


BEOGRAD - Telekom Srbija ne brine previše kako da prijatno iznenadi građane i obezbedi priključke za fiksne telefone, ali, ne retko, šokira korisnike enormno visokim računima. Porodica Marković koja živi na Banovom Brdu u Beogradu godinama plaća račune u proseku oko 1.000 dinara, najveći je do sada bio 2.500 dinara. U junu je, međutim, stigao obračun da treba da plate 46.630 dinara, a za jul 11.892 dinara.\nMarkovići su reklamirali račun i zatražili mikrofilm. Ova porodica je inače priključena na staru centralu, a službenici su, kako tvrde Markovići, rekli da je mikrofilm, koji beleži pozive, izgreban. Posle insistiranja da im se obezbedi taj dokument, rečeno je da je izgubljen. Markovićima je, uz to rečeno, da su verovatno zvali 041, što oni kategorički odbacuju.\nTelekom: Reklamacija neosnovana\nU sektoru za spoljne odnose Telekoma kažu da su "dve komisije Telekoma, prvostepena i drugostepena, sastavljene od najboljih stručnjaka, sa sigurnošću utvrdile da su impulsi potrošeni sa priključka Mirkovića". U ovom objašnjenju se dodaje da je ceo slučaj proveravan i treći put, po nalogu Ministarstva za kapitalne investicije, kada je ponovo konstatovano da je reklamacija neosnovana.\n- Jedna šefica u Korisničkom servisu rekla nam je da nikada nećemo videti mikrofilm. Sve je počelo tako što nas je u subotu, 11. juna u 14.55 sati, pozvao neko ko se predstavio kao službenik Telekoma i rekao nam da je do tog trenutka, u roku od tri dana, napravljen račun od oko 64.000 dinara. Zaboravili smo na tu činjenicu dok nismo dobili račun, koji na sreću nije bio toliko visok koliko je najavljeno, ali za naša primanja i ovaj je astronomski - kaže Mirjana Mirković.\nIako u Telekomu tvrde da je sve podložno dokazivanju i da greške nisu moguće, veliko pitanje ostaje kako se i na koji način može utvrditi da li se neko iz Telekoma ili iz komšiluka "nakačio" na nečiji broj ili je neko od ukućana zaista telefonirao u inostranstvo ili zvao neku "vruću" liniju.\nNa naše pitanje zašto se ne može dobiti mikrofilm, u Telekomu kažu da mikrofilm ipak postoji i da vlasnik telefonske linije, ili onaj ko ima ovlašćenje treba da podnese pismeni zahtev. Mirkovići su nastavili da plaćaju račune za avgust (650 dinara), septembar (oko 300 dinara), ali su se, u međuvremenu, žalili inspekciji telekomunikacija u Ministarstvu za kapitalne investicije. Međutim, od inspektora Nebojše Marinkovića dobili su objašnjenje da je postavljen kontrolnik koji je registrovao pozive ka 041.\n- Niko iz naše porodice sigurno nije zvao brojeve koji počinju tim ciframa, kada neko razgovara sve se čuje u stanu, nemoguće je to sakriti. Nikada nismo imali probleme te prirode u kući - navodi Mirjana Mirković i dodaje da oni taj novac nemaju i da neće platiti račune "koje nisu napravili, pa makar im Telekom i isključio telefon". Mirkovići su dobili opomenu pred demontažu priključka da će, ukoliko zaostale račune ne plate do 2. novembra, ostati bez telefona. To još nisu učinili.


Renovirani Dom zdravlja u Leposaviću na usluzi pacijentima - Kosovo Online\n8. Novembar 2019. • 17:04\nU prisustvu rukovodstva mitrovačkog Kliničko – bolničkog centra i čelnika opštine Leposavić, direktor Kancerije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić obišao je danas i predao na upotrebu u ovoj najsevernijoj opštini renovinari Dom zdravlja za čiju je adaptaciju i sređivanje značajna sredstva izdvojila Vlada Republike Srbije.\n„Kada sam čuo od ljudi bilo mi je puno srce jer im je sada neuporedivo lepše da rade u sveže renoviranom Domu zdravja, sa sređenim toaletima i ambulantama i da mogu bolje da brinu o svojim pacijentima. Ovo je kraj koji je poznat po vrednim i radnim ljudima, i koji je bio poznat po povećanom natalitetu i nastavićemo da ulažemo da se srpska i sva druga deca rađaju i žive u uslovima dostojnih čoveka. Drago mi je da sam video ljude koji su rešeni da se bore da ostanu svoji na svome“, rekao je Đurić.\n„Želim da iz Leposavića pošaljem poruku našim ljudima da računaju na to da će država Srbija u narednom periodu nastaviti da ulaže u svoje institucije, u njihovo obnavljanje, da ćemo nastaviti da ulažemo i u zdravstvo, školstvo i sve ostale institucije na Kosovu i Metohiji. Svake godine ćemo zapošljavati mlade ljude, ulagati u privrednu infrastrukturu i u život ljudi na KiM, da bi mogli da planiraju sa sigurnošću svoju budućnost na ovim prostorima.To je najvažniji zadatak, jer je svaki Srbin na KiM međa Srbije i najčvršći garant opstanka naše države na Kosovu i Metohiji“, rekao je Đurić.\nDirektor Kliničko – bolničkog centra Kosovska Mitrovica Milan Ivanović preneo je zahvalnost državnim institucijama Srbije koje su prepoznale značaj srpskih zdravstvenih ustanova na Kosovu.\n„Ovo je samo jedan segment ove ozbiljne i odgovorne politike koja se kao nikada vodi sada prema ovom prostoru i prema srpskom narodu na prostoru Kosova i Metohije i u pogledu stvaranja adekvatnih uslova naših pacijenata i u pogledu uslova za rad naših zaposlenih, a drugi segment je i najava novih zapošljavanja. Upravo ovih dana završava se konkurs preko kojeg ćemo u narednih nekolikom dana primiti 51 zdravstvenog radnika u našem Kliničko-bolničkom centru, a samim tim i u ovom Domu zdravlja“, rekao je Ivanović.\nPrve radne dane, pre punih 35 godina, u ovom Domu zdravlja započela je i sadašnja direktorica ove zdravstvene ustanove koje poručila da ga ostavlja u amanet onima koji dolaze posle nje da nastave da rade na dobrobit pacijenata.\n„Pored prostora potrebna je i adekvatna savremena oprema i stručni školovani kadrovi i nadamo se da će se u budućnosti, u saradnji sa lokalnom samoupravom i Kancelarijom za Kosovo i Metohiju, i to ostvariti i da će sve to biti na obostrano zadovoljstvo i zaposlenih i naših građana“, rekla je Vukadinović.\nGradonačelnik Leposavića Zoran Todić podsetio je da u ovoj opštini ima 71 selo sa zaseocima i da je značaj ovog Doma zdravlja veliki.\n„Ovaj projekat rekonstrukcije i adaptacije ima veliki značaj kako za naše radnike koji su zapošljeni u ovom Domu zdravlja tako i za naše građane, jer smo dobili kvalitetne uslove i za radnike i za lečenje naših sugrađana“, rekao je Todić.\nMarko Đurić Leposavić Dom zdravlja\nĐurić: Nadam se ukidanju taksi, sloboda kretanja ne bi ni trebalo da bude tema\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da se nada da će takse koje je Priština uvela na robu iz Srbije pre nešto više od godinu dana biti ukinute, da tema slobode kretanja, kako građana tako i zvaničnika, ne bi trebalo uopšte ni da se pojavljuje kao takva, uz poruku da je Srpska lista ta koja je na demokratski način, voljom srpskog naroda, dobila pravo da ih zastupa u institucijama.


Čanak traži od Korheca ocenu ustavnosti zakona o budžetu Srbije | Novosadski informativni portal 021\nČanak je u pismu ocenio da Korhec, kao sudija iz Vojvodine, treba da ima razumevanja za pitanja kršenja Ustavom zagarantovanog prava Vojvodine na prihode, "onako kako je Ustavom utvrđeno". "Izostanak poštovanja sopstvenog Ustava u delu o finansiranju Vojvodine, daje signal neozbiljnosti i Srbija se ne može zvati pravnom državom sve dok ne ispravi tu nepravdu načinjenu Vojvodini", naveo je Čanak u pismu.\nLSV je pre godinu dana podnela inicijativu za ocenu ustavnosti dela Zakona o budžetskom sistemu i Zakona o budžetu Srbije, ali nije dobio odgovore i informaciju kada će Vojvodini biti vraćeno "više od dve milijarde evra, koliko joj je uskraćeno nepoštovanjem Ustava u periodu od deset godina". Inicijativom je tada traženo mišljenje Ustavnog suda, jer, kako se navodi, "zakoni onemogućavaju sprovođenje odredbe Ustava Srbije kojom se garantuje pravo Vojvodine na budžet u iznosu najmanje sedam odsto u odnosu na budžet Republike".\nNenad Čanak\tzakobn o budžetskom sistemu\ttamaš korhec


Aktuelnosti iz zemlje i sveta 22/2017 | TRT Srpski\nAktuelnosti iz zemlje i sveta 22/2017\n29.05.2017 ~ 19.04.2018\nPoseta predsednika Redžepa Tajjipa Erdogana SAD je održana u seni najveće krize u odnosima Turske i SAD-a. Pre sastanka u američkim medijima kružila je vest da će Erdogan biti jedan od“najtežih” gostiju Trumpu. Bilo u domaćim, bilo u stranim medijima, pisano je da će ovaj sastanak doprineti kidanju veza ove dve zemlje. Međutim, kao što smo već do sad to i rekli, sastanak Erdogana i Trumpa je dokazao netačnost pisanja ovih medija. Predsednik Trump je dočekavši predsednika Erdogana na ulazu u Belu kuću, svim gestovima ukazao na svoje gostoprimstvo.Na sastanku su oba lidera skrenula pažnju na važnost odnosa SAD i Turske izbegavši teme koje su osnovane na nesporazumima. Prema tome, kada se pogleda na ovaj sastanak, može se reći da je protekao pozitivno i usešno.\nS obzirom na kritičnost ovog sastanka, predsednik Erdogan je u ovu posetu otišao sa svojom odabranom delegacijom. Među temamo o kojima je na sastanku bilo reči, bile su vojne, strateške, političke i ekonomske teme kao i borba protiv terora i mnoge druge teme koje negativno utiču na odnose Turske i SAD. Ako detaljno proanaliziramo, ove teme su bile: generalno pitanje Sirije i Bliskog istoka, potražnja vojne opreme od strane Turske, borba protiv terora, pitanje terorističke organizacije FETO, tema ZPG i borba protiv terora, borba protiv ISIS-a kao i planirana operacija za Rakku.\nS druge strane, ako se pogleda na rezultate ovog sastanka, postigao je željeni cilj. Naročito je jasno došlo do izražaja da SAD ima drugačije mišljenje po pitanju tema o terorističkim organizacijama FETO i YPG. Po pitanju teme o terorističke organizacije FETO-u američki predsednik je, uz obrazloženje da se radi o pravnom postupku, iznio negativan stav prema zahtevu Turske, ali je ipak i pored toga dao reč da će oformiti komisiju koja će budno pratiti rad terorističke organizacije FETO. Što se tiče terorističke organizacije PYD, pošavši od stanovišta da je to organizacija nezavisna od PKK, rekao je da će SAD u borbi protiv ISIS-a i kako bi oslobodila Rakku, nastaviti suradnju sa ovom organizacijom.\nAko na situaciju pogledamo sa stanovišta “pune čaše”, mnogo tema je na ovom sastanku zaključeno na pozitivan način. Pre svega, odnosi Turske i SAD su se izvukle iz začaranog kruga neizvesnosti, komunikacija ove dve zemlje su izbegle zamke koje bi prouzrokovale krizu te je na taj način odnos dve zemlje stavljen pod kontrolu. To sve predstavlja jedu novu etapu u suradnji Turske i SAD-a u kome će odluku o tome da li će zajednički strateški odnos među njima napredovati ili nazadovati, doneti politički i vojni koraci kao i koraci koji će biti načinjeni na terenu. Ali u najmanju ruku, ovom posetom su odnosi ove dve zemlje, koji su bili iskočili iz šina, ponovo vraćeni u normalu. Osim toga,predsednik Trump je rekao da će izaći u susret za turski zahtev za kupovinu preko 100 helikoptera Skorski kao i kupovinu bespilotnih letelica. Sporazumeli su se i što se tiče unapređenja ekonomske saradnje. Koliko god da po pitanju YPG Turska nije postigla željeni cilj, uspela je omekšati SAD po tom pitanju. Predsednik Trump je dao naređenje da YPG ne napada Tursku i da oružje koje dobija od SAD ne koristi protiv Turske. Moguće je i to da SAD posle operacije u Rakki uzme nazad teško naoružanje koje je dala YPG-u.\nNa kraju, kako bi SAD nastavile ulogu globalne sile, potrebno je da ostvare saradnju sa Turskom kao regionalnom silom. Naglašavanje odnosa Turske i SAD-a od strane predsednika Trumpa je zbog toga što ima jednu stratešku potrebu za tim. Dok Turska ima potrebu da održava normalne odnose sa SAD-om kako bi Siriju i Irak kao i cijeli geografski prostor Bliskog istoka zaštitila od negativnih uticaja politike i strategija i kako bi svu tu situaciju preinačila u zajedničku korist.


Regionalne posledice izbora u Izraelu\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu sa članovima njegove stranke\nNa osnovu 99 odsto prebrojanih glasova, desničarski i umereno levičarski blok osvojili po 60 od ukupno 120 poslaničkih mesta u Knesetu.\nIzraelska Izborna komisija je objavila da preliminarni rezultati pokazuju da je desničarska alijansa premijera Benjamina Netanjahua na jučerašnjim izborima pobedila i osvojila 31 mesto, ali da su značajan uspeh postigle centristričke i levičarske stranke, tako da je broj mesta koja su osvojili desničarski i levičarski blok praktično izjednačen.\nNetanjahu obećava da će da sastavi široku koalicionu vladu, ali analitičari ne predviđaju veće promene izraelske politike u pogledu bezbednosti i glavnih regionalnih pitanja.\nKoalicija partije Likud premijera Benjamina Netanjahua i desničarske partije Izrael bejtenu, odnosno Izraelski dom, proglasila je pobedu na jučerašnjim izborima. Saopšteno je da će od Netanjahua biti zatraženo da formira novu vladu. Prognoze su nagoveštavale znatan uspeh centrističkih partija, posebno stranke Ješ atid koju predvodi bivši televizijski voditelj Jair Lapid. Dobro su prošli i mladi desničarski političari. Analitičari kažu da sve to pokazuje da mnogi birači žele promenu.\nNetanjahu je obećao da će rešavati socijalne i ekonomske probleme, koji su dominirali kampanjom. Međutim, naglasio je da se njegov stav prema regionalnoj bezbednosti neće menjati.\n„Prvo, jaka bezbednost s obzirom na velike izazove sa kojima smo suočeni, a prvi izazov je bio i jeste, sprečavanje Irana da se dokopa nuklearnog oružja.“\nLilijan Brunsvik, koja je glasala u dobro stojećoj nemačkoj koloniji u Jerusalimu, kaže da joj je prvenstvena briga bezbednost.\n„Želim da naša vlada štiti Izrael.“\nPreliminarni rezultati pokazuju da je Netanjahuova koalicija izgubila najmanje 10 mesta u Knesetu. Abraham Diskin, profesor političkih nauka na Hebrejskom univerzitetu, kaže da je pomanjkanje progresa u rešavanju izraelsko-arapskog sukoba polarizovalo birače.\n"Blizu 70 odsto birača veruje u dvodržavno rešenje. Oni podržavaju pregovore sa Palestinskom upravom. Ali takođe 70 odsto – ne istih 70 odsto – ne veruje da je moguće postići miroljubivo rešenje.“\nU arapskoj zajednici Beit Safafa, Halil Salman kaže da ne očekuje mnogo od izbora.\n„Ne očekujem da nova vlada bude bolja, ali se nadam da će možda biti bar malčice bolja.“\nPolitički komentator Dani Rubinštajn kaže da Izraelci brinu zbog pojave islamističkih lidera u komšijskim zemljama u okviru promena u arapskom svetu.\n„Ono što se dogodilo u arapskom svetu, naročito u Egiptu i Siriji, pokazalo je Izraelcima da Arapima ne može da se veruje. Možemo da sklopimo sporazum sa režimom u Egiptu, ili režimom u Siriji, a onda se odjednom taj režim raspadne i dođe drugi režim.“\nKao rezultat, analitičari predviđaju da će održavanje moćnih bezbednosnih sposobnosti i dalje biti temelj izraelske strategije u regionu.


Ostaje bezvizni režim za Zapadni Balkan | Novosadski informativni portal 021\nZaključeno je da su države Zapadnog Balkana "ostvarile određen napredak" u primeni vizne liberalizacije s EU, iako "i dalje dosta azilanata dolazi iz Srbije i BJR Makedonije".\nEvropska komesarka za unutrašnje poslove Sesilija Malmstrem je naglasila da su "neke članice EU izrazile zbog toga zabrinutost". "Dogovorili smo se da se vrlo uskoro ponovo pozabavimo tim pitanjem", dodala je ona.\nMalmstrem je navela da su ministri unutrašnjih poslova i pravosuđa EU temeljito raspravljali o polugodišnjem izveštaju Evropske komisije o pojačanom nadzoru sprovođenja režima putovanja državljana zapadnobalkanskih zemalja u "šengenski prostor" Unije bez viza.\nPrema njenim rečima, najviše "lažnih azilanata" dolazi iz Makedonije i Srbije, uglavnom Roma koji žive u veoma teškim uslovima. Komesarka je dodala da je Komisija ministrima dala na uvid i pripremljeni mehanizam za hitno stavljanje van snage, na šest do devet meseci, slobodnog viznog režima, u vanrednim slučajevima kad bi priliv "lažnih azilanata" i ilegalnih imigranata sa Zapadnog Balkana u "šengenski prostor" porastao za šest meseci više od 50 odsto.


Izvor: Vostok.rs, 17.Jun.2020, 14:04\nNamera SAD-a da prošire sankcije protiv gasovoda „Severni tok 2“ nisu promenile stav Nemačke prema realizaciji ovog projekta, izjavio je nemački ministar spoljnih poslova Haiko Mas, na zajedničkoj konferenciji sa poljskim kolegom. „‘Severni tok 2’ je projekat koji je Poljska kritikovala od samog početka, jer ne osigurava energetsku bezbednost i čini je zavisnom od snabdevanja od jednog dobavljača, a to je ‘Gasprom’“, istakao je Čaputovič. Prema njegovom mišljenju, gasovod ugrožava zemlje srednje i istočne Evrope, kao i Ukrajinu.\n„Moramo težiti diverzifikaciji i truditi se da ovaj projekat ne bude realizovan“, zaključio je Čaputovič. Sa svoje strane, Mas je podsetio da mišljenje Poljske o ovom pitanju nije novo. „Naš odnos prema ovom projektu se ne menja“, istakao je nemački ministar dodavši da Nemačka ne prihvata ekstrateritorijalne sankcije.\nB92: "Sankcije SAD ne menjaju stav Berlina o Severnom toku 2"\nBlic: Nemački ministar: Najava novih sankcija za "Severni tok 2" ne menja stav Berlina


MEI - Ostali fondovi\nEvropska komisija je, odlukom od 10. decembra 2014. godine, osnovala Regionalni poverilački fond EU kao odgovor na krizu u Siriji – Madad fond (EU Regional Trust Fund in response to the Syrian Crisis, the "Madad Fund"). Prvobitni cilj ovog fonda bio je podrška izbeglicama iz Sirije i zemljama u njihovog boravka (Egipat, Irak, Jordan, Liban, Turska). Fond je kasnije proširen i na izbeglice i migrante iz ostalih ugroženih zemalja, kao i na pružanje podrške i zemljama koje nisu članice EU, a koje su pogođene migrantskom krizom, čime je i Republika Srbija dobila mogućnost da aplicira za sredstva.\nZa Republiku Srbiju je 2016. i 2017. godine, iz sredstava fonda Madad, odobrena podrška za finansiranje tekućih operativnih troškova, ishrane, pružanja zdravstvenih usluga i pristupa obrazovanju za decu migrante i unapređenje uslova za smeštaj izbeglica i migranata u prihvatnim centrima – prvenstveno u saradnji sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Komesarijatom za izbeglice i migracije i Ministarstvom unutrašnjih poslova, kao i Međunarodnom organizacijom za migracije (IOM).\nViše informacija o Madad fondu možete da nađete na sajtu Evropske komisije na sledećem linku:\nFond solidarnosti EU – FSEU\nEvropska unija je osnovala Fond solidarnosti (FSEU), sa ciljem da se preko njega pruža podrška državama članicama i državama koje se nalaze u procesu pregovora za članstvo u Evropskoj uniji da lakše prevaziđu posledice prirodnih nepogoda velikih razmera. Time se izražava evropska solidarnost sa regijama i zemljama unutar Evrope koje su pogođene prirodnim nepogodama. Pokrivanjem delova javnih rashoda, FSEU doprinosi naporima država da sprovedu aktivnosti na obnovi zemlje i sanaciji šteta od prirodnih nepogoda.\nRepublika Srbija je, kao država koja se nalazi u procesu pregovora za članstvo u Evropskoj uniji, podnela prijavu za dobijanje kontribucije iz Fonda solidarnosti EU 30. jula 2014. godine, kako bi sanirala štete i obnovila područja pogođena poplavama iz maja 2014. godine. Evropski parlament i Savet su 17. decembra 2014. godine odobrili predlog odluke Evropske komisije kojom su Srbiji dodeljena sredstva za sanaciju i obnovu područja pogođenih majskim poplavama u iznosu od 60,2 miliona evra (60.224.605 evra), dok je Evropska komisija formalnu odluku donela 13. marta 2015.\nVlada Republike Srbije je na sednici održanoj 26. marta 2015. godine usvojila tekst Sporazuma o poveravanju sprovođenja odluke Komisije od 13. marta 2015. godine, kojim se dodeljuje finansijska kontribucija iz Fonda solidarnosti Evropske unije za finansiranje hitnih operacija i operacija oporavka, koje su nastale kao posledica katastrofe izazvane velikim poplavama u Srbiji. Ministar za evropske integracije Jadranka Joksimović potpisala je sporazum 1. aprila 2015. godine. Sredstva iz Fonda uplaćena su na namenski račun Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja, u jednoj tranši.\nBudući da je Evropska unija usvojila izmene i dopune uredbe kojim se osniva Fond solidarnosti EU i njegova namena proširuje i na slučajeve opšteg ugrožavanja javnog zdravlja ministar za evropske integracije i nacionalni IPA koordinator je podneo aplikaciju Republike Srbije za podršku iz Fonda solidarnosti EU 18. juna 2020. godine. Aplikaciju je pripremila Posebna radna grupu kojom je predsedavao ministar za evropske integracije i sadrži opis toka epidemije koronavirusom, mera koje su preduzete kako bi se uspostavila kontrola i suzbilo širenje virusa kao i uticaj na ekonomiju i građane uz navođenje okvirnih javnih troškova za sprovođenje mera.\nNakon detaljne procene prijava za dobijanje podrške iz Fonda solidarnosti EU Evropska komisija je 11. marta 2021. godine predložila Evropskom parlamentu i Savetu mobilizaciju 530 miliona evra bespovratne podrške za 17 država članica i 3 države kandidata za članstvo u cilju podrške merama borbe protiv koronavirusa od čega bi Srbija trebalo da dobije gotovo 11,9 miliona evra bespovratne podrške iz ovog Fonda. Na osnovu odluke Evropske komisije i propratne komunikacije, Ministarstvo finansija, uz podršku Ministarstva za evropske integracije, je pokrenulo proces određivanja koji će se troškovi podneti za dodeljena sredstva s obzirom da je određeno kao koordinaciono telo za ovu fazu procesa tokom izrade aplikacije.\nRezultate sprovođenja kontribucije iz Fonda solidarnosti EU možete da nađete na sajtu Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima na sledećem linku:\nViše o FSEU na sledećem linku:\nRegionalni stambeni program predstavlja zajedničku inicijativu četiri zemlje - Srbija, Bosna i Hercegovina, Hrvatska i Crna Gora - koja ima za cilj da obezbedi trajna stambena rešenja za 27.000 najugroženijih izbegličkih porodica (74.000 pojedinaca) u regionu. Od toga je 16.780 porodica (oko 45.000 pojedinaca) u Srbiji.\nProgram se sprovodi u sklopu „Sarajevskog procesa“, a na osnovu „Beogradske deklaracije“, koju su 7. novembra 2011. godine potpisali ministri inostranih poslova četiri zemlje korisnice programa. Ove zemlje su najviše pogođene ratnim sukobima devedesetih godina prošlog veka i po tom osnovu imaju značajnu izbegličku populaciju.\nU Republici Srbiji, Program se sprovodi na osnovu Okvirnog sporazuma, zaključenog 25. oktobra 2013. godine između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope. Sporazum reguliše osnovne postavke programa, mehanizam sprovođenja, obaveze učesnika u programu i iznose sredstava koja će biti angažovana.\nProgramom upravlja Banka za razvoj Saveta Evrope koja administrira višedonatorski fond formiran u cilju realizacije Programa. Najveći donator ovog fonda je EU, koja putem višekorisničke i nacionalne IPA obezbeđuje najveći deo sredstava. Ukupni najavljeni doprinos Evropske unije fondu je 235 miliona evra. Ostali donatori su SAD, Švajcarska, Nemačka, Danska, Italija, Norveška, Turska, Kipar, Mađarska itd.\nCelokupan program u nadležnosti je Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije, koji predstavlja vodeću instituciju i koji se stara o prioritizaciji potreba, koncipiranju zahteva za novim potprojektima, komunikaciji sa Bankom za razvoj Saveta Evrope, dinamici sprovođenja, nadzoru nad fizičkim i finansijskim sprovođenjem Programa i drugim poslovima vezanim za realizaciju Programa. Raspisivanje tendera, sklapanje ugovora u okviru potprojekata, nadzor nad njihovim izvršenjem, kao i računovodstvene poslove u okviru Programa vrši Jedinica za upravljanje projektima u javnom sektoru d.o.o. Beograd.\nKroz Program se obezbeđuje veliki broj različitih stambenih rešenja: dodela paketa građevinskog materijala, izgradnja montažnih kuća, otkup seoskih kuća i izgradnja stambenih zgrada. Na ovaj način, obezbeđeno je da izbegličke porodice svoje stambeno pitanje reše onako kako njima najviše odgovara u trenutnom mestu stanovanja, imajući u vidu da se Program sprovodi u preko 120 opština u Republici Srbiji.\nUgovor o donaciji za prvi potprojekat u vrednosti od 2.212.500 evra potpisan je 14. marta 2014. godine. Od aprila 2014. godine, narednih 8 ugovora o donaciji i pripadajućih amandmana u ukupnoj vrednosti od 169.930.645 EUR (od čega 137.398.681 evra donacije iz Fonda) potpisala je Jadranka Joksimović, ministar za evropske integracije i nacionalni IPA koordinator. Ovi sporazumi zbirno predviđaju obezbeđivanje ukupno preko 7.700 stambenih rešenja.\nViše informacija o Regionalnom stambenom programu možete da nađete na adresi: www.regionalhousingprogramme.com, kao i na veb stranici Komesarijata za izbeglice i migracije: www.kirs.gov.rs


Elektroprivreda BiH: Nema povećanja cijena električne energije – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nElektroprivreda BiH: Nema povećanja cijena električne energije\nJavno preduzeće “Elektroprivreda BiH” saopštilo je da neće povećati cijenu za obračun električne energije, ali je zatražilo preispitivanje odluke zakonodavnih organa Hercegovačko-neretvanskog kantona, nakon usvajanja kantonalnog Zakona o vodama. Iz “Elektroprivrede BiH” poručuju da neće inicirati pokretanje novog tarifnog postupka, bez obzira na negativne efekte koje bi na poslovanje preduzeća moglo imati uvođenje obavezne naknade koju propisuje Zakon\nJavno preduzeće “Elektroprivreda BiH” saopštilo je da neće povećati cijenu za obračun električne energije, ali je zatražilo preispitivanje odluke zakonodavnih organa Hercegovačko-neretvanskog kantona, nakon usvajanja kantonalnog Zakona o vodama.\nIz “Elektroprivrede BiH” poručuju da neće inicirati pokretanje novog tarifnog postupka, bez obzira na negativne efekte koje bi na poslovanje preduzeća moglo imati uvođenje obavezne naknade koju propisuje Zakon o vodama Hercegovačko-neretvanskog kantona, usvojen 28. juna.\nU saopštenju se ističe da će “Elektroprivreda BiH” učiniti sve u okviru dozvoljenih zakonskih mogućnosti da bi zaštitila interese Javnog preduzeća i svojih kupaca.\n“Zbog uvođenja obavezujuće kantonalne naknade, `Elektroprivreda BiH` obratila se svim relevantnim institucijama FBiH i očekuje preispitivanje odluke zakonodavnih organa Hercegovačko-neretvanskog kantona, koja predstavlja direktno ulaženje Kantona u ingerencije FBiH”, navodi se u saopštenju.\nIz “Elektroprivede BiH” ističu da je plaćanje svih vrsta opštih i posebnih naknada propisano federalnim Zakonom o vodama i da po tom osnovu ovo\njavno preduzeće godišnje izdvaja oko sedam miliona KM.\n“S ciljem zaštite svojih kupaca i poslovanja, `Elektroprivreda BiH` bila je primorana i na obraćanje Vrhovnom sudu FBiH i traženje revizije postupka u slučaju pojedinih odluka sudskih organa Hercegovačko-neretvanskog kantona”, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se ističe da bi provođenje odluka pravosudnih organa Hercegovačko-neretvanskog kantona, za koje je zatražena revizija postupka, za “Elektroprivredu BiH” predstavljala dodatno finansijsko opterećenje koje bi ugrozilo poslovanje, a time i sve kupce, odnosno građane.\nIz “Elektroprivrede BiH” poručuju da će koristiti sva dozvoljena pravna sredstva u svim slučajevima i situacijama koje mogu izazvati negativne efekte na poslovanje ovog preduzeća i ugroziti interese njegovih kupaca.


Ministarstvo kulture i informisanja Archives - NUNS\n„Sve pretnje, vređanja, pritiske i ugrožavanja bezbednosti novinara i medijskih radnika ministarstvo bespogovorno osuđuje“, navedeno je u saopštenju povodom Svetskog dana slobode medija. Kako je naglašeno, u godinama prepunim\nMinistarstvo na ovogodišnjim konkursima za medijske projekte unelo dve novine\nMinistarstvo je u dokumenta za prijavu prvi put uvrstilo Obrazac za prijavu člana komisije koji treba da koriste predlagači, a u kom se traže podaci – da li prijavu podnosi novinarsko\nPiše: Veran Matić Već sam nekoliko puta isticao da se potpredsednica Vlade neuporedivo više bavi kulturom nego medijima. Primer je izjava povodom usvajanja ovogodišnjeg budžeta u kojoj se nijednom rečju ne\nRade Veljanovski, kojeg je u to telo predložila grupa organizacija u kojoj su SDS, Nova stranka, Jedan od pet miliona, Demokrate Srbije, Građanski demokratski forum, Nova Srbija, za Danas navodi\nBeograd, 15.11.2021. BIRN-ov monitoring je utvrdio, posmatrano iz ugla proširenja medijskog diverziteta projekata koje je podržalo Ministarstvo kulture 2020, da i dalje određene teme ostaju zapostavljene, a druge jednodimenzionalno obrađene.\n„Vlada Srbije u ovom sazivu se aktivno bavi ovim pitanjem. Osnovali smo Radnu grupu za bezbednost i zaštitu novinara, nadam se da je to primećeno“, kazala je Gojković 3. novembra\nPretnje, napadi, pa čak i ubistva novinara i dalje se dešavaju u čitavom svetu, zbog čega je važno da se stalno i kontinuirano radi na prevenciji i podizanju svesti o


Jesenja preventivna sistematska deratizacija na području grada počeće u petak, 15. septembra - najavljeno je iz preduzeća "Eko-bel" koje će, po nalogu Grada, provoditi deratizaciju.\nU prvoj sedmici deratizacije, akcenat će biti stavljen na izvršavanje mjera na zelenim površinama, vodotokovima, objektima socijalnih i zdravstvenih ustanova, školskim i predškolskim objektima, zatim objektima mjesnih kancelarija, te svim subjektima koji se finansiraju iz gradskog budžeta.\nIz preduzeća "Eko-bel" mole građane da stručnim ekipama omoguće izvođenje deratizacije, a da se djeci i domaćim životinjama onemogući pristup zatrovanim mamcima. Kako ističu, veoma je važno da se stanovništvo pridržava uputstava i mjera opreza koje će im na terenu dati stučni timovi.\nInače, obavezna preventivna deratizacija se izvodi u dva tretmana, proljećni i jesenji.\nNadležno Odjeljenje za obrazovanje, zdravstvo, omladinu i sport naložilo je preduzeću „Eko bel“ da zbog pojave mišje groznice - u ovom jesenjem tretmanu proširi aktivnosti naročito na područja na kojima se pojavila bolest, te preduzme sve mjere i radnje kako bi se smanjila brojnost mišolikih glodara, a pored ostalog, sa ciljem sprječavanja i suzbijanja daljeg širenja zaraznih bolesti.\nPodsjećamo da je Grad Banja Luka i u junu ove godine - zbog povećane brojnosti mišolikih glodara na lokalitetima Banj brdo, Trešnjik i potok Brusina u Priječanima, angažovao „Eko bel“ da provede aktivnosti vanredne deratizacije pomenutih područja.


Srbi neće migrante u Medenom Polju | BL Portal\nRepublika Srpska, ali i stanovnici opština u Federaciji BiH, prije svih oni u Bosanskom Petrovcu, neće dozvoliti da se na lokaciji Medenog Polja uspostavi migrantski kamp, najavljujući da će blokadom puta Drvar – Bosanski Petrovac spriječiti eventualno premještanje migranata iz Bihaća.\n“Dio bošnjačke političke elite blagonaklono gleda na migrante, koji bi u perspektivi mogli da vrše pritisak na one koji nisu Bošnjaci”, rekao je Dodik naglašavajući da bi problemi migranata mogli da sruše temelje BiH te da Republika Srpska ima jasan stav i neće dozvoliti prihvatne centre na svojoj teritoriji.\n“Potrebno je obezbijediti adekvatan smještaj za migrante na području Bihaća, kao i logistiku. Dolazi zima i ne smijemo izgubiti humanitarnu dimenziju, a Republika Srpska je spremna da pomogne u finansiranju centra za migrante u ovom gradu”, rekao je Dodik, ističući da Predsjedništvo BiH ne može uraditi ništa jer ne postoji sveobuhvatan plan za rješavanje migrantske krize te da Savjet ministara BiH, iako je to od njega traženo, nikada nije izradio taj dokument.\n“Premijer i Vlada se redovno informišu o ovom problemu, koji sada kulminira u Hercegovini, a poznato je da je izražen u Unsko-sanskom kantonu u Federaciji BiH”, istakao je Kasipović.\n“Srbi koji žive u Drvaru i Bosanskom Petrovcu i oni koji su trenutno u Novom Sadu i Beogradu, a rodom su iz ovih krajeva, organizovaće se i blokirati put Drvar – Petrovac”, rekao je Radanović ističući da će sa svojih troje djece biti prvi te da će, osim svih srpskih predstavnika na nivou BiH i FbiH, pozvati i ambasadore zemalja potpisnica Dejtonskog sporazuma.\n“Problem je što nijedna lokalna zajednica ne dozvoljava prihvatni centar na svojoj teritoriji”, rekao je Mektić.\n“Ne vidim logiku da se migrantski centar gradi na napuštenoj farmi, gdje nema struje, vode, kanalizacije, rasvjete ni drugih elementarnih uslova”, rekao je Prošić, dodajući da oni iz medija saznaju za odluke Operativne grupe USK te da je evidentno da nema nikakve koordinacije ni sa državnim vlastima ni sa međunarodnom organizacijom.\n“To ne bi otjeralo samo mještane iz tog sela, već sve srpsko življe oko Bihaća, jer su ugroženi”, rekao je Grbić, ističući da nemaju ništa protiv migranata, ali da ne postoje uslovi za njihovo smještanje.


HAVIJER SOLANA PISAO O ZEMLJAMA BIVŠE JUGOSLAVIJE: Evropska unija ne smije iznevjeriti očekivanja koja bi Tesla imao od nje - GlobalCir\nU autorskom tekstu “Balkan između sukobljenih polova”, Solana navodi da zemlje regiona žele da učestvuju u “evropskom projektu”, ali da ujedno čine dio svijeta koji je politički i kulturološki među najkomplikovanijima na planeti.\n“Nema jasnije ilustracije za opterećenu prošlost i sadašnjost ovog regiona, od života i naslijeđa jednog od njegovih najizvrsnijih sinova – fizičara i izumitelja Nikole Tesle”, navodi Solana. Bivši španski šef diplomatije navodi da je Tesla rođen u srpskoj pravoslavnoj porodici u gradu koji je dio Hrvatske, pa je njegova nacionalnost “predmet rasprave u regionu”.\nTesla želio ‘univerzalni mir’\n“Tesla je vjerovao da bi naučni napredak trebalo da stvara mostove između zemalja i da se kroz to postigne univerzalni mir. Međutim, postoje oni i u Hrvatskoj i u Srbiji koji žele da upodobe njegovo naslijeđe na neprimjeren način”, navodi Solana.\nNavodeći riječi svoje nasljednice Federike Moerini da bi “Balkan lahko mogao postati jedna od šahovskih tabli na kojima velike sile igraju svoju partiju”, Solana ističe da je region uvuhek bio “smješten” između sukobljenih polova, koji projektuju svoju moć kroz isprepletane ekonomske, političke, historijske i kulturne veze.\nSolana kaže da su ratovi iz devedesetih u bivšoj Jugoslaviji za Evropsku uniju uvuhek označavali veliki neuspjeh, a da je pokušaj da se bivše republike uvuku u Uniju donio različite rezultate.\n“Istovremeno, demokratski standardi na Zapadnom Balkanu doživljavaju eroziju, a druge zemlje sa jakim uticajem – Rusija, Turska i Mađarska, u kojoj EU nije uspjela da zaustavi autoritarni nalet Viktora Orbana – nude alternativne političke modele”, piše Solana.\nSrbija pronalazi inspiraciju u ‘nesvrstanosti’\nBivši prvi evropski diplomata kaže da Srbija pronalazi inspiraciju i u Josipu Brozu Titu, pokretu nesvrstanih i Titovoj “sjajnoj igri između SAD i Rusije”.\n“Srbija se na sličan način zvanično određuje kao neutralna zemlja. Ipak, blisko sarađuje sa NATO-om kroz program Partnerstva za mir, dok istovremeno održava vojne vježbe as Rusijom. Takođe, dok predsjednik Aleksandar Vučić tvrdi da je čvrsto za evropske integracije, nije pokazao spremnost da se distancira od Rusije”, piše Solana.\nOn dodaje da se u priču zajedno sa stavom o Kosovu, ali i ekonomskim projektima uključila i Kina.\n“Evropska unija ne smije da iznevjeri očekivanja koja bi Tesla, bez sumnje, imao od nje. Svim Evropljanima bi trebalo da bude pružena mogućnost da učestvuju u evropskom projektu i ubiru plodove njenog potencijala za promjene. To je tačno ono što veći dio populacije na Balkanu želi. Lideri EU ne mogu da garantuju da će proces ulaska biti brz i lagan, ali samo oni mogu da osiguraju da putovanje bude vrijedno cilja”, navodi Solana.


Radosavljević: Razlaz izmedju DS i PSG pripreman duže vreme | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 17.08.2017 18:00\nRadosavljević: Razlaz izmedju DS i PSG pripreman duže vreme\nPolitikolog Duško Radosavljević ocenio je danas da je razilaženje Demokratske stranke (DS) i Pokreta slobodnih gradjana (PSG) najverovatnije nešto što je planirano duže vreme i da je deo strategije.\nOn smatra i da je Ustav i priča o saradnji na pisanju tog dokumenta "samo povod da se saradnja obustavi".\nPrema njegovom mišljenju DS i PSG su dve najsličnije tvorevine na političkoj sceni Srbije, pa se postavlja pitanje kako je moguće da PSG može da ide na izbore sa Dverima i Vukom Jeremićem, a sa "sličnijima sebi ne može".\n"Koalicije se prave sa idejno sličnima ukoliko se želi zaokružiti jedan segment biračkog tela, a ovakvi sukobi služe samo za isticanje dominacije, koji idu na štetu i jednima i drugima u tom sporu", kazao je Radosavljević za Betu.\nPrema njegovom mišljenju, na izborima u Beogradu mogla je da se formira "centralno leva koalicija", a da stranke koje naginju ka desno formiraju svoju "kolonu".\n"To bi mogla biti dobra priča, ali ako se cepa prirodno okruženje koalicije, tada je izvesno da će i DS i PSG dobiti manje glasova", rekao je on.\nPrema njegovom mišljenju, ovakvi sukobi izmedju stranaka koje su ideološki bliske, mogu da se reflektuju i na "izgradnju Srbije kao liberalne, demokratske i evropske zemlje".\nRadosavljević je dodao da iz izjava zvaničnika DS nije razumeo da ta stranka saradjuje sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, kako je to PSG saopštio, već da su u pitanju predlozi za izmenu Ustava Srbije, što je jako važna i ozbiljna tema.\n"To nije saradnja, niti znači koaliciju sa Vučićem. Ako sutra krene priča o Ustavu, da li to znači da će i druge organizacije koje budu učestvovale u javnoj raspravi ili budu predlagale rešenja za novi Ustav, biti okarakterisane kao neprijatelji", rekao je on.\nOcenio je da je potez lidera PSG Saše Jankovića "u oblande uvijena priča o političkoj principijelnosti, a zapravo je u pitanju lični odnos sa odredjenim političkim personama".\nRadosavljević je kazao i da ako se ova situacija posmatra kroz prizmu budućih pokrajinskih ili parlamentarnih izbora, ona i u tom slučaju umanjuje izglede opozicije u političkom životu.\n"Ako se u Beogradu ne može napraviti politička reprezentacija, kako će se to učiniti za celu Srbiju ili Vojvodinu. To se i nama u Vojvodini vraća kao bumerang, jer većini aktera ovde nije jasan način organizacije PSG na prvom mestu, koja je u Vojvodini veoma pasivna", kazao je Radosavljević.\nOcenio je da je osnivanje PSG delovalo kao "odlična priča koja može da povede razbijene delove demokratske opozicije u Vojvodini".\nUkazao je istovremeno da niko, pa ni Janković, ne sme sebi da da za pravo da se postavlja kao "demokratski arbiter za sve sporove koji se dešavaju".\n"Još uvek ima vremena da Janković okupi jednu dobru demokratsku platformu, ali ne putem eliminacije, već inkluzije", objasnio je Radosavljević.\nPSG je saopštio juče da obustavlja planove o izbornoj saradnji sa DS zbog toga što je predsednik DS Dragan Šutanovac "javno ponudio Aleksandru Vučiću saradnju na izmenama Ustava".


CENTRALIZOVANA NABAVKA LEKOVA PO INTERNACIONALNOM NEZAŠTIĆENOM IMENU (INN): Stručna javnost smatra da prelazak na izbor leka po generičkom nazivu može imati negativne posledice po lečenje obolelih. Ušteda koja može da se desi u prvo vreme može da bude zanemarena ili izbrisana troškovima lečenja neželjenih dejstava i troškovima destabilizacije pacijenata\nUvođenje centralizovanih javnih nabavki lekova po internacionalnom nezaštićenom imenu (INN) u može imati negativne posledice po lečenje obolelih, jer zamena lekova može uticati na njihovo zdravstveno stanje, ukazano je na okruglom stolu Privredne komore Srbije (PKS) na temu "Zdravstvena politika i javne nabavke lekova na recept-analizi rizika i efekata nabavke po INN-u".\nProf. dr Milica Prostran sa Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu istakla je da nabavka lekova po INN-u može da predstavi potencijalnu promenu terapije pri svakom ciklusu nabavke.\nOna je ukazala da promena terapije može da ima direktne posledice po zdravlje pacijenata, jer povišenje koncentracije leka može prouzrokovati neželjene efekte, a sniženje koncentracije leka može voditi ka pogoršanju bolesti.\nIstakla je da ne bi trebalo zamenjivati lekove u određenim indikacijama kako bi se izbegao rizik po pacijente.\n"Generalni stav o posebno osetljivim klasama lekova i kategorijama pacijenata je ne menjati lekove", podvukla je dr Prostran.\nOna je ukazala da to pre svega važi za posebno vulnerabilni krug pacijenata, jer posledice zamene generikom jednim drugim mogu biti izazvati neželjene efekte i pogoršanje bolesti.\n"Posledice zamene mogu biti veoma ozbiljne po pacijente, mogu izazvati strepnje kod pacijenata zbog različitog imena, boje ili ukusa, a i uputstvo, koje može sadržati različite informacije, može ih zbuniti. Ne može uvek da se dobije informacija od ordinirajućeg lekara da će lek biti zamenjen, jer po našem zakonu oni imaju određen broj pacijenata u toku dana, broj minuta po pacijentu što nije dovoljno. Možemo reći da kada su u pitanju lekovi koji se koriste iz posebnih uređaja, pacijent nije obučen za aplikaciju tih lekova", objasnila je Prostran.\nUpitala je ko je odgovoran ako dođe do destabilizacije pacijenta ili ako dođe do pogoršanja bolesti usled zamene leka, pošto lekari ne znaju da će lek biti zamenjen u apoteci, a farmaceut izdaje u apoteci lek koji je jedini dostupan, koji se nabavlja centralizovanom INN nabavkom.\n"Nesporno je da su generički lekovi jeftiniji, zbog niza razloga jer posle završetka patentne zaštite svi proizvođači mogu da uđu u trku pri čemu mogu da koriste podatke originalnog proizvođača. Ušteda koja može da se desi u prvo vreme može da bude zanemarena ili izbrisana troškovima lečenja neželjenih dejstava i troškovima destabilizacije pacijenata", upozorila je dr Prostran.\nPredsednik Odbora Udruženja za farmaceutsku i medicinsku privredu u PKS Sanda Savić rekla je da je grupacija proizvođača lekova i grupacija nosilaca dozvole za lek PKS veoma značajna jer čak 4.700 lekova od 6.000 na tržištu u Srbiji proizvode članice ove grupacije, odnosno od ukupno 1.612 koji izdaju na recept 614 proizvode te članice.\n"Srbija sasvim sigurno može biti ponosna na svoju farmaceutsku industriju, koja je važan partner i značajan deo zdravstvenog sistema. Svaka promena politike može da utiče na razvoj te industrije, ali i privrede uopšte", upozorila je Savić.\nOna je rekla da bi svaka odluka koja bi se donela mogla bi da donese nesagledive posledice po industriju uopšte, zbog čega je važno da predstavnici te industrije budu uključeni u proces donošenja odluka.\nPrema njenim rečima pri donošenju odluke važnih za zdravstveni sistem ne treba gledati samo kroz potrošnju, jer se radi o kompleksnom pitanju.\nZamenik generalnog menadžera PKS Mihailo Vesović podvukao je da se pokazalo da nema dobrih rešenja ako ne postoji konstantno otvoreni dijalog stručne javnosti, privrede i vlade.\nUkazao je da je nivo cena lekova u Srbiji, u poređenju a regionom, veoma niska i regulisana.\nPodvukao je i značaj farmaceutske industrije ističući da su prosečne plate u ovom sektoru oko 80 odsto iznad proseka i da zapošljava oko 5.000 ljudi, te beleži proteklih godina rast od 15 odsto zaposlenih.\nIzvor: Vebsajt RTV, 27.06.2017.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: "Isključivanje Katara i S. Arabije neće biti od pomoći"\n17. 11. 2021. 12:58 >> 12:56 0\nZalivske zemlje su na meti kritika zbog pitanja ljudskih prava, a Domenikali je rekao da bi "zatvaranje tih zemalja imalo negativan efekat".\n"Ovako važna promjena ne može se dogoditi preko noći. To je kulturološka promjena za koju će trebati vrijeme. Ali sve će biti ubrzano činjenicom da se tu odvijaju veliki događaji, a Formula 1 igraće važnu ulogu u tome", rekao je Domenikali, prenio je BBC.\nKatar će narednog vikenda biti domaćin prve trke u Formuli 1, a sedam dana kasnije održaće se pretposljednja trka u šampionatu u Saudijskoj Arabiji. Sezona će se završiti 12. decembra u Abu Dabiju.\nOn je naveo da su te zemlje već preduzele akcije koje podržavaju njihove tvrdnje da su ozbiljne po pitanju promjena u svojim društvima.\n"Ako pragmatično pogledate šta rade, na primjer po pitanju žena, u organizaciji imate žene na istaknutim pozicijama, zemlje rade i poštuju propise. Vjerujem da će pažnja koju donosimo biti od koristi za volju i želje za promjenama koje ove zemlje pokazuju", rekao je Domenikali.


Oglasila se Trivićeva o slučaju u Kotor Varošu\nFoto: Arhiva | Oglasila se Trivićeva o slučaju u Kotor Varošu: Nećemo tolerisati devijantna ponašanja\nDragan Sladojević 18.02.2022 13:51\nBANJALUKA - Ministar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić istakla je da resorno ministarstvo neće tolerisati vršnjačko nasilje u školama, niti određena devijantna ponašanja.\nGovoreći o slučaju u osnovnoj školi u Kotor Varošu, ali i nekim drugim primjerima neprimjerenog ponašanja učenika, Trivićeva je navela da je Ministarstvo potpisnik Protokola o postupanju u slučaju vršnjačkog nasilja i sarađuje sa policijom kada to zahtijeva određeno ponašanje učenika.\n"Jedan od prioriteta u predstojećem periodu biće da pojačamo sve aktivnosti koje se tiču prevencije pojave takvih ponašanja u školama", izjavila je Trivićeva novinarima u Banjaluci.\nOna je napomenula da će Ministarstvo u narednoj sedmici okupiti sve aktive direktora škola kako bi zajedno, uz podršku Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva porodice, omladine i sporta i Ministarstva zdravlja, pojačali preventivne mjere.\n"U školama smo i do sada imali edukacije učenika i roditelja, te smo na roditeljskim sastancima ukazivali na to šta su opasnosti u koje ulaze vršnjaci po pitanju savremenih društvenih devijacija", rekla je Trivićeva.\nOna je navela da će Ministarstvo naredne sedmice dati instrukcije školama da obave dodatne sastanke sa roditeljima i učenicima po pitanju zloupotrebe interneta.\n"Nama su učenici prioritet, njihove porodice treba da budu partneri školama i da zajednički nađemo pravi put za učenike koji su možda sebi stvorili neke druge idole, nešto što možda oni u datom momentu po svojim godinama i ne vide kao opasnost", ukazala je Trivićeva.\nŠok u Kotor Varošu: Policija provjerava da li učenica OŠ šmrče kokain\nMještani Kotor Varoša danima bruje o šokantnom snimku iz škole, institucije trome


Godfri i Dačić: Osnaživanje odnosa i konstruktivnog dijaloga SAD i Srbije\n28 oktobar, 2019\nEntoni Godfri i Ivica Dačić u Muzeju srpske diplomatije u Beogradu (Foto: Ministarstvo spoljnih poslova Srbije)\nNovi ambasador Sjedinjenih Država u Srbiji Entoni Godfri i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izrazili su u ponedeljak spremnost za nastavak rada u oblastima od zajedničkog interesa, s ciljem osnaživanja odnosa dve zemlje i jačanja konstruktivnog i dinamičnog političkog dijaloga.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova Srbije, dvojica sagovornika složili su se da bi trebalo nastaviti sa isticanjem pozitivnih primera istorijskog savezništva, poput prošlogodišnjeg obeležavanja podizanja srpske zastave na Beloj kući, kao i drugih primera savezništva Srbije i SAD tokom dva svetska rata i kroz istoriju.\nPosle susreta, u Muzeju srpske diplomatije Ministarstva spoljnih poslova, ministar Dačić i ambasador Godfri svečano su položili zastavu SAD koja je pre 100 godina, zajedno sa srpskom, bila istaknuta na Beloj kući. To je bio prvi put da se zastava neke druge države vijorila na Beloj kući.\nDačić je tom prilikom predstavio dokumenta koja simbolizuju neke od najznačajnijih momenata u zajedničkoj istoriji odnosa SAD i Srbije, među kojima je i telegram koji je 28. predsednik SAD Vudro Vilson uputio tadašnjem predsedniku Vlade Srbije Nikoli Pašiću u kojem "izražava divljenje odvažnom srpskom narodu za herojstvo tokom Prvog svetskog rata", navedeno je se u saopštenju.\nEntoni Godfri, novi ambasador Sjedinjenih Država u Srbiji i ministar inostranih poslova Srbije Ivica Dačić polažu zastavu SAD koja se zajedno sa zastavom Srbije vijorila na Beloj kući u Vašingtonu pre 100 godina, u Muzeju srpske diplomatije u Beogradu, 28. oktobra 2019. (Foto: Ministarstvo spoljnih poslova Srbije)\nNovi američki ambasador uskoro stiže u Srbiju


Petak, 22. novembra u 13 sati u galeriji Prometej (Svetozara Miletića 16)\nPovodom godišnjice odlaska dragog prijatelja i saradnika, Izdavačka kuća PROMETEJ poziva na skup sećanja posvećen Miloradu Crnjaninu, istaknutom novinaru, voditelju i uredniku brojnih televizijskih emisija.\nRođen je 1949. godine u Banatskom Plandištu, osnovnu školu je završio u Bočaru, gde mu je otac, železničar, dobio premeštaj. Gimnaziju je završio u Kikindi, a pred kraj studija književnosti 1972. počinje da radi u Radiju Novi Sad kao novinar i urednik.\nPravio je neke od najslušanijih radio emisija svih vremena u istoriji radio Novog Sada: „Jutarnji program“, „Subotom sa vama“, „Kaži mi, kaži“, „Stare ljubavi“ i mnoge druge. U noćnom programu čitao je poeziju tako upečatljivo da su pripadnice nežnijeg pola masovno javljale telefonom u program i posle emisije dolazile do zgrade Radio Novog Sada da ga vide i upoznaju.\nPotom je prešao na televiziju i bio je glavni i odgovorni urednik programa za decu i mlade od 1987. godine, pa glavni i odgovorni urednik Trećeg programa RTV NS 1989. godine. Pokretač je i prvi glavni i odgovorni urednik programa „NS plus“ Televizije Novi Sad, a od 1995. do 1998. glavni i odgovorni urednik Kulturno-umetničkog programa TV NS.\nBio je autor i voditelj kvizova „Halo, dobro veče“, „TV kombinacija“, „Poezija-Ginis“ i urednik nedeljnih popodneva. Njegova kultna emisija bila je „Promenada“ (TV NS i TV Jesenjin) koja je doživela više od 500 emisija.\nRadio je i emisije „Uz šank“ (BN televizija, Bijeljina, i na TV Santos, Zrenjanin, Kraljevo, Subotica).\nPreminuo u Novom Sadu 24. novembra 2018.\nDaka Popović – prvi ban Dunavske banovine – predavanje


Neksan ostaje u Željezari do 15. maja – Bankar.me\nNeksan ostaje u Željezari do 15. maja\nApril 20, 2012 BERZA, CRNA GORA Leave a comment\nStečajna uprava Željezare i vlasnik firme „Neksan” Miodrag Davidović dogovorili su nastavak saradnje do 15. maja, rekao je juče Veselin Perišić, stečajni upravnik fabrike. On je naglasio da ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji Željezare i Davidovićeve firme još nije potpisan, te da se očekuje u narednih nekoliko dana, odnosno kad „Neksan” produži ugovor sa Elektroprivredom o isporuci struje.\nTim povodom, rekao je Perišić, Davidović, čija firma poslednjih skoro godinu održava proizvodnju u Željezari u stečaju, juče je pregovarao sa predstavnicima EPCG-a.\n– Obavijestio me je da se dogovorio sa EPCG-om da do 15. maja isporučuje struju Željezari, a ugovor će potpisati do kraja sedmice. Tek nakon toga će i ugovor o organizovanju proizvodnje biti produžen. Sa Davidovićem smo nastavak saradnje već dogovorili pod istim uslovima kao ranije – rekao je Perišić.\nSa EPCG-om, saznajemo, ostalo je da Davidović dogovori konkretne načine plaćanja i količinu struje do 15. maja, a onda će potpisati novi ili aneks starog ugovora, koji je istekao 15. aprila. Što se tiče željezarinih računa fakturisanih u prethodnom periodu, Perišić pojašnjava da nema problema, jer je „Neksan” račune iz prethodnog ugovora pokrio kolateralom u vrijednosti od 1,65 miliona eura.\nPOJMOVICrna Gora Daka Davidović Montenegroberza Željezara\nPrevious Zavarovalnica Triglav: Rakovec najbolji finansijski stručnjak\nSljedeći Nagrade PKCG: Počasti za Rudnik uglja i Lazine\nPred Elektroprivredom (EPCG) je teška i godina puna izazova, ocijenio je predsjednik Odbora direktora, Milutin …


U toku radovi na čišćenju korita rijeke Jale\n20.09.2017. u 16:09 Broj citanja: 3622\nU toku su radovi na sanaciji lokalne infrastrukture na području grada Tuzla. Trenutno se vrše radovi na uređenju korita rijeke Jale, a do sada je očišćena lokacija od mosta "Kipovi" do Doma penzionera.\nVrijedne ruke radnika tuzlanskog "Komunalca" do sada su očistile 30 posto od planiranog, a radi se o izuzetno zahtjevnom poslu jer se radnici pomoću užadi spuštaju u korito. Ukoliko vremenske prilike dozvole, u narednom periodu korito će biti uređeno do naselja Slavinovići, a posebna pažnja posvetit će se dijelu na ušću rijeke Soline u Jalu.\nRadovi obuhvataju mašinsko čišćenje korita rijeke Jale, od nanosa i drugih materijala, od početnog profila u potrebnoj dužini, u cilju nivelacije dna korita rijeke Jale i omogućavanja toka vode u koritu rijeke.\nZa opsežnu akciju čišćenja korita rijeke Jale neophodan je veći broj ljudi i znatnija novčana sredstva, jer se Jala proteže duž cijelog grada.


MUP uputio pomoć Hrvatskoj | Standard\nDonacija Ministarstva unutrašnjih poslova, koja je opredijeljena za pomoć stanovništvu Hrvatske, koje je pogođeno razornim zemljotresom, upućena je danas kamionom Crvenog krsta Crne Gore, zajedno sa donacijom koju je Crveni krst Crne Gore namijenio Crvenom križu Republike Hrvatske, saopšteno je iz MUP-a.\nPomoć Ministarstva unutrašnjih poslova je, kako dodaju, u skladu sa iskazanim potrebama Vlade Republike Hrvatske i obezbijeđena je iz resursa Direktorata za vanredne situacije MUP-a, a sastoji se od posteljine (100 kompleta), vreća za spavanje (100 komada), ćebadi (200 komada) i podmetača za spavanje (100 komada).\nPovodom upućivanja donacije, ministar unutrašnjih poslova Sergej Sekulović istakao je da je pomoć, izraz empatije i solidarnosti sa građanima Republike Hrvatske koji su pogođeni razornim zemljotresom.\n„Istovremeno je dokaz iskrene želje da se stanovništvu na tom području na konkretan način pomogne u prevazilaženju problema sa kojima su suočeni zbog zemljotresa. Ovo je, takođe, prilika da pohvalim što su mnogi pojedinci i organizacije prethodnih dana na različite načine iskazali spremnost ili pomogli ugrožena područja, i tako na najbolji način potvrdili i afirmisali dobrosusjedske odnose, kao prepoznatljiv oblik saradnje naše dvije države”, kazao je ministar Sekulović.\nOsnov za pružanje pomoći su Sporazum između Vlade Crne Gore i Vlade Republike Hrvatske o saradnji u zaštiti od prirodnih i civilizacijskih katastrofa, koji je potpisan u Zagrebu 27. maja 2008. godine i Odluka Vlade Crne Gore od 14. januara 2021. godine da se pomoć koju pruža Ministarstvo unutrašnjih poslova uruči Direktoratu za civilnu zaštitu Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Hrvatske.\nPomoć Crvenog krsta sastoji se od grijalica (100 komada), sunđer dušeka (100 komada), posteljine (100 kompleta) i zimskih jakni (500 komada).


Izrađene smjernice za zaštitu identiteta žrtava trgovine ljudima - Akta.ba\nSmjernice će pomoći svim nivoima vlasti u BiH da razviju i usvoje instrumente za poboljšanje zaštite privatnog života i ličnih podataka žrtava trgovine ljudima.\n01.12.2021. 10:21 Izvor: / SRNA\n"U okviru zajedničkog projekta Evropske unije i Savjeta Evrope "Prevencija i borba protiv trgovine ljudima u BiH" izrađene su i objavljene Smjernice za zaštitu privatnog života i ličnih podataka žrtava trgovine ljudima u Bosni i Hercegovini", saopšteno je iz Kancelarije Savjeta Evrope u BiH.\nU saopštenju se precizira da su smjernice izrađene slijedeći preporuku grupe eksperata Savjeta Evrope za borbu protiv trgovine ljudima vlastima u BiH da obezbijede izdavanje odgovarajućih uputstava koja se tiču zaštite privatnog života i identiteta svih žrtava trgovine ljudima, uključujući domaće žrtve.\nSmjernice su, također, namijenjene profesionalcima koji se bave žrtvama trgovine ljudima, uključujući i medije koji pružaju informacije kako bi se spriječile moguće štetne posljedice po žrtve i njihove porodice.\nProjekat "Prevencija i borba protiv trgovine ljudima u BiH" realizuje se u okviru zajedničkog programa EU i Savjeta Evrope "Horizontal Facility za zapadni Balkan i Tursku 2019-2022".\nBiH je potpisnica Konvencije Savjeta Evrope o akciji protiv trgovine ljudima koja u svom članu 11 utvrđuje dužnost zemlje potpisnice da zaštiti privatni život, identitet i lične podatke žrtava trgovine ljudima.


BalkanMagazin :: Neko štampa pare, a neko mora da štedi\nNeko štampa pare, a neko mora da štedi\nčetvrtak, 04. februar 2016 13:12\nMeđunarodni monetarni fond nameće zemljama u razvoju nešto što razvijene zemlje ne sprovode. SAD su hiljade milijardi dolara potrošile da spasu svoje banke i privredu. ECB sada ubacuje u evropsku privredu milijarde evra. Istovremeno, malim zemljama se preporučuje štednja - pa šta košta da košta, kaže ekonomista Mlađen Kovačević\nPoslednjih dana sve se češće spominje mogućnost nove globalne ekonomske krize koju je najavio lom na berzama s početka ove godine. Uzroci se pripisuju niskoj ceni nafte, političkim konfliktima i kineskom usporavanju ekonomskog rasta. Neki tvrde da iza svega stoji kriza duga, jer su nakon krize iz 2008. godine, umesto očekivanog razduživanja država, kompanije pa i građani nastavili zaduživanje bez zadrške.\nPre nekoliko dana Vašington tajms objavio vest da su SAD dužne više 19 biliona (hiljada milijardi) dolara. Pre nešto manje od godinu dana (u martu 2015.) u američkom Kongresu vodila se bitka između opozicije (republikanaca) i Obamine administracije o tome da li će se dozvoliti rast duga koji je tada dostigao 18 biliona dolara. Kao što se vidi, za samo godinu dana državni dug je uvećan za ceo bilion. Ali to je tek deo ukupnog duga u SAD u koji spadaju i korporativni dugovi i dugovi domaćinstava koji su prešli 62 biliona dolara, tj. više od 350 odsto BDP-a.\nObama udvostručio američki dug\nOd 19 biliona državnog duga 13,7 biliona dolara drže privatni investitori i američke i strane investicione kompanije, a ostatak su unutrašnja dugovanja. Ovo bi značilo da će Obama biti upamćen po rastu duga sa 10,6 na 19 billiona dolara (skoro udvostručenje za dva mandata). Slična situacija je i u drugim velikim ekonomijama.\nKina je od početka krize učetvrostručila svoj ukupni dug koji je dostigao 28 biliona dolara, odnosno 236 odsto BDP-a. Javni dug evrozone je 9,7 biliona evra i raste iz minuta u minut. Nacionalni dug Velike Britanije je 1,6 biliona funti što je preko 80 odsto BDP-a. Javni dug Nemačke je 2,1 biliona evra što je više od 71,1 odsto BDP-a. U odnosu na BDP, najveći javni dug ima Japan, 11 biliona dolara odnosno 245 odsto BDP-a.\nVelikim zemljama u trci u zaduživanju pridružile su se i male, pre svega evropske zemlje kao što je Grčka sa dugom od 175 odsto BDP-a, zatim ostale zemlje PIGS-a, portugal, Irska, Španija i Italija, a u neslavnom klubu velikih dužnika visoko su se pozicionirale i Hrvatska sa javnim dugom od 90 odsto BDP-a i Srbija sa nešto manjih 75 odsto BDP-a.\nBogati štampaju novac a siromašni štede\nOno što, međutim, razlikuje velike i male zemlje je kako rešavaju ili su primorane da rešavaju ovaj problem.\nNa primer, SAD na svaki znak recesije ili deflacije upumpavaju ogromne količine novca: u tri faze “kvantitativnih olakšica” (u stvari štampanja novca) od 2008. do 2014. godine aktiva Federalnih rezervi je porasla sa nešto više od 700 milijardi dolara na oko 4,5 biliona dolara. Evropska centralna banka je tek prošle godine ušla u štampanje novca (mada je prethodno spasavala posrnule zemlje PIGS), ubacivanjem 1.100 milijardi evra za godinu i po dana, a taj program je nedavno produžen.\nS druge strane, zemlje poput Grčke ili Srbije nemaju takav luksuz, pa uprkos recesiji i nezaposlenosti koja je išla daleko iznad 20 odsto, morale su da primenjuju tzv. mere štednje, kako bi se osiguralo da njihovi poverioci dobiju svoju kamatu, dok se glavnica podrazumeva.\nTako je Srbija u 2015. godini, nakon oštre recesije koja je trajala od drugog kvartala 2014. do drugog kvartala 2015. godine ostvarila primarni suficit u budžetu od nešto manje od 100 miliona evra (11 milijardi dinara). Primarni suficit znači da su prihodi budžeta bili veći od rashoda budžeta, ako se iz rashoda izuzmu troškovi kamata na dug. Ukupni budžetski deficit iznosio je na kraju 2015. godine 114 milijardi dinara i to, pre svega, zato što je isplaćeno 125 milijardi dinara za kamate (nešto veći iznos nego za ukupnu socijalnu zaštitu iz budžeta). U 2016. iz budžeta će biti isplaćeno oko 140 milijardi dinara.\nDa bi poverioci (uglavnom strani) bili sigurni da će Srbija vraćati redovno novac, pod nadzorom MMF-a, država je povećala svojim građanima sve poreze i akcize, a uvela i neke nove, smanjila penzije i plate u javnom sektoru i (za sada prilično neubedljivo) krenula u smanjenje broja zaposlenih u javnom sektoru (MMF-u obećano 75.000 otkaza za tri godine).\nDaleko veći pritisak na standard, ali i veći dug, imaju Grci o čemu svedoče protesti i smene vlada od 2009. godine do danas.\nProgram MMF-a nikoga nije izbavio od dugova\nNe sporeći da zaduživanje ne donosi ništa dobro, ipak upada u oči da upravljanje dugom i efekat duga na ekonomiju kod razvijenih zemalja nije isti kao i kod zemalja u razvoju.\n“Radite ono što vam govorimo, a ne ono što mi radimo”. Ovo je poruka koju razvijene zemlje šalju manje razvijenima kada se govori o ekonomskoj politici”, objašnjava ekonomista Mlađen Kovačević.\n“Međunarodni monetarni fond nameće zemljama u razvoju nešto što razvijene zemlje same ne sprovode. SAD je bilione potrošila da spase svoje banke i privredu. ECB sada ubacuje u privredu milijarde evra. Istovremeno malim zemljama preporučuje se štednja - pa šta košta da košta. A postoji jedna analiza MMF-a u kojoj je zaključak da njihov program nije pomogao nijednoj zemlji da izađe iz problema”, napominje Kovačević, dodajući da je to upumpavanje novca postalo kao doping za privrede razvijenih zemalja i da funkcionišu dok primaju svoju dozu, ali se postavlja pitanje šta će biti kada se s tim prestane.\nOn dodaje da, za razliku od Hrvatske koja je u veliki dugovima i Grčke koja je već dugo u krizi, ali su obe u EU i mogu da računaju na pomoć Evropske centralne banke - Srbija to ne može. Osim toga, problem Srbije je, kako smatra, Kovačević što je oko 70 odsto duga u devizama dok, recimo, Japan ima daleko veći dug ali u spostvenoj valuti pa može lako da ga kontroliše.\nS druge strane kako napominje Kovačević imamo SAD čiji dolar je rezervna svetska valuta pa mogu da ga štampaju i van Amerike kupuju robu bez straha od inflacije - sve dok se dolari ne vraćaju u SAD.\nIznos svetskog duga prema BDP-u\n(izvor: The 16th Geneva Report on the World Economy)


"Poseta Ruvena Rivlina Srbiji istorijska, važna za obe zemlje" – ProSrpski Portal\nvesti — 25/07/2018 comments off\nIgor Ginzberg kaže za Tanjug da su politički i ekonomski odnosi dve zemlje sve bolji i da to potvrđuje i veliki broj izraelskih investitora u Srbiji.\nUkazao je i na istorijat odnosa dve zemlje koji su, kaže, prolazili kroz razne faze posle Drugog svetskog rata.\nPodseća da je Izrael priznat o strane Ujedinjenih nacija 1948. godine i da je tadašnja Jugoslavija bila jedna od prvih zemalja, posle SAD i SSSR, koja je priznala proglašenje državnosti Izraela.\n"Usledio je period članstva SFRJ u Pokretu nesvrstanosti u kojem su bile skoro sve arapske zemlje, pa se Jugoslavija prilagođavala tome zbog čega su odnosi sa Izraelom prolazili kroz krizne situacije. Međutim, ono što se danas dešava može se smatrati najznačajnijim primerom uspona i poboljšanja odnosa Srbije i Izraela u svakom pogledu", rekao je Ginzberg i izrazio uverenje da će poseta Rivlina unaprediti saradnju dve zemlje.\nIstakao je da imenovanje ulice u Zemunu po Teodoru Herclu, kojem će sutra prisustvovati predsednici Srbije i Izraela, ima ogroman značaj za jevrejsku zajednicu u Srbiju posebno jer je, kaže, Hercl jedna od najvećih ličnosti u novijoj istoriji jevrejskog naroda.\n"On je bio osnivač pokreta čija je osnovna ideja da Jevreji žive u jednoj državi. Veoma smo ponosni što je Grad Beograd odlučio da u Zemunu jedna ulica dobije ime po Herclu i to u delu grada gde su živeli i sahranjeni njegovi baba i deda", naglasio je Ginzberg.\nKako je naveo, u Kraljevini Jugoslaviji je do 1941. godine živelo više od 80.000 Jevreja, a posle Drugog svetskog rata ostalo ih je oko 15.000 od čega je 12.000 živelo u Srbiji, dok ih je posle iseljavanja u Izrael ostalo između pet i šest hiljada.\n"Reč je o maloj, ali izuzetno značajnoj zajednici za jevrejstvo uopšte, ali i za samu Srbiju, jer su Jevreji, iako u malom broju, ipak značajni po onom što daju kulturi, nauci i umetnosti Srbije", naglasio je predsednik SJOS-a.\nOsvrnuo se i na trenutni položaj jevrejske zajednice u Srbiji i istakao da je pre dve godine donet zakon o pomoći jevrejskoj zajednici u iznosu od blizu milion evra godišnje.\n"Srbija je jedna od prvih zemalja koja je usvojila takav zakon. Ne možete novcem da kvantifikujete žrtve koje je podneo jevrejski narod, ali možete da procenite političku volju jedne države da se prema svojim mogućnostima uključi u pomoć jevrejskoj zajednici", naglasio je Ginzberg.\nDodao je da je taj zakon omogućio finansijsku nezavisnost jevrejske zajednice koja je, kako kaže, ranije uglavnom koristila sredstva dobijena od raznih jevrejskih organizacija u svetu.\nistorijska obe quotPoseta Rivlina Ruvena SRBIJI važna za zemljequot


Od 2021. započinje napuštanje uglja za grejanje u Srbiji\n„Na ovaj način građani Kragujevca dobiće kvalitetnije grejanje. Istovremeno, značajno će se unaprediti kvalitet vazduha“, rekao je Ilić, prenosi RTS.\n„Imaćemo i konkurs za fizička lica, moći će i građani da konkurišu za subvenciju da bi zamenili svoje kućne kotlarnice“, rekla je Vujović i pozvala jedinice lokalne samouprave da spreme projekte i da konkurišu.\nTagovi: dekarbonizacija, gas, grejanje, toplana, ugalj, zagađenje vazduha\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Od 2021. započinje napuštanje uglja za grejanje u Srbiji\nDrago / 17.04.2021.\nHteo bih da se prebacim na grejanje sa uglja na pelet i zanima me dali mogu da dobijem subvencije i pod kojim uslovom i dali to vazi za celu srbiju\nNikola Anicic / 24.04.2021.\nDobar Dan,javljam se iz Kragujevca.Zelim ove godine da predjem na grejanje na pelet.\nKoji su uslovi i kome mogu u Kragujevcu da se obratim za subvenciju??


Predstavljanje Poverenika u Kosjeriću • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPredstavljanje Poverenika u Kosjeriću\nProjekti Učešće na projektima IPA 2011 Predstavljanje Poverenika u Kosjeriću\nU okviru IPA projekta EU „Sprovođenje antidiskriminacionih politika”, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti organizovao je u Kosjeriću skup posvećen jačanju saradnje sa jedinicama lokalnih samouprava. Na početku skupa prisutnima su se obratili rukovodilac projekta Đanfranko Deramo, kao i predsednik opštine Kosjerić Milijan Stojanić. Potom su predstavljeni mandat Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, mehanizmi zaštite od diskriminacije, kao i rad Poverenika na unapređenju ravnopravnosti.\nKroz brojne konkretne primere diskriminacije, predstavnice stručne službe Poverenika Danijela Stojimenov i Tijana Milošević nastojale su da pomognu učesnicima skupa da razumeju suštinu i obeležja diskriminacije, saznaju ko ih i kako može zaštiti od diskriminacije i kako mogu izbeći da sami postanu diskriminatori. Predstavljen je način podnošenja pritužbe Povereniku i postupak po pritužbi, kao i publikacije Poverenika na jezicima nacionalnih manjina i Brajevom pismu.\nPredstavnice organizacija Udruženje za cerebralnu i dečiju paralizu i Opštinske organizacije slepih i slabovidih istakle su probleme sa kojima se susreću osobe sa invaliditetom u Kosjeriću. Nepristupačnost lokalnih institucija i javnih površina, kao i nepostojanje označenih parking mesta za vozila osoba sa invaliditetom prepoznati su kao ključni su problemi, a predstavnici opštinske uprave izrazili su spremnost da se posvete njihovom rešavanju i unapređenju ravnopravnosti ove ranjive grupe.


ĐURIĆ: Hodža je mrtav, nema ništa od Velike Albanije | Poskok.info\nĐURIĆ: Hodža je mrtav, nema ništa od Velike Albanije\nBEOGRAD – Izjava ministra dijaspore Albanije Pandelija Majka da će od prvog siječnja biti otvorena granica između Albanije i Kosova — neozbiljna i neodgovorna.\nTo je rekao direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić i dodao da izjava albanskog ministra služi da samo dodatno pogorša odnose u regiji.\n„Enver Hodža je mrtav, a od Velike Albanije nema i neće biti ništa. Kosovo i Albanija nemaju granicu, već je granica između Srbije i Albanije i to u dužini od 111 kilometara“, naveo je Đurić.\nOn je podsjetio da se granica između Srbije i Albanije proteže od tromeđe Makedonije, Albanije i Srbije, do tromeđe Srbije, Crne Gore i Albanije i istaknuo da je to jedina granica koja postoji i koja može postojati.\n“Po Rezoluciji 1244 mi smo ti koji imamo prava da koristimo granične prelaze Ćafa, Prušit i Vrbnica i da tamo imamo naše osoblje, ali za to izgleda više nikoga nije briga. Isto kao što nikoga u međunarodnoj zajednici nije briga za takve huškačke i preteće izjave, koje svakog dana dolaze od različitih albanskih predstavnika“, rekao je Đurić i podsjetio da je ova izjava data u prisustvu najviših predstavnika KiM — Ramuša Haradinaja i Hašima Tačija.\nĐurić je istaknuo da ta izjava ruši nastojanja da se krhki odnosi u regionu normaliziraju, te da se izgrade bolji odnosi Srba i Albanaca.\nĐurić je kazao da očekuje i zahtijeva reakciju međunarodne zajednice i postavlja pitanje „šta bi bilo da je netko od srpskih predstavnika rekao da će biti ukinuta granica, ne između Srbije i neke susjedne zemlje, već da će biti ukinut administrativni prijelaz“.\nOn je naveo da ovakve izjave pokazuju koliko je neozbiljno i neodgovorno nastojanje nekih političara u centralnoj Srbiji, koji zagovaraju tezu da ne treba ništa rješavati po pitanju Kosova i Metohije i koji „lažu narod da sve može da ostane po starom“.\n„Ne znam šta misle. Da li misle da treba da sačekamo da Albanci jednog dana ispune jednu od svojih prijetnji“, zaključio je Đurić.


“SPREMNI NA OKUPACIJU RIJEKE” Italijanski neofašisti razvili trobojku usred grada, dvojica uhapšena | Srpska Info\n“SPREMNI NA OKUPACIJU RIJEKE” Italijanski neofašisti razvili trobojku usred grada, dvojica uhapšena\nAutor: Tanjug 12.09.2019. 17:37\nGrupa italijanskih neofašista obilježika je 100. godišnjicu “okupacije Rijeke” ispred Guvernerove palate u tom gradu, razvijanjem trobojke kraljevine Italije.\nOni su poslali poruku da su “spremni da sami ustanu protiv cijelog svijeta”. Riječka policija je zastavu uklonila jutros i ocjenila da je riječ o provokaciji.\n– Danas, tačno sto godina nakon okupacije Rijeke, željeli smo da dokažemo da i dalje postoje Italijani koji ne odustaju. Željeli smo da dokažemo da i dalje postoje Italijani koji su na raspolaganju, čije interese ne zastupa marionetska vlada. Potrebna nam je vlada koja je spremna da brani svoje granice i interese svog naroda, umjesto da olakšava put okupatorima – rekao je jedan od članova grupe “Gli Idrualici”.\n– Republika Hrvatska najoštrije osuđuje odluku grada Trsta o podizanju spomenika Gabrijeleu D'Anunciju upravo na dan stote godišnjice okupacije Rijeke, 12. septembra – navodi se u saopštenju tog resora.\nMada je, navodi se, riječ o odluci lokalnih, a ne državnih vlasti, takvo postupanje, baš kao i obilježavanje godišnjice okupacije Rijeke u više drugih italijanskih gradova, ne samo da narušava prijateljske i dobrosusjedske odnose između dviju država, već odaje priznanje ideologiji i djelovanju koji su u dubokoj suprotnosti s evropskim vrijednostima. Dodaje se da je tim povodom ambasadoru Italije u Zagrebu uručena protestna nota.\nNakon noćašnje akcije italijanskih neofašista, još dvije grupe su pokušale da urade isto danas tokom dana, ali ih je policija spriječila.\nKako navodi policija, uhapšena je dvojica muškaraca 19 i 55 godina starosti i nad njima se trenutno vrši kriminalna istraga.


Hotelijerima od države 350 evra po ležaju, 150 za svaku sobu - Novosti - Turistički svet\nHotelijerima od države 350 evra po ležaju, 150 za svaku sobu\nMinistar je nakon sastanka sa predstavnicima gradskih hotelijera u Privrednoj komori Srbije rekao da je jedini uslov za korišćenje te pomoći države da hotelijeri do kraja godine ne otpuste više od 10% radnika.\nIstakao je da će za desetak dana Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija objaviti javni poziv za hotelijere kojim će biti precizirani kriterijumi za prijavu i pozvao ih da tom pozivu odazovu.\nOčekuje se, kaže Mali, da će novac hotelijeri dobiti krajem septembra, a najkasnije u prvoj nedelji oktobra.\nMali je izrazio zadovoljstvo što je veliki broj naših građana ove godine odlučio da letnje odmore provede u Srbiji, zbog čega su smeštajni kapaciteti u banjama, planinama i selima puni, ali su zbog nedostatka stranih gostiju, dodaje on, gradski hoteli ostali prazni.\nZbog toga je, ističe, država odlučila da donese novi paket mera koji će direktno pomoći gradskim hotelijerima da ublaže negativne posledice krize.\nMinistar je naveo da od oko 380 kategorisanih gradskih hotela u zemlji samo je 115 otvoreno, dok u Beogradu od 115 hotela samo 42 trenutno posluje.\nU njima je, dodaje, popunjenost oko 9,5%.\nNovim merama gradski hotelijeri će za jednokrevetnu sobu dobiti pomoć od 500 EUR a na primeru Hotela Mona u Beogradu, ministar Mali je objasnio da će taj hotel dobiti pomoć od 100.000 EUR, s obzirom da ima 237 ležaja i 146 soba.\n- Ovim novim merama pokazujemo da je država ima novca, da je stabilna i jaka da smo spremno dočekali ovu krizu - rekao je Mali.\nMinistar je podsetio i na ranije mere države koje je donela u prethodnom periodu kao pomoć privredi za suzbijanje negativnih posledica krize izazvane virusom korona.\nNaveo je da su to isplata tri puna minimalca, odlaganje plaćanja poreza i doprinosa na zarade, po 100 evra punoletnim građanima Srbije, i isplata 60% minimalca za dva meseca, od kojih je minimalac za avgust već isplaćen.\nIsplata 60% minimalca za septembar, najavio je ministar, biće do 10. septembra.\n- Ako uz to dodamo i kredite za likvidna sredstva i garantnu šemu, ukupna pomoć države privredi za suzbijanje posledica virusa korona je oko 5,8 ili 5,9 milijardi evra - rekao je Mali.\nNavodi i da je država izdvojila i 2,6 milijardi dinara za poljoprivrednu proizvodnju, kao i jednokratnu pomoć od 4.000 dinara za penzionere i da je povećala plate svim zdravstvenim radnicima u zemlji za 10%.\nHORES pozdravlja odluku vlade\nPoslovno udruženje hotelsko-ugostiteljske privrede Srbije HORES pozdravilo je odluku države da pomogne gradske hotele direktnom subvencijom. Imajući u vidu da su gradski hoteli najugroženiji, ova pomoć upravo ovim hotelima biće najdragocenija kako bi njihovo poslovanje opstalo, i kako bi mogli da se pripreme za postkovid period, navodi se u saopštenju HORES-a.


„Orlići“ maestralni protiv Meksika: Srbija prošla u osminu finala SP - uBioskop - Online filmovi i serije sa prevodom Magazin\nPočetna » Magazin » 2015 » Jun » 6\n„Orlići“ maestralni protiv Meksika: Srbija prošla u osminu finala SP\nGolovima Maksimovića na startu meča i prelepim pogotkom Živkovića naša omladinska reprezentacija savladala Meksiko. Zbog remija Malija i Urugvaja naš nacionalni tim zauzeo prvo mesto.\nDefinitivno su „Orlići“ pokazali da umeju da lete! I to na dalekom Novom Zelandu, na Svetskom prvenstvu za igrače do 20 godina gde su prošli u narednu fazu takmičenja. Posle nesrećnog poraza na startu takmičenja od Urugvaja (0:1), omladinska reprezentacija Srbije je odigrala dve fantastične utakmice. Prvo je Pao Mali (2:0), a u ranim jutarnjim časovima je istu sudbinu doživeo i Meksiko – 2:0.\nDa stvar bude još bolja za izabranike Veljka Paunovića se postarao Mali koji je odigrao nerešeno protiv Urugvaja, pa je Srbija u osminu finala otišla sa prve pozicije u grupi D. One koju su mnogi često nazivali „grupom smrti“.\nŠto se utakmice tiče, sve je krenulo odlično već od drugog minuta. Posle prelepe akcije našeg nacionalnog tima iz auta postignut je gol. Andrija Živković je ubacio loptu iz auta sa desne strane, Sergej Milinković-Savić je glavom prosledio loptu a Nemanja Maksimović glavom zakucao u mrežu.\nSve dileme su razrešene u 42. minutu. Tada je Živković prelepim udarcem iz slobodnog udarca sa preko 20 metara postavio konačan rezultat i obezbedio prolazak u narednu fazu.\nDruštvene mreže su se „usijale“ posle odličnog rezultata mlade reprezentacije, a najčešći komentari koji se mogu pročitati jesu da seniori treba da se ugledaju sa njima u odlučujućoj utakmici koja ih čeka protiv Danske.


Obrt u saznanjima o ubistvu Duška Jovanovića?\nOsvježeno 23. avgust/kolovoz, 2016.\nObilježavanje devetogodišnjice ubistva Duška Jovanovića\nCrnogorska javnost sa nestrpljenjem je iščekivala reagovanje Državnog tužilaštva nakon senzacionalne izjave poslanika opozicionog Demokratskog fronta Koče Pavlovića, kako je nezavisna detektivska istraga navodno otkrila da je glavnog urednika lista Dan Duška Jovanovića ubila Italijanska mafija. Rezultati te istrage, koji bi mogla da dovedu do kopernikanskog obrta u slučaju najtežeg zločina protiv novinara u Crnoj Gori, prema riječima Pavlovića, prije tri mjeseca dostavljeni su tužilaštvu u Podgorici.\nTim povodom, kasno popodne, šturim saopštenjem za javnost oglasilo se Vrhovno državno tužilaštvo. U njemu se navodi kako Specijalno tužilaštvo provjerava navode iz izvještaja privatnog detektiva koji su mu dostavljeni a koji, podsjetimo, bacaju novo svjetlo na slučaj ubistva Duška Jovanovića.\nOsim konstatacije da je predmet u fazi izviđaja, Tužilaštvo navodi i da, za sada, ne može da saopšti više detalja kako ne bi ugrozilo postupak. Tužilaštvo je upozorilo i da javno iznošenje informacija o tom predmetu predstalja ometanje rada nadležnih.\nMeđutim, to što se Tužilaštvo ovim povodom nije oglašavalo, kako je za RSE ranije tokom dana izjavio poznati crnogorski advokat Branislav Lutovac, u najmanju ruku je indikativno.\n"Indikativno je da naše tužilaštvo ni poslije tri mjeseca nije objavilo nikakvo saopštenje koje bi bilo za očekivati. Kako je rješavanje ovog ubistva od krucijalnog značaja za ostvarenje pravde u Crnoj Gori, realno je bilo očekivati da naše tužilaštvo kontaktira Ministarstvo pravde Italije, i putem medjunarodne pravne pomoći, zatraži punu informaciju o licima koja se pominju kao izvršioci djela, i o organizaciji koja je to ubistvo naručila", ocjenjuje Lutovac.\nPodsjetimo, netom nakon što je izabran za kopredsjedavajućeg parlamentarnog Odbora koji će se baviti istragom brojnih napada na crnogorske novinare, poslanik opozicionog Demokratskog fronta Koča Pavlović, izašao je sa izjavom koja je uzburkala javnost i munjevito preplavila crnogorske medije.\nPrema Pavlovićevim riječima, nalazi nezavisne detektivske agencije, za koju nije otkrio koja je i odakle je, pokazuju kako su urednika Dana Duška Jovanovića ubila trojica pripadnika mafijaške organizacije sa juga Italije, poznate pod nazivom Sveta ujedinjena kruna ili Sacra corona unita.\nPavlović tvrdi kako se zna da je obarač automatske puške povukao Đuzepe Đordano, koji u Italiji izdržava tridesetogodišnju kaznu zatvora, pošto je još 1998. godine godine u crnogorskom gradu Baru, ubio jednog od italijanskih mafijaških vođa Santina Vantađata. Vantađato je tada boravio u Crnoj Gori odakle je, posljednjih godina prošlog vijeka, navodno rukovodio švercom cigaretama između dvije obale Jadranskog mora a u koje je navodno bila uključena i crnogorska strana.\nOsim egzekutora atentata na Jovanovića, Pavlović je saopštio kako su poznate i ostale bitne informacije o ubistvu.\n"U saznanju sam da isti nalaz, precizno i poimenično, identifikuje naručioce ubistva Duška Jovanovića, imenuje finansijera tog ubistva, kao što imenuje i osobu koja je po nalogu naručioca, a parama dobijenih od finansijera, unajmila ubice, obezbijedila logistiku i dogovorila samu Jovanovićevu likvidaciju", naveo je Pavlović.\nAko se takvi podaci pokažu kao tačni, pali bi u vodu svi dosadašnji nalazi istrage ubistva Duška Jovanovića, za koje je jedino Damir Mandić, i to kao saizvršilac, nakon više ponovoljenih sudskih procesa, pravosnažno osuđen na 18 godina zatvora.\nDa još uvijek mnogo toga nije jasno u vezi sa Jovanovićevim likvidacijom, govori i činjenica da je Vlada nedavno ponovno raspisala nagradu od milion eura za informacije koje bi doprinijele rasvjetljavanju tog zločina. Stoga advokat Branislav Lutovac konstatuje:\n"Izjava poslanika Pavlovića donosi kapitalni obrt u predmetu ubistva Duška Jovanovića. Treba ispitati pouzdanost ove informacije kao i sve eventualne materijalne ili personalne dokaze, koji se u njoj nalaze."\nPodsjetimo,odmah nakon ubistva Duška Jovanovića u maju 2004, opozicija je odgovornost za zločin adresirala na vlast premijera Đukanovića, da bi se kasnije spekulisalo kako iza ubistva stoje tajkuni bliski vlastima, kojima se Jovanović zamjerio baveći se njihovim sumnjivim poslovima.\nMnogo godina kasnije sam Đukanović u javnost je iznio tezu kako je logistika Jovanovićevog ubistva zapravo u Srbiji i da su ga organizovali politički krugovi oko nekadašnjeg lidera Demokratske stranke Srbije i predsjednika SR Jugoslavije Vojislava Koštunice.\nBilo kako bilo, da poslije 12 godina puna istina o najtežem zločinu protiv novinara u Crnoj Gori mora da izbije na vidjelo, u ponedeljak je u Parlamentu naglasio i prvi čovjek Zakonodavnog doma Darko Pajović.\n"Stvari koje smo imali u prošlosti, a to je zastrašivanje novinara, napade na medijske kuće a posebno stavljam akcenat na ubistvo urednika Dana Duška Jovanovića 2004 godine, jesu kamen o vratu demokratskim procesima u Crnoj Gori i to je nešto što Crna Gora mora da mijenja", naveo je Pajović.\nJoš jedan pucanj u Duška Jovanovića\nSlučaj "Jovanović": Zašto tužilaštvo ne ispituje potencijalnog svjedoka?\nProces za ubistvo Duška Jovanovića slika je crnogorskog pravosuđa


Uz ove preparate maline su "srpsko crveno zlato" | Agromedia\nUz ove preparate maline su "srpsko crveno zlato"\nMalina je u poslednjih nekoliko godina definitivno jedna od najpopularnijih voćarskih kultura u našoj zemlji. Ipak, maline su i veoma nežno i osetljivo voće, zato je za rodne i bogate malinjake potrebno uložiti mnogo truda, znanja i iskustva. Da bismo otkirili tajnu za uspešnu proizvodnju malina, posetili smo dvojicu proizvođača ovog voća.\nJedan od njih je i Ljubisav Perić iz Minjaka kod Šapca. Njegova cela porodica živi isključivo od proizvodnje malina, pa na njihovom imanju nema mesta riziku i greškama.\n„Sarađujem sa Galenikom-Fitofarmacijom u svakom aspektu proizvodnje, u kontaktu smo 24 sata, kad god mi je nešto trebalo oni su bili tu, i da dođu na teren lično da mi pomognu, ne mogu da zamislim proizvodnju bez saradnje sa njima“, rekao je Ljubisav Perić iz Minjaka kod Šabca.\nKada je reč o odabiru preparata za zaštitu maline Perić nema dileme.\n„Koristio sam Dional, koristio sam Promesu, Fertigal Silika, Cab Organo, Soluveg, ceo maltene program Galenike i prezadovoljan sam“, pohvalio se on.\nNaš drugi domaćin bio je Vladimir Petrović iz Jevremovca kod Šabca, on od prošle godine maline ima na 1,7 hektara, već sada sa te površine ubrao je više od 18 tona roda i to, kako kaže, pre svega zahvaljujući saradnji sa kompanijom Galenika Fitofarmacija.\n„Od samog početka vegetacije kada su bili veliki mrazevi, koristili smo njihove preparate i nismo imali nikakve probleme i posledice od mraza. U zimskom prskanju to je bio Cuprozin 35 - WP, kasnije Galofungin, Akord, Kozak protiv cvetojeda, Mankogal, zaštita je bila fenomenalna, ali i đubriva, njihovi preparati su nezamenljivi“, zaključio je Vladimir Petrović.\nJedna od glavnih prednosti maline je, ističe Petrović to što veoma brzo možete da vratite uloženi novac. Ako uz ovu činjenicu uspete da ostvarite i dobar i kvalitetan rod poput naših domaćina, sigurno je da će srpsko crveno zlato zauzeti veoma važno, možda čak i glavno mesto u ostvarivanju vaših prihoda.\nLjubisav Perić, Zminjak\nVladimir Petrović, Jevremovac\nVoćarstvo 04. avgust 2018.\nVoćarstvo 28. april 2018.\nProgram zaštite maline po fazama vegetacije\nSvaka faza razvoja maline predstavlja poseban izazov kada je o zaštiti reč. Iskusni malinari pravovremeno suzbijaju sve potencijalne prouzrokovače bolesti.\nVoćarstvo 03. novembar 2017.\nJoš početkom prošlog veka srpski poljoprivrednici uvedeli su veliku korist od maline, voća koje se u Srbiji kao baštenska biljka gaji od 1880. godine.