Müügitingimused - Skizze\nAS Vunder on Eesti E-kaubanduse Liidu liige ja Skizze e-pood kannab Eesti E-kaubanduse Liidu poolt väljastatavat “Turvaline ostukoht” usaldusmärgist. “Turvalise ostukoha” märgiga e-poodides on ostmine turvaline, need on usaldusväärsed ning on Eesti E-kaubanduse Liidu poolt kontrollitud ja vastavad märgise saamiseks esitatud tingimustele.\nKäesolevad tingimused kehtivad Vunder AS internetileheküljel tellitud kaupade ostu-müügilepingutele (edaspidi „Leping”), mis sõlmitakse Vunder AS (edaspidi „Müüja“) ja kaupa telliva isiku (edaspidi „Klient”) vahel käesolevate tingimuste kehtivuse ajal.\nKõik hinnad sisaldavad Eesti Vabariigis kehtivat käibemaksu kui ei ole välja toodud teisiti. Müüjal on õigus kaupade ja transpordi hinda etteteavitamata muuta. Kui Klient edastas oma tellimuse enne hinna muudatuste jõustumist, siis tema jaoks kehtib hind, mis oli tellimuse vormistamise momendil.\nKõik e-poes nähtavad pildid on illustratiivsed, tarnijapoolsete muudatuste tõttu võib toote välimus erineda näidatust, kuid sisu vastab tootele.\nKliendi tellimus loetakse sooviks sõlmida tellitud kauba ostu-müügi leping Eesti Vabariigi võlaõigusseaduse (VÕS) tähenduses. Müüja loetakse tellimusega nõustunuks, kui ta asub tellimust täitma. Ostu sooritamise ning makse tasumisega kinnitab Klient, et on tutvunud müügitingimustega ja sõlmib lepingu.\nKliendil on tellimust vormistades võimalus valida endale sobilik transpordilahendus vastavalt riigile. Erinevad kättesaamise viisid, nende hinnad ja tarneajad leiab allpool tabelist. Toimetame pakke ainult väljatoodud riikidesse.\nTallinnas kuni 3 tööpäeva, Tartusse kuni 4 tööpäeva.\nkuni 3 tööpäeva\n1.90€, alates 60€ tellimustel tasuta\n2.60€, alates 60€ tellimustel tasuta\nkuni 3 tööpäeva*\n2.90€, alates 60€ tellimustel tasuta\n4.40€, alates 60€ tellimustel tasuta\nDPD Private kullerteenus\n4.90€, alates 60€ tellimustel tasuta\nVunder Art SIA kontor\nkuni 7 tööpäeva\n3.90€, alates 60€ tellimustel tasuta\nkuni 4 tööpäeva*\n3.40€, alates 60€ tellimustel tasuta\nPosti SmartPOST pakiautomaat\nkuni 5 tööpäeva\nkuni 6 tööpäeva\nBelgia, Holland, Saksamaa, Slovakkia, Tšehhi\nkuni 8 tööpäeva\nAustria, Luksemburg, Taani, Ungari\nItaalia, Hispaania, Prantsusmaa, Sloveenia\nkuni 9 tööpäeva\nDPD välitingimustes pakiautomaadist saab paki kätte täpselt sobival ajal, sest need on avatud 24h. Paki maksimaalne suurus 37x44x61cm, kaal 20kg. Kui pakk on jõudnud automaati, saab paki saaja teavituse SMS-sõnumi või e-kirja teel. Pakile saab järgi minna endale sobival ajal, pakk väljastatakse PIN-koodi alusel. Pakki hoitakse automaadis 7 kalendripäeva. Kolmandal hoiustamise päeval saadetakse saajale meeldetuletus ning seitsmendal päeval tagastatakse pakk saatjale.\n* NB! Talvel miinuskraadidega on paljudel toodetel (nt värvidel) oht saada välistingimustes olevates pakiautomaatides külmakahjustusi. Sellistel juhtudel on soovitatav valida mõni muu transpordi lahendus, Müüja jätab õiguse vahetada vastav kohaletoimetamise viis või pikendada tarneaega, kui on alust arvata, et tooted võivad saada ilmast tingituna kahjustada.\nSaadetis toimetatakse saajale kätte, koju või töö juurde. Kohe kui pakk on jõudnud DPD depoosse, edastatakse paki saaja mobiiltelefonile SMS või e-kiri paki kohaletoimetamise ajaga tunni täpsusega. Vastussõnumiga saab toimetusaega kuni kolm päeva edasi lükata või suunata pakk teisele aadressile. Tellitud tooted toimetab DPD kuller kohale tööpäeva jooksul, ajavahemikul 09.00-18.00. Kui Tellija eelpool nimetatud kellaaegadel tööl, on soovitus valida kohaletoimetamise aadress vastavalt.\nPostkontorid üle Eesti. Paki maksimaalne suurus 41x38x64cm, kaal 30kg. Kohe kui pakk on jõudnud Eesi Posti postkontorisse edastatakse paki saaja mobiiltelefonile SMS või e-kirjale teade.\nKasutajasõbralik automaatne postipakisüsteem, mille pakiautomaadid on iseteeninduslikud postkontorid, asudes sisetingimustes erinevates kaubanduskeskustes. SmartPOSTi pakiautomaadid kaitsevad saadetist ilmastiku võimalike mõjude eest. Paki maksimaalne suurus 60x36x60cm, kaal 25kg. Kohe kui pakk on jõudnud SmartPOSTi pakiautomaati edastatakse paki saaja mobiiltelefonile SMS või e-kirjale teade.\nOmniva välitingimustes pakiautomaadist saab paki kätte täpselt sobival ajal, sest need on avatud 24h. Omniva pakiautomaadid on turvalised ja varustatud valveseadmetega ning paki vastuvõtmiseks kulub kõigest 15 sekundit. Paki maksimaalne suurus 41x38x64cm, kaal 30kg. Kohe kui pakk on jõudnud Omniva pakiautomaati edastatakse paki saaja mobiiltelefonile SMS või e-kirjale teade.\nPostkontorid üle Soome. Paki maksimaalne suurus 60x36x60cm, kaal 25kg. Kohe kui pakk on jõudnud Posti postkontorisse edastatakse paki saaja mobiiltelefonile SMS.\nKasutajasõbralik automaatne postipakisüsteem, mille pakiautomaadid on iseteeninduslikud postkontorid, asudes sisetingimustes erinevates kaubanduskeskustes üle Soome. SmartPOSTi pakiautomaadid kaitsevad saadetist ilmastiku võimalike mõjude eest. Paki maksimaalne suurus 60x36x60cm, kaal 25kg. Kohe kui pakk on jõudnud SmartPOSTi pakiautomaati edastatakse paki saaja mobiiltelefonile SMS või e-kirjale teade.\nSaadetis toimetatakse Skizze kauplusesse, kus saab selle kaupluse lahtiolekuaegadel kätte. Kui pakk on kohale jõudnud saadetakse vastavasisuline SMS või e-mail. Pakki hoitakse kättesaamiseks 30 kalendripäeva.\nSaadetis toimetatakse Vunder Art SIA kontorisse Riias, Dzirnavu iela 57a (2. korrus, Regus), kus saab selle lahtiolekuaegadel kätte. Kui pakk on kohale jõudnud saadetakse vastavasisuline SMS või e-mail. Pakki hoitakse kättesaamiseks 30 kalendripäeva.\nTasuda on võimalik erinevate makselahendustega vastavalt riigile:\nEesti: Citadele, Coop Pank, LHV, Luminor, SEB, Swedbank pangamaksed ja krediitkaart (MasteCard, Visa)\nLäti: Citadele, Luminor, SEB, Swedbank pangamaksed ja krediitkaart (MasteCard, Visa)\nLeedu: Citadele, Luminor, Medicinos Bankas, SEB, Swedbank, Šiaulių Bankas pangamaksed ja krediitkaart (MasteCard, Visa)\nSoome: Aktia, Ålandsbanken, Danske, Handelsbanken, Nordea, Oma Säästopankki, Pohjola, POP Pankki, S-Pankki, Säästopankki internetipangalingid ja krediitkaart (MasteCard, Visa)\nTeiste riikide kliendid saavad tasuda krediitkaardiga (MasteCard, Visa).\nTellimust hakatakse täitma peale 100% makse laekumist Müüja arvelduskontole väljaarvatud krediidilepinguliste klientide puhul. Kui arvega makstes ei ole raha laekunud Müüja arvelduskontole 7 päeva jooksul peale tellimuse esitamist tühistatakse tellimus automaatselt.\nMakse teostamine toimub väljaspool e-poe keskkonda vastava panga või Maksekeskus AS vahendusel.\nKaarditehingute puhul on makse saajaks Maksekeskus AS, keda Müüja on volitanud enda nimel makseid vastu võtma. Kaarditehingu tegemiseks suunatakse Klient Maksekeskuse turvalisse keskkonda, Vunder AS sisestatud krediitkaardi andmeid ei näe. Vunder AS on isikuandmete vastutav töötleja, Vunder AS edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Maksekeskus AS-le.\nNB! Peale maksmist vajutada kindlasti “tagasi kaupmehe juurde”. Peale seda saabub e-mail, et tellimus on kinnitatud ja sellega hakatakse tegelema.\nKui interneti brauser jookseb maksimise ajal kokku või tekib muid komplikatsioone, palume meiega ühendust võtta ja üle täpsustada, kas tellimus on meieni jõudnud ja kas makse õnnestus.\nTellimusest on õigus taganeda või soovida kauba vahetust 14 päeva jooksul alates tellitud kauba üleandmisest Kliendile. Selleks tuleb saata vastavasisuline e-mail aadressile epood@skizze.ee, mis sisaldab tellimuse infot taganemisavalduse tüüpvormil (lae alla). Tellimusest taganemiseks loetakse tellitud kauba tagastamist Müüjale 14 päeva jooksul alates teavitamisest.\nTagastatav kaup peab olema kasutamata ning originaalpakendis. 14-päevase tagastamisõiguse kasutamiseks ei tohi tellitud kaupa kasutada muul viisil kui on vajalik kauba olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks viisil nagu see on lubatud kauba testimiseks füüsilises poes. Kui kaupa on kasutatud muuks otstarbeks kui on vajalik kauba olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks või sellel on kasutamise või kulumise märke, on Müüjal õigus alandada tagastatavat tasu vastavalt kauba väärtuse vähenemisele.\nKauba tagastamisega seonduvad kulud kannab Klient, välja arvatud juhul, kui tagastamise põhjus seisneb asjaolus, et tagastamisele kuuluv toode ei vasta tellitule (nt vale või defektiga toode). Tellimusesest taganemisel kannab Müüja Kliendile raha tagastatud kauba eest samale arvelduskontole, millelt tasuti kauba eest, 14 tööpäeva jooksul alates taganemisavalduse saamisest. Samuti tagastatakse tervest tellimusest taganedes kliendile kauba kohale toimetamiseks tasutud summa, kui Klient on selle eest tasunud. Müüa võib keelduda tagasimaksete tegemisest seni, kuni on lepingu esemeks oleva asja tagasi saanud või kuni Klient on esitanud tõendid, et on asja tagasi saatnud, sõltuvalt sellest, kumb toimub varem.\nKliendil on õigus puuduse ilmnemisel pöörduda hiljemalt kahe kuu jooksul Müüja poole, saates e-maili aadressile epood@skizze.ee või helistada telefonil +372 65 64 003. Müüja ei vastuta puuduste eest, mis on tekkinud pärast kauba üleandmist Kliendile. Kui ostetud kaubal on puudused, mille eest Müüja vastutab, parandab või asendab Müüja puudusega kauba. Kui kaupa ei ole võimalik parandada ega asendada, tagastab Müüja Kliendile kõik müügilepinguga kaasnenud tasud. Müüja vastab Kliendi esitatud kaebusele kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis 15 päeva jooksul.\nMüüjal on õigus tellimusest taganeda, kui tellitud kaupa ei ole võimalik tarnida kauba lõppemise tõttu. Sellisel juhul tagastab Müüja Kliendile raha või Kliendi soovi korral annab teada uue kauba saabumise aja või võimaldab valida asemele samas vääringus uue toote.\nKuni täieliku tasumiseni kauba eest on kaup müüja omand. Müüja jätab endale õiguse muuta toodete hindu, tekste ja kaupade saadavuse infot ette teatamiseta.\nMüüja saadab Kliendile uudiskirju ning pakkumisi Kliendi e-maili aadressile ainult juhul, kui Klient on selleks avaldanud soovi sisestades veebilehel e-kirja aadressi ning andnud teada oma soovist otsepostituse teadete saamiseks. Kliendil on igal ajal võimalik loobuda e-postile saadetavatest pakkumistest ja uudiskirjadest andes sellest Müüjale teada e-kirja teel või järgides pakkumisi sisaldava e-kirjas toodud juhiseid.\nMüüja ei vastuta kohaletoimetamise viibimise eest juhul, kui toote kohaletoomise viibimine on tingitud asjaolust, mida Müüja ei saanud mõjutada ning mille saabumist Müüja ei näinud ette ega võinud ette näha(vääramatu jõud).\nKäesolevates tingimustes lahendamata küsimustes lähtutakse Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest. Kliendil on õigus pöörduda oma õiguste kaitseks Eesti Tarbijavaidluste komisjoni poole (www.komisjon.ee) või otse kohtusse. Tarbijavaidluste komisjoni pädevuses on lahendada Kliendi ja Müüja vahel sõlmitud lepingust tulenevaid vaidlusi. Kliendi kaebuse läbivaatamine komisjonis on tasuta. Samuti võib Klient pöörduda Euroopa Liidu internetipõhisele vaidluste lahendamise platvormile ODR (http://ec.europa.eu/consumers/odr).


Toimetas Eigo Kaljurand, 4. aprill 2020 10:18\nJelena Välbe usub, et Johaugi ülemvõim kestab veel aastaid.Foto: Stanislav Moshkov\nMeeste murdmaasuusatamise MK-sarja üldkokkuvõtte võitis venelane Aleksandr Bolšunov. Jelena Välbe sõnul pole kahjuks näha, et naiste konkurentsis suudaks keegi Therese Johaugi ülemvõimu lõpetada.\n"Therese Johaugi täielik ülemvõim ei mõju murdmaasuusatamisele hästi. Olen kindel, et kõik teised stardijoonel olevad sportlased teavad, et võisteldakse teise koha eest," selgitab Välbe. "See on eriti halb seis."\nEndine suusatipp pole rahul ka oma hoolealustega. Kui Natala Neprjajeva tuli MK-sarja kokkuvõttes kolmandaks, siis suures plaanis oli seis nukker. "Naiste koondis on meie Achilleuse kand," tunnistab 51aastane venelanna. "Tundub, et meie naissuusatajad lähevad starti teadmisega, et nad kaotavad."\nLõppenud MK-hooaja tavadistansidel jäi Therese Johaug vaid kolmel korral esikohast ilma. Välbe sõnul olid needki korrad pigem tööõnnetused. Näiteks toob ta Holmekolleni 30 km võistluse, kus norralanna jäi rootslanna Frida Karlssoni järel teiseks. "Johaug kaotas Karlssonile ainult seepärast, et ta jättis suusad vahetamata," meenutas Välbe.\nJohaugi edu MK-sarjas teisel kohal lõpetanud Heidi Wengi ees oli üle 800 punkti. "Ma ei saa aru, kuidas üks suusataja võib läbi hooaja võistelda nagu robot," imestab Välbe. "See on täielik müstika, kuidas tema edu teiste ees on kasvanud nii suureks."\n"Võimalik, et ta on leidnud mingi imelise treeningmeetodi. Sellisel juhul võiks ta seda teistelegi jagada. Talle endale oleks põnevam, kui tal oleks tõsiseltvõetavaid konkurente," jätkas ta.\nKuigi Rootsist on peale kasvamas 20aastane Frida Karlsson ja temast kaks aastat vanem Ebba Andersson, siis Välbe nende edusse ei usu. "Mõnel üksikul etapil võivad nad üllatada, nagu eelmisel aastal. Üldiselt usun, et Johaugi ülemvõim kestab veel kaks aastat," selgitab Välbe.\n"Kui poodiumi kõrgeimal astmel on alati sama inimene, siis väheneb nii pealtvaatajate kui ka sportlaste enda huvi," leiab Välbe. "Mul on sellest väga kahju."


VAATA TÄISPIKKUSES: Ebaõiglus või oma vead? Kalev kaotas Ukrainas napilt ja kohtunikega vaieldes - Sport\nVAATA TÄISPIKKUSES: Ebaõiglus või oma vead? Kalev kaotas Ukrainas napilt ja kohtunikega vaieldes\nBC Kalev/Cramo korvpallimeeskond sai VTB-liigas kuuenda kaotuse järjest, kui kaks kalevlastes protesti tekitanud kohtunike otsust võtsid võimaluse Ukrainas BC Donetski vastu 76:79 kaotusest enamaks.\nEnamiku kohtumisest tagaajaja rollis veetnud, ent lõpuni võidelnud Kalev oli vaid ühepunktilises kaotusseisus ja omas rünnakuõigust, kui Curtis Millage 18 sekundit enne lõppu palli kaotas ja Ben McCauley kiirrünnakust Donetski 77:74 ette viis.\nMillage leidis häälekalt, et pallikaotuseni viinud olukorras tehti tema vastu viga. Neli sekundit enne lõppu teenis Bamba Fall kaks vabaviset ja tabas need mõlemad, ent hetk varem oli Millage vaieldes teeninud tehnilise vea, mis tähendas kaht vabaviset Donetski tagamehele Bernard Kingile ning rünnakuõigust vastastele. King vormistas vabaviskejoonelt Donetski võidunumbrid.\nTy Abbott tõi Kalevile 20, Frank Elegar 19, Vlad Moldoveanu 13, Millage 12 punkti, 3 lauapalli ja 4 korvisöötu. Vastaste kasuks viskas Marco Killingsworth 20, King 17 punkti, viimane lisas 7 söötu. Endine Tartu Rocki tagamees Giorgi Tsintsadze tõi vastastele 11 punkti.\nKalev on pärast kaotust A-alagrupis viimasel kohal 2 võidu ja 9 kaotusega, Donetsk kerkis 7 võidu ja 5 kaotusega jagama kolmandat kohta.\nTabeliseis: 1. Kaasani Unics 11-1, 2. Vilniuse Lietuvos rytas 8-4, 3.-5. Nižni-Novgorod, Donetsk ja Krasnodari Lokomotiv 7-5, 6. Krasnojarski Jenissei 6-6, 7. Nymburk 4-7, 8. Peterburi Spartak 4-8, 9. Turow 2-8, 10. Kalev 2-9.\nKalev/Cramo kordas Ühisliigas piinlikku rekordit\nKalevi võõrleegionär: see oli piinlik!\nVarrak Kalevi 50-punktilise sauna järel: ulmeliselt suur kaotus!


Vabariigi Presidendi akadeemilise nõukogu pöördumine Eesti avalikkuse poole\nEesti demograafilist olukorda jääb lähematel aastakümnetel mõjutama kaks olulist tegurit: rahvastiku loomuliku juurdekasvu peatumine ning muulaste suur osa elanikkonnas.\nI Rahvastiku juurdekasv\nSündimuse kahanemise ja suremuse kasvu tõttu väheneb Eesti elanikkond praegu umbes 10 000 inimese võrra aastas. Seega võib ennustada Eesti rahvaarvu kahanemist ühe inimpõlve jooksul umbes 1,2 miljonini (neist eestlasi umbes 750 000). Kahanema läheb veelgi kiiremaks siis, kui sünnitusikka jõuab praegune kasin alaealiste generatsioon ning rahva demograafiline käitumine ei muutu. Peale rahva füüsilise väljasuremise ohu on sellel ka mitmeid majanduslikke tagajärgi: kahaneb noore tööjõu juurdekasv ja suureneb pensionäride hulk ühe töötaja kohta, mis tekitab uue immigratsiooni surve.\nVabariigi Valitsuses ja Riigikogus on arutusel ettepanekud lastega peredele maksusoodustuste tegemiseks. Kavandatavad abinõud on vajalikud, kuid ebapiisavad, arvestades rahva demograafilise käitumise keerukust. Maksusoodustuste kõrval tuleks kaaluda veel teisi abinõusid. Olulised on ka psühholoogilist laadi tegurid. Liberaalse turumajanduse nö Eesti variant ei näe ette meetmeid sündimuse suurendamiseks. Meie meedia võimendab igati primitiivset käitumislaadi � edu kohe ja iga hinna eest. Eeskujuna esitatavas käitumismudelis pole kohta lastele.\nII Muulaste integratsioon Eesti ühiskonda\nVabariigi Valitsus on tänavu kevadel heaks kiitnud mitte-eestlaste Eesti ühiskonda integreerimise lähtekohad, milles väljendatud mõtted on igati asjakohased. Samal ajal me näeme ohtu, et selles dokumendis soovitatud abinõudest ei piisa kahe kogukonna lähendamiseks. Tahaksime juhtida tähelepanu järgmistele asjaoludele:\nEesti senine muulaspoliitika on lähtunud eeldusest, et kuna muulaste enamik on saabunud Eestisse okupatsiooni tulemusel, siis tuleb neid aktsepteerida Eesti kodanikena alles pärast integreerumist Eesti ühiskonda. Venekeelsete keskkoolide kaotamise kavad tähistasid suunda muulaste kiirendatud assimileerimisele hariduse kaudu. Muulaste integratsiooni on vaadeldud põhiliselt muulaste eneste probleemina.\nAllakirjutanute arvates on muulaste tihedam integratsioon Eesti ühiskonda vajalik Eestile endale. Esiteks pole meid nii palju ja me pole nii rikkad, et võiksime loobuda eestlaste ja muulaste ühisest panusest Eesti riigi, majanduse ja kultuuri arengusse. Teiseks soodustab muulaste võõrandumine kogu ühiskonna ebastabiilsust. See avaldub muulaste ebakindluses oma tuleviku suhtes ja hirmus kaotada oma kultuuriline identiteet ning eestlaste hirmus uue okupatsiooni ees. Osa muulaste tõrjutus soodustab kriminaalset käitumist, mis on ohtlik kogu ühiskonnale, samuti loob see eeldused muulaste kasutamiseks kriisiolukorras viienda kolonnina. Ühiskonna ebastabiilsus võib saada takistuseks Eesti ühinemisel Euroopa organisatsioonidega ning anda meie suhtes ebasõbralikele jõududele ajendi Eestit süüdistada.\nTeiste riikide kogemused näitavad, et muulaste kultuuriline integratsioon on pikaldane protsess, mis annab tulemusi alles põlvkondade vahetudes ning üksnes eeldusel, et tunnustatakse vastastikku eri kogukondade kultuurilist identiteeti. Seega näib otstarbekohane käsitleda integratsiooni ja kodakondsust senisest rohkem omaette, püüdes samas lahendada mõlemaid. Arvestades kooli otsustavat rolli muulaste kultuurilisel ja keelelisel kohanemisel Eesti ühiskonnaga, tuleb vene koolid integreerida tõhusamalt Eesti koolisüsteemi. Meie arvates ei ole reaalne loota, et vene koolides saaksid eesti keele, ajaloo, koduloo ja teiste Eestiga seotud ainete nõutaval tasemel õpetamisega hakkama mitte-eestlased. Seega tuleb nende ainete õpetamiseks välja või ümber õpetadaeesti päritoluga õpetajaid. Ei ole reaalne loota, et vene koolide juhtimisega tulevad toime inimesed, kes ei orienteeru vabalt nii eesti kui ka vene kultuuris. Ka vene koolidele Eestiga seotud ainete õpetamise metoodika ja vastavad õpikud vajavad põhjalikku revideerimist. Vene koolide kohandamisel Eesti koolisüsteemiga tuleks taotleda nende kujunemist eesti ja vene kultuuri levitamise keskusteks, kus õppetöö toimub nii eesti kui ka vene keeles.\nPakilistest probleemidest oleks vaja uurida võimalusi kodakondsuse saamisega seotud protseduuride parandamiseks, tehes seadusandluses või selle rakendamise korras vajaduse korral muudatusi, mille eesmärk oleks Eesti ühiskonna stabiilsuse suurendamine.\nHiljutine kodakondsuspoliitika muutmine Lätis näitab, et Balti riike saab asjaolude kokkulangemise korral asetada olukorda, kus korrektiive kodakondsuspoliitikas hakatakse tegema mõjukate suurriikide survel. Meie kodakondsuspoliitika kooskõlla viimine maailma avalikus arvamuses soositud liberaalsema suunaga ning vastuolude vältimine euroopalike humaansete printsiipidega on Eesti Vabariigi enda huvides.\nKäesoleva pöördumisega tahame juhtida Eesti avalikkuse tähelepanu vajadusele leida poliitilisi lahendusi ja võtta praktilisi meetmeid Eesti demograafilise olukorra parandamiseks ja muulaste integratsiooni tõhustamiseks. Eesti riigi ja rahva püsimine ja arenemine sõltuvad oluliselt mõlemast tegurist.\nakadeemik Hillar Aben\nakadeemik Jaan Einasto\nprofessor Henn Elmet\nakadeemik Raimund Hagelberg\nprofessor Mati Heidmets\nprofessor Kaido Jaanson\nakadeemik Ain-Elmar Kaasik\nkirjanik Andres Langemets\nakadeemik Erast Parmasto\nprofessor Rein Raud\nakadeemik Richard Villems\nkirjanik Märt Väljataga


Viljelusvõistlus 2016 tulemused tõid tõelise üllatuse – Viljelusvõistlus\nViljelusvõistlus 2016 tulemused tõid tõelise üllatuse\nViljelusvõistluse 2016 tulemused on selgunud ja need olid ootamatud isegi korraldajaile.\nTänavu arvestati lisaks saagi suurusele ja tulukusele ka kvaliteeti ja see pööras esialgsed kokkuvõtted pea peale.\nVõisteldi viie kultuuriga. Need olid raps, rukis, oder, nisu ja hernes.\nKevadel astus võistlustulle 33 võistlejat 45 põlluga. Võistlejate seltskond oli tugev ning palju tuli uusi nägusid. Tänavuse raske taimekasvatusaasta tulemusel jäi aga lõpuks järele 28 viljakasvatajat ja 33 põldu.\nTraditsiooniliselt oli kõige suurem huvi osaleda nisuga. Võistlema tuli 15 põldu. Rapsipõlde anti kirja 12. Suurem osa neist olid talirapsid, sest kel raps talve üle elas, sel oli ka ilusaid põlde välja pakkuda. Odrapõlde oli kokku seitse ja rukkipõlde kuus.\nUudsena Eesti viljelusvõistluse ajaloos oli sellel aastal reegliks, et arvesse võetakse lisaks saagikusele ja tulukusele ka kvatieeti. Üldvõitja selgus kolme tulemuse kokku liitmisel.\nTänavune üllatuskultuur oli rukis, kuna ületas saagikuselt teisi vilju. Uue rekordsaagi kasvatas Tuuli Vaarak Viljandimaalt – 10,4 t/ha. Hernes oli viljelusvõistlusel esimest korda ning esimese rekordi , 6,6 tonni hektarilt, püstitas Mihkel Vainula Pärnumaalt.\nRapsi parimad saagid jäid eelmisele aastale kahe tonni võrra alla. Kõrgeima rapsisaagi sai Avo Samarüütel Tartumaalt – 4,6 t/ha. Kõrgeima odrasaagi, 7,7 t/ha, kasvatas Erik Paalman Põlvamaalt. Nisu saagid oli sellel aastal suhteliselt ühtlased ning kõrgete saakidega üllatusi ei tulnud.\nTulukaim kultuur oli taas raps, kuigi parimad tulemused olid poole väiksemad kui mullu. Üle 900 euro tulu hektari kohta said rapsikasvatajad Martin Salu Saaremaalt ja Avo Samarüütel. Miinusesse ei jäänud keegi.\n⟵Viljelusvõistlus 2016 saagid\n2017. aasta Viljelusvõistlusele registreerumine⟶


Oudekki Loone “Foorumis”: kas sanktsioonid ei tee mitte Venemaad tugevamaks? | Elu\nOudekki Loone “Foorumis”: kas sanktsioonid ei tee mitte Venemaad tugevamaks? (101)\nTeleveeb, 7. veebruar 2017 21:36\nOudekki LooneFoto: Tiina Kõrtsini\nTänases “Foorumis” oli arutelu teemaks välispoliitika, täpsemalt USA ja Venemaa teema, konfliktid Ukrainas ja Süürias ning mida saab Eesti ja Euroopa Liit asjade lahendamiseks ära teha.\nÜhe vägagi huvitava repliigi tegi aga Keskerakondlane Oudekki Loone, kes võttis arutelu alla sanktsioonide teema ning küsis, kas sanktsioonid pole mitte Venemaad hoopiski tugevdanud?\n“Venemaa tahab olla suur jõud, kes määrab konflikti lahendusi, siis sellele eesmärgile on Venemaa praegu jõudnud lähemale kui 10-15 aastat tagasi. Siin saame küsida, et kas sanktsioonid ei tee mitte Venemaad tugevamaks? Viimase paari aasta jooksul on võitnud enda jaoks kõik olulised sammud,” sõnas Loone.\nReformierakondlane Urmas Paet oli samuti sanktsioonide teemal mures ning kahtleval seisukohal, kas saavutatakse Vene sanktsioonide teemal mingisugune konsensus ja kas neid suudetakse laiendada. “See saab olema väga keeruline, isegi kui olukord Ukrainas seda nõuab,” sõnas ta. Kuid Paet ei olnud nõus Loone väitega, et sanktsioonid oleks muutnud Venemaad tugevamaks. “Ikkagi ei peaks lähtuma ainult alternatiivsetest faktidest, vaid ka faktidest mis puudutavad finantsolukorda Venemaal,” sõnas ta.\nMõttega, et sanktsioonid Vene suhtes ei ole riiki mõjutanud, ei olnud nõus kaitseminister Margus Tsahkna. “Ei ole nõus, et sanktsioonid ei ole mõjunud, olukord ei ole Venemaal majanduslikult väga hea. Nafta hinna tõus andis veidi leevendust, aga need mõtted mis on olnud Trumpil peal, et USAst imporditavatele naftatoodetele pannakse 20% maks peale, tähendab, et nafta hind langeb turul ja see tähendab jällegi Venemaale halba,” rääkis ta.\nHenn Põlluaas EKREst sekundeeris eelmiste arvamusi. “Kindlasti on sanktsioonid mõjunud, Venemaa rahavarud on vähenenud kiires tempos ja väga oluline on see, et tänu nendele sanktsioonidele on Venemaa sõjaväereformid ju tegelikult pidurdunud ju mitmete aastate võrra. Elektroonika ja metallid, mille tootmiseks nad pole ise suutelised. Mõjub kahtlemata,” ütles ta.\nVälisminister Sven Mikseri sõnul ei ole Venemaa jõudnud veel sinnani, et määrata konfliktide lahendusi. “Ta mängib aktiivsemat mängu. Aga kindlasti tahab olla otsustajate ringis,” sõnas ta.\nMikseri sõnul lepitakse Euroopa Liidus Venemaavastaste sanktsioonide osas täpsemalt kokku sel suvel.


TUTVUSTUS > Valmiera maakond > Brenguļi ja Trikāta\n1.juulil 2009. aastal moodustus Beverīna maakond haldusterritoriaalse reformi tulemusena, kus ühinesid Brenguļi-, Kauguri- ja Trikāta vallad, kellel kõigil on oma rikkalik ajalugu ja traditsioonid. Muistset minevikku vaadates on see olnud osa Tālava maakonnast, kus asus kuninga Tālivaldise peaaegu müütiline Beverīna kindlus - otsitud, avastamata, endiselt ahvatlev. Hilisematel sajanditel Trikāta lossipiirkonna endine osa, viimati aga Trikāta asus Valka rajoonis, aga Brenguļi ja Kauguri Valmiera rajoonis. Maakonnal on soodne geograafiline asukoht. See piirneb Läti Vabariigi tuntud linna Valmieraga. Samuti piirneb Beverīna maakond ka Burtnieki-, Kocēni-, Priekuļi-, Smiltene- ja Strenči maakondadega.\nBeverīna maakonna halduskeskus asub Kauguri vallas Mūrmuižas. Lisateave on saadaval aadressil: http://www.beverinasnovads.lv/index.php\nKauguri vald on kogu endise Valmiera rajooni üks tihedamini asustatud kihelkondi. Kihelkonna territooriumi rahvastiku struktuuri moodustavad mitmed külad, suvilaelanikud ja hajutatud talukohad. Neist suurim on Mūrmuiža ja väiksemad külad - Līči, Kauguri, Kaugurmuiža. Pool kihelkonna elanikest elavad kolmel suuremal asustatud alal - Mūrmuižas, Kauguris ja Līči külas. Mūrmuižas elab umbes kolmandik kihelkonna elanikest.\nBrenguļi valla rahvastiku struktuur põhineb kahel külal: Brenguļi ja Cempi. Külade struktuur on omapärane selle poolest, et territooriumil asuvad majad (enamasti maapiirkondade talukohad) asuvad hajusalt ja seetõttu pole külade piire objektiivselt võimalik kindlaks teha. Küla staatus nende territooriumide jaoks on kindlaks määratud eriplaneeringuga 2012-2024. aastani.\nTrikāta valla elanikkond on koondunud kihelkonna kesk- ja lõunaossa, sest territooriumi põhjaosas asuvad suured metsamassiivid. Territooriumi kõige põhjapoolsemas nurgas asub asustatud koht Ūdriņas, millele eriplaneeringuga on määratud küla staatus - siin kompaktsel territooriumil elab umbes 50 elanikku ja siin on olemas vajalik tehniline infrastruktuur.\nMaakonnakeskus Mūrmuiža on rikas kultuuriliste ja ajalooliste objektide poolest. Siin asub Mūrmuiža kangendatud torn, mis on ainulaadne hoone Lätis. Arvatakse, et see on ehitatud 16. sajandil Cēsise piiskopi Otto Schenkingi äärelinna elukohana. Tornis on toad, mis meenutavad pühakodasid, samuti on võimalik näha ka seinamaalingut ja kamina jäänuseid. Kõrval asuvas renoveeritud mõisahoones, tänapäeval asub Beverīna vallavalitsus. Omakorda Trikātas asub Läti üks vanimaid kirikuid ja Liivi ordu lossivaremed. Brenguļis, Trikātas ja Mūrmuižas on säilinud ka endiste mõisade eraldi hooned. Brenguļis töötab endiselt üks esimesi Läti hüdroelektrijaamu.\nReisijad on eriti oodatud erinevates maakonna taludes ja ettevõtetes, mis on sobivad kohad nii reisijate rühmadele kui ka lastega peredele. "Abullāči" talus saab tutvuda põõsasmustikate kasvatamisega ja osta marju, talu "Vīnkalni" korraldab meistriklasse tõelise itaalia pitsa valmistamisega. Brenguļi on kuulus Brenguļi õluga ja "Granberry" gurmee sukaadidega, kuid Trikātas on šokolaaditoodete tehas "R Chocolate" juba võtnud turul stabiilse koha, kus on võimalus nautida ja osta erinevat tüüpi šokolaadi ja jäätist.\nMaakond on uhke aktiivse puhkuse veetmise võimaluste üle - Beverīna puuskulptuuride ja labürintide pargis on võimalik näha huvitavaid puittooteid, mängida mänge ja läbida üllatusi täis labürint ainult täiskasvanutele. Puhkekeskuses "Baiļi" on suvel võimalik laenutada paate, käia parveekspeditsioonidel "Baiļu faktors", aga talvel saab nautida talverõõmusid – suusatamist ja lumelauaga sõitmist. Brenguļi spordihall pakub ruume võrkpalli-, korvpalli- ja jalgpallihuvilistele, samuti ka kiirsulgpalli mänguks. On loodud mitu matka- ja jalgrattamarsruuti. Teravamate tunnete austajad saavad külastada vabaõhu seiklusparki "Ežu šķūnis" või laserparki "Shooter".\nIgaüks saab samuti nautida Beverīna maakonna loodust, jalutades mööda Abulsi jõe loodusrada ja Armastuse rada, jälgides, kuidas Abuls kohtub Gauja jõega, näha Bekursi põlistamme, aga paadiga Abulasse sõites Upmaļi maja juures saab nautida kaunist Spreņi liivakivi kallast ja "Klimpu iezis" liivakivipaljandit.


Kaitsepäeval tutvustavad oma tegevust Kaitseliidu Pärnumaa malev, Naiskodukaitse Saarde jaoskond, Saarde vabatahtlikud pritsumehed, MTÜ Pärnumaa Vibujaht, Kilingi-Nõmme päästekomando, Pärnu politseijaoskond, Maanteeamet, kadunud inimeste otsinguga tegelev MTÜ ESTSAR, Jaagupi vabatahtlikud merepäästjad, Ervita Shooting Club MTÜ ja Aide autokool.\nKaitseliidu Kikepera malevkond viib kaitsepäeval läbi sõduriproovi, kus igaüks saab kogeda ja katsetada jalaväelase tegemisi. Lisaks tutvustatakse ka teisi erialasid. Malevkond korraldab ka fotojahi ning parimad fotograafid saavad ka auhinna.\nESTSAR MTÜ (Operatiivne Pääste- ja Otsingugrupp) liikmed ja Pärnu politseijaoskonna politseinikud tutvustavad kell 10 ja 12 algavates töötubades, kuidas toimuvad kadunud isiku metsa- ja maismaaotsingud.\nKaitsepäeva raames toimub traditsiooniks saanud laskevõistlus, kus võisteldakse kuuest erinevast relvast lastes. Autasustatakse võistkondliku ja individuaalse arvestuse parimaid.\nSaarde kaitsepäeva perepäev toimub Saarde vallas Lauri karjääris 29. augustil kell 9-14. Laskevõistlus kestab kella 17ni. Üritusel osalemine on tasuta. Lõuna ajal kostitab Naiskodukaitse osalejaid sõdurisupiga. Täpsem info kaitsepäeva ja laskevõistluse kohta on Facebookis “Saarde kaitsepäev 2020” lehel.


Põhiline » Rahandus » Algdokumendi määratlus\nAlgdokument on algdokument, mis sisaldab äritehingu üksikasju. Algdokument sisaldab põhiteavet tehingu kohta, näiteks asjaosaliste nimed, makstud summad (kui neid on), kuupäev ja tehingu sisu. Alusdokumente tähistatakse sageli kordumatu numbriga, nii et neid saab raamatupidamissüsteemis eristada. Dokumentide eelnumeratsioon on eriti kasulik, kuna see võimaldab ettevõttel uurida, kas mõni dokument puudub.\nKui algdokumendis sisalduv teave on raamatupidamissüsteemi salvestatud, indekseeritakse algdokument hõlpsalt juurdepääsetavaks ja arhiveeritakse. Eelmise aasta jooksul loodud dokumendid hoitakse tavaliselt kohapeal, vanemaid dokumente hoitakse odavamates väljaspool asukohta asuvates hoiukohtades.\nAlusdokumendid on audiitorite jaoks kriitilised, kes kasutavad neid tõendina, et registreeritud tehingud tegelikult toimusid. Algdokumenti kasutavad ettevõtted tõendina ka äripartneritega suheldes, tavaliselt maksete osas. Algdokumentide näited on järgmised:\nTõendamise eesmärgil on alusdokumentide elektroonilised kujutised üldiselt aktsepteeritavad, kuigi mõnel juhul võib siiski nõuda paberkandjal dokumentatsiooni.\nAlusdokumente on tavaliselt vaja säilitada mitu aastat. Internal Revenue Service volitab teatud palgaarvestusega seotud dokumentide säilitamisintervalle. Kui dokumendi säilitamisaja osas on küsimusi, pidage nõu asjatundliku advokaadiga.


20 põhjust, miks jalgrattasõit on teile kasulik | EE.Hair-Action.COM\nÜheksa 10 inimest kannatavad tõsiseid tervise probleeme, enne kui nad isegi tabanud 30. Ja enamik neist tervise küsimustes tärkavad üks põhjus - ebatervislik elustiil. On mitmeid viise, et parandada oma elustiili, kuid miski ei saa võita jalgrattasõit. Ratsutamine oma bike / jalgratta iga päev saab keerata oma elu paremaks. Kuidas? Loe edasi ja saad teada!\n1. Aitab kaalust alla\nJalgrattasõit on üks kõige tõhusamaid harjutusi teha, kui sa tahad kaalust. See mitte ainult aitab põletada kaloreid, vaid ka töötab oma ATVde, hamstrings, vasikad, biitseps, pakaralihaksia, õlad ja selja lihaseid. Niisiis, lisaks kaotada rasva, siis ka toon oma lihaseid.\n2. Parandab südametervise\nJalgrattasõit aitab parandada oma südame tervise, sest see on sisuliselt aeroobsed harjutused. Hapnikukaod lihastes push südames andma rohkem hapnikurikast verd, muutes sellega töötada kiiremini. Koos oma südames, jalgrattasõit ka oma veresooned ja kopsud töötavad hästi, mis aitab suurendada oma südame tervisele.\n3. Tugevdab lihaseid\nSee lõbus tegevus saab ka tugevdada lihaseid. Nad kasvavad tugevuse ja suuruse, kui töötate need. Mida rohkem lihaseid läbivad kulumine, seda tugevam nad kasvavad. Jalgrattasõit aitab tugevdada vasikad, ATVde, hamstrings, pakaralihaksia, hip flexors, seljalihaste, õlad ja käed. See hõlbustab ka kiiremini vigastuste paranemist. Sul on rohkem vilgas, paindlik ja püsiv kui need, kes ei saa sõita jalgratta regulaarselt.\n4. Vähendab liigesevalu\nSee on hämmastava. Kuidas see pingutav tegevus vähendada liigesevalu? Jah, jalgrattasõit tegelikult vähendab liigesevalu, eriti põlve valu. Regulaarne jalgrattasõit aitab parandada liigeste liikuvust. See on väike mõju liigestele ja seega aitab tervendada kerge ühist või hip kahju ja taastada kõhre.\n5. Parandab kehahoiakut\nKui sõita jalgrattaga või jalgrattaga, te teete palju tasakaalustamine, ilma et ta sellest teadlik. See tasakaal aitab parandada teie rüht ja kogu keha koordineerimine ja tugevdab oma ülakeha lihaseid. Teie poos ja liikumisviis sõltub samuti muid tegureid, nagu lihaste tugevust, fitness, kaal jne Kõik need tegurid on hoolitseda, kui sa lihtsalt sõita oma jalgratta vähemalt 30 minutit iga päev.\n6. Tülid Cancer\nUskuge või mitte, jalgrattasõit või jalgrattasõit aitab ka võidelda vähi. Istuv eluviis võib panna teid ohtu haigestuda vähki tõttu mürgine kogunemist kehas. See viib DNA mutatsioonide ja rakukahjustusi ja võib põhjustada vähki. Ei söö õigus võib viia ka kõhukinnisus ja kõhupuhitus, mille tulemusena käärsoolevähki. Selgus, et inimesed, kes ratsutas jalgratas vähemalt 30 minutit päevas olid vähem altid arendada rinna- ja käärsoolevähk. Põhjuseks on see, et jalgrattasõit aitab hoida oma rakkude aktiivne ja kaitseb teie DNA mutatsiooni ja oksüdatiivseid kahjustusi.\nStress võib teha rohkem kahju kui võite kujutada. See võib kaasa tuua kaalutõusu, suurenemine LDL kolesterooli ja triglütseriidide taset veres, astma, diabeet, seedeprobleemid, enneaegset vananemist, ärevus, peavalu, kõrge vererõhk, depressioon, kardiovaskulaarne haigus ja Alzheimeri tõbi. Jalgrattasõit aitab vähendada stressi hoides meelt off probleeme, mis on häirib teid. Niisiis, sõita oma jalgratta, et võita stressi tööl või koolis.\n8. Parandab Fitness\nJalgrattasõit võib parandada teie üldist sobivust. Rattasõit tasandikel või mägipiirkondade aitab parandada oma südame ja veresoonte funktsioone ja tööd jala, käe ja seljalihased. See võib parandada ka kopsu capacitiy, paindlikkus ja vastupidavus ning suurendada luude ja lihaste tugevust. Parim osa umbes jalgrattaga peanaha on see, et ei tunne te töötate välja või lisapingutust sobivaks. On pingutusteta võrreldes teiste harjutuste.\n9. Leevendab Sünd\nNaised, kes rattaga sõitma või jalgrattaga iga päev vähemalt 30-45 minutit on tavaliselt väiksema tüsistuste sünnituse ajal. Jalgrattasõit suurendab luu ja lihaste tugevust, parandab kehahoiakut, paindlikkus ja vastupidavus, ning aitab ehitada seljalihaseid. Seega, jalgrattasõit on väga soovitatav, kui te soovite vältida komplikatsioone sünnituse ajal.\n10. PvPs ajutegevus\nRattasõit suurendab aju funktsioon. Rattaga peate pöörama tähelepanu, koordineerida lihaste funktsioone ning säilitada tasakaalu. Lisaks jalgrattasõit aitab teil lõõgastuda, mis omakorda puhastab oma peaga, mille tulemuseks on parem otsustusprotsessi. Jalgrattasõit või jalgrattasõidumarsruute soodustab ka kasvu uute rakkude hipokampuses ajupiirkonnas ja suurendab hapniku kogus, mis jõuab ajju, mis omakorda kaitseb neurodegeneratiivsete haiguste ravis.\n11. Aeglustab vananemise\nVanus on lihtsalt üks number, ja see peaks jääma, et. Ära lase istuv eluviis rob sa oma noorusliku mõistus ja süda. Kuidas ratsutamine oma bike või jalgrattaga tegelikult aeglustada vananemise? Jalgratta aitab parandada hapniku kättesaadavust, vähendab mürgiste kogunemist, suurendab südame tervise ja aitab ehitada lihaseid. Nii, et jääda nooruslik seest ja väljast, et see igapäevane rituaal sõita oma jalgratta või jalgrattaga vähemalt 30 minutit.\n12. Parandab une kvaliteeti\nJalgrattasõidu regulaarselt aitab parandada oma une kvaliteeti. See on eriti efektiivne, kes kannatavad unetuse all. Kõige tõhusam aega rattaga sõita une parandamiseks on õhtuti. Kuid sa võid ka sõita oma jalgratta või jalgratta hommikul. See hoiab teid aktiivse kogu päeva ja aitab teil magama kiiresti öösel.\n13. Vähendab Reostus Säri\nTeadlased on leidnud, et bikers on vähem kokkupuude reostusega võrreldes nende istub sees autod või ühistranspordiga. See on peamiselt seetõttu, bikers võtta jalgrattasõit rada või hoida oma teepoolel, mis kaitseb neid on otseselt avatud väljalasketorud muud sõidukid.\n14. On keskkonnasõbralik\nRattasõit või jalgrattasõit ei nõua teil põletada kütust. See aitab kaitsta keskkonda saastamise vähendamisele ja alandades nõudlus kütuse. Paljud riigid julgustama oma kodanike sõita jalgrattaga ja töölt või koolist. See on kindlasti kasulik ja jätkusuutlik valik.\n15. Aitab kõhukinnisuse\nDr Ana Raimundo ütleb, et jalgrattasõit aitab vähendada aega toidu võtab läbida jämesooles. See takistab vee tagasiimendumise kehasse, muutes väljaheide pehmemaks ja kergemini läbida. Niisiis, kui teil on kõhukinnisus, siis tuleb kindlasti sõita oma jalgratta regulaarselt parandada roojamise ja vähendada riski haigestuda käärsoolevähki.\n16. Aitab teil suurepärane aeg koos sõpradega\nJalgrattasõit aitab ka võlakirja uusi ja vanu sõpru. Teie jalgrattasõit sõber (s) võib hoida sind motiveeritud jätkama ratsutamine oma bike ja sa võid ka rääkida asjadest vastastikust huvi. Nii saab vähendada oma stressi ja jääda õnnelikuks.\n17. Aitab säästa raha\nDaily pendeldama saab ära võtta suure tüki oma palgast, et saate salvestada oma järgmise reisi. Investeerida hea jalgratta ja ohutuse käiku ja seda kasutada igapäevase teekonna. See parandab teie tervist, sind sobi, parandada seedimist, vähendab vähiriski, samuti aitab säästa palju. Kui igapäevase teekonna oma kontoris või koolis ei ole võimalik, siis võib seda kasutada, et minna lähedal kohtades.\n18. Julgustab Viljakas Mõtted\nKui ei ole koos sõpradega, võid minna jalgrattaga sõitma üksi. Just nagu kõndimine, jalgrattasõit võivad samuti aidata teil mõelda loovalt. Saad loomingulisi ideid ja mõtteid, mis aitavad teil oma tööd, kooli või kodus. Sul on ka võimalik teha ja võtta vastu otsuseid, mis on ratsionaalne ja kasulik teile.\n19. Suurendab tootlikkust\nKasutades regulaarselt on palju positiivseid külgi, ja on väga produktiivne on üks neist. Jalgrattasõit aitab ehitada lihaseid ja tugevdada luid, parandab aju talitlust ja tähelepanu ja hoiab oma üldist tervist kontrollida. See omakorda aitab sul olla tootlikumad tööl või koolis. Sul on rohkem kiire, täiendada oma antud ülesande ületada oma eesmärke jne\n20. Parandab seksuaalelu\nViimase, kuid mitte vähem, jalgrattasõit aitab ka parandada oma seksuaalelu. Jalgrattasõit on tõhus aeroobne treening, mis parandab südame tervist ja suurendab verevoolu, mis mõlemad aitavad sul on hea aega koos oma partneriga.\nEnne kui võtta välja oma jalgratas, hoida neid järgmise ohutuse aspekti silmas pidades.\nKandke alati vastupidav kiiver.\nKanda kõrgtehnoloogia kiu jalgrattaga riideid, mis võivad loobuda higi. Valgus kajastades kasutatud materjali neid riideid ka sind nähtav teistele juhtidele.\nOsta jalgratas või jalgrattaga, mis on lai ja hea haarde rehvid. See peaks olema ka kõrghoone käepidemed, mis aitavad teil istuda sirge.\nKasutage hobuseraua või noseless disain sadulate toetada ja leevendada survet puusad ja luud.\nÄrge kandke kõrvaklappe, kui jalgrattaga.\nOle ettevaatlik, kui võtta kordamööda. Kasutage arm signaalide liiklusega tee.\nOle ettevaatlik, kui läbib auto ukse saab avada äkki nagu te mööda, mis võib teid vigastada tõsiselt.\nVajadusel kanda põlve mütsid.\nÄrge kasutage oma mobiiltelefoni sõites oma jalgrattaga.\nVeenduge, et viia piisavalt vett teiega.\nSiin on vastused mõnedele küsimustele, mis selge kõik oma kahtlused. Vaata.\nKumb on parem - töötab või jalgrattaga?\nNii jooksmine ja jalgrattasõit on head harjutused. Kuid töötab võib olla natuke rohkem pingutust nõudev. Ka seal on tunne rõõmu ja vabaduse seotud jalgratta. Niisiis, jalgrattasõit on vähem hirmutada võimalus võrreldes töötab.\nKaua sa pead sõitma jalgrattaga kaalust alla võtta?\nSee sõltub teie praegune kaal, tervislik seisund, toitumisharjumused, jne Sa peaksid sõita oma jalgratta vähemalt 1 tund iga päev, teha muid harjutusi, nagu kaalud ja harjutamiseks ja süüa tervislikku kaalust alla võtta.\nKas see on parem sõita jalgrattaga või jalgsi?\nRattaga või jalgrattaga on tõhusam kui jalgsi. Jalgrattasõidu töötab vasikad, õlad, selg lihased, biitseps, hip flexors, pakaralihaksia, Lamaannuttaa ja nelipealihase käies töötab ainult oma ATVde, Lamaannuttaa, vasikad ja pakaralihaksia.\nKui palju kaloreid sa põletada veloergomeetriga 30 minutit?\nKui te kaalutakse umbes 130 naela, saab põletada kuskil vahel 88-160 kalorit, sõltuvalt teie praegune kaalu ja vastupanu kasutada.\nKas jalgrattaga abi kaotada kõht rasva?\nJah, 30-60 minutit jalgrattasõit või jalgratta iga päev aitab põletada rasva kõik kehaosad, sh oma kõhupiirkonda. Plus, nagu juba mainitud, jalgrattasõit saab leevendada stressi ja parandada une kvaliteeti. See aitab aju puhata ja vabastada "hea enesetunde" hormoonid, mis omakorda takistavad kõht rasva kogunemine.\nLõpetuseks, jalgrattasõit on väga tõhus ja võib parandada teie üldist tervist üldse aega. Sa tippu jõuda oma fitness taset, kui te ka vaadata, mida sa sööd ja lisada harjutamiseks ja jõutreening koos sõitmine oma rutiinist. Niisiis, saada oma jalgratta läbi ja muuta oma elu negatiivsed üles. Edu!\nUgli puuviljade 8 hämmastavat kasu\n7 Tai Chi jooga suurepärast kasu oma kehale, vaimule ja vaimule\n5 parimat joogaasanat terve maksa jaoks\nKaltsiumi puudulikkus - põhjused, sümptomid ja ravi


Ende/Sõrm võitsid teise liiga paarismängu 2. etapi – TENNISNET.EE\n– Mati Ende ja Andre Sõrm / Foto: Eraarhiiv\nSEB Liigatennis meeste teise liiga paarismängu 2. etapil pääsesid hilisemad võitjad Mati Ende ja Andre Sõrm veerandfinaali küll alagrupi teise kohaga, ent seejärel mängisid tõusujoones.\nEnde/Sõrmel alistasid poolfinaalis Margus Hak/Fredi Skobelevi 6:3 6:3 ning finaalis Alvar Kasera/Hendrek Kelderi kindlalt 6:2 6:2. Kasera/Kelder olid omakorda poolfinaalis üle Peeter Saks/Siim Tamlehest 6:4 6:2. Kasera/Kelder suutsid veerandfinaalis matšpallidelt võita Vladimir Issajev/Ilja Poljašovi 1:6 7:6(6) 10:6.\nMeeste neljandas liigas sai teise turniirivõidu järjepanu Shamil Nadyrov, kes oli esikohamatšis parem Kaidur Karbast 6:4 6:4. Poolfinaalis olid vastavalt paremad Meelis Seppamist 4:6 7:6 10:8 ning Arne Buhtist 6:4 6:4.\nMeeste kolmanda liiga paarismängu etapil tulid esikohale Linas Kalusevicius/Martin Kivirähk, kes said finaalis jagu Indrek Keevallik/Andro Kivist 7:6 6:4. Kolmas koht kuulus Ivo Kallas(Märt Mandrile.\nPrevious Post Anett Kontaveit alustas paarismängu võidukalt\nNext PostPeeti hooaja avaetapp naiste üksikmängu kolmes liigas


Maamaksuga ei mängita - Äripäev\nAleksei Lotman 03. detsember 2007, 00:00\nKüsimusele, kas otsustavalt tõsta maamaksu või see sootuks kaotada, on lihtne vastus: ei kumbagi! Mõlemal sammul oleks halvad tagajärjed nii loodusele kui kohaliku kogukonna arengule. Järsud muutused senises maamaksupoliitikas viiks meid säästva arengu teelt ära.\nKõrge maamaks teeks maast olulise kommertsinvesteeringu, soosides võimalikult intensiivset ja suurekäibelist majandamist. Ükski väiketalunik ega väiksema metsakinnistu omanik ei suudaks kõrge maamaksu tingimustes tulutoovalt toimetada. Maa muutuks väiketootjale liiga kalliks. Selle tagajärjel liiguks maa taludelt ja peremetsaomanikelt põllumajanduslike suurtootjate ja metsafirmade kätte, linnade läheduses ja rannikul aga hoopis kinnisvaraarendajate kätte. Ka linnades soosiks see viimase kui lapi täisehitamist. Tagajärg oleks äärmiselt ebasobiv nii sotsiaalselt kui ka looduse mitmekesisuse säilitamise seisukohalt.\nMaamaksu oluline alandamine või täielik kaotamine soosiks maa koondumist üksikute suurmaaomanike kätte, kes oleksid võimelised investeerima n-ö igaks juhuks. Maa muutuks suuromanike jaoks liiga odavaks. Paradoksaalsel kombel võib maamaksu kaotamine mõjutada maaomandit sarnaselt selle tunduvale tõusule.\nTähelepanuta ei tohi maamaksu kaotamise tagajärgedest rääkides jätta ka avaliku sektori tulu vähenemist. Kaoks ka maksuvabastusest tulenev eelis. Maamaksuvabastus on olnud taastatud Eesti Vabariigis üheks viisiks, millega riik vähemalt osaliselt kompenseerib omanikule nt looduskaitselistest piirangutest tulenevat tulupuudujääki: kui omanikul ei lubata ehitada, on loomulik, et maad ei maksustata samas ulatuses maaga, kuhu tohib ehitada. Kuigi maaomanikud kipuvad kurtma, et süsteem ei kata saamata jäänud tulu täielikult, on pool muna parem kui tühi koor. Senise süsteemi kadumisel tuleb riigil või omavalitsusel kõik piirangud täielikult kinni maksta. Seega tähendaks maamaksu kaotamine lisaks vähenevatele maksutuludele ka suuremaid kulutusi.\nKõige õigem on jätkata senist mõõdukat maamaksu poliitikat. Kinnisvarabuumi jahtudes kaob ka vajadus elamumaa senisest kõrgemaks maksustamiseks. Pikemas perspektiivis tasuks ehk mõelda maksude suuremale diferentseerimisele: loodust rohkem koormav maakasutus peaks olema ka kõrgemalt maksustatud.


Myytävät asunnot: Roosi tee 8 - 33, Viimsi alevik, Viimsi vald - 7823464 - City24.Ee\nMyytävät asunnotRoosi tee 8 - 33, Viimsi alevik\nMüüa korter päris Viimsis - Viimsi alevikus. Korter on läbi maja, mõlemast aknast avaneb ilus vaade kõrghaljastusele. Maja on täielikult renoveeritud - katus, soojustatud, fassaad, aknad, rõdud, torustik, radiaatorid jne. Kaugloetavad vee- ja elektriarvestid. Korteriga kaasa parkimiskoht ning keldriboks. Tegus ühistu, kommunaalid ja kütterved madalad (talvel 60, suvel 25), tänu heale hoone energiaklassile. Ühistul kaks laenu, millest üks lõpeb 2024. Kogumakse hetkel 60 eurot.\nSuurepärane asukoht! Bussipeatus 150 m (buss 1A, mis sõidab Viru keskusesse), laste mänguväljak, Viimsi park, Viimsi keskus & SPA, rand, koolid, lasteaiad. Korter vajab natuke värskendust. Maakleritel palun mitte tülitada. Otse omanikult ning koheselt saadaval (est/eng 56 649 154, rannoviikmaa@hot.ee).\nYksityinen ilmoittaja: Ranno Viikmaa\nPuhelin 1: 56 649 154


Kommunaalvaldkonnas olid 2016. aastal suurema tähelepanu all teede remondid, ühistranspordi ümberkorraldused, heakorra ja haljastustööd ning erinevad projektid.\n2016. aastal langetati kokku üle 120 puu, lisaks tehti hooldusraiet ja hooldustöid, mis läks maksma u 20 000 eurot (sh kändude freesimine). Suur töölõik oli Viimsi mõisapargi I etapp (pargi 4 ha ala korda tegemine) – korrastati ja rajati uued teelõigud, loodi ning parandati sademeveesüsteemid, rajati kärestik, paigaldati uued pingid, prügikastid ja infostendid, rajati tänavavalgustus. Sel aastal on kavas mõisapargi südames haljastust täiendada ja lilli istutada.\nPrügikastide uuendamisele ja remondile kulus üle 4000 euro. Vallas on kokku üle 200 avaliku prügikasti. Paigaldati ka 5 uut koerte väljaheidete prügikasti.\n2016. aastal toimusid taaskord „Teeme ära“ talgud, lisaks korraldati veel mitmeid muid kampaaniaid. Suurim oli sügisene lehtede äravedu. Kokku läksid erinevad heakorra-, koristus- ja korrastustööd maksma ligi 33 000 eurot.\nViimsi valla haljakute, haljasalade ning spordi- ning mänguväljakute niidetavate alade kogumaht on üle 20 hektari. 2016. aastal suurenes niidusagedus. Aasta-aastalt suureneb haljakute arv, aga eesmärk on kõik haljasalad korda teha ja neid ka korras pidada.\nHaabneeme rannas tegi vetelpäästetöid MTÜ Eesti Vetelpäästeühingu Koolituskeskus, vetelpääste kulud olid kokku ligi 8000 eurot. Kavas on korraldada uus hange vetelpäästeteenuse soetamiseks.\nSoetati juurde uusi rannakabiine (3 tk), paigaldati uusi prügikaste (5 tk), tehti liiva sõelumist ning adru koristamist, jalgpalliväljakule toodi uus liiv, koristati ja hooldati randa ning tualette. 2017. aastal on kavas teha korda randa sissesõidutee, paigaldada valgustust, samuti on arendajal kavas rajada Kesk tee lõppu rannahoone.\nAasta alguses korraldati uued hanked lemmikloomade püüdmise, hoidmise ja ravi teenusepakkujate leidmiseks – kasside osas jätkas MTÜ Kasside Turvakodu ja koerte püüdmise osas MTÜ Loomade Hoiupaik.\nKokku kulus 2016. aastal selleks ca 14 000 eurot. Kasside turvakodusse viidi 49 kassi, kes veetsid seal ühtekokku 686 tasulist päeva. Koeri viidi loomade hoiupaika 37, nemad veetsid hoiupaigas ühtekokku 244 tasulist päeva. Võrreldes 2015. aastaga on kasside ja koerte püüdmise, hoiustamise ning ravi kulud paari tuhande euro võrra vähenenud. Jätkus iga-aastane külades ja alevikes toimuv lemmikloomade vaktsineerimise kampaania. Täiendavalt telliti lemmikloomade registrile arendustöid.\nEelmisel aastal tehti esimest korda ohutusaudit valla avalikele mänguväljakutele. Auditi tulemus ehmatas, valla mänguväljakud tuleb vastavusse viia kehtivate ohutusnõuetega. Kohe asuti ka likvideerima ohtlikke elemente, lisaks telliti ligi 6000 euro eest töid väljastpoolt. Korrastati Haabneeme ranna mänguväljakut, Soosepa mänguväljakut ja Viimsi mõisapargi mänguväljakut. Valdkonna eelarve oli 10 000 eurot, tegelik vajadus on suurem.\nEelmisel aastal moodustati kommunaalameti koosseisu aedniku töökoht ning esimest korda ajaloos oli Viimsi valla eelarves haljastus.\n2016. aastal kulus haljastustöödele u 52 000 eurot. Aedniku esmasteks töödeks sai lillepeenarde korrastamine ja lilleamplite paigaldus. Kokku paigaldati valla keskusesse 100 amplihoidikut, igasse hoidikusse mahtus 2-3 lillepotti. Käesoleval aastal on veel plaanis suurendada amplite arvu. Amplite eest kantakse hoolt suveperioodil vähemalt kuus korda nädalas.\nKorrastati Randvere ringristimik ja Viimsi keskuse ringristmik, keskusesse paigaldati kümme uut betoonist lillevaasi, Sõpruse-Rohuneeme ringristmikule rajati taies. 2017. aastal saab peenrad Ravi tee, lisatakse lillevaase, uuendatakse ringristmike peenraid, korrastatakse haljakuid ja teemaid.\nHaabneemes said mitmed hekid noorendus- ja hoolduslõikust, mõned vanad hekid eemaldati ning istutati uued. Peamised tööd toimusid Mereranna teel, Heldri teel ja Pargi teel.\nAsendusistutamiseks toodi 2016. aastal Viimsi valda üle 150 istiku (sh nii puid kui ilupõõsaid), mis istutati Viimsi valla avalikele haljakutele ja rohealadele.\nAugustis valmisid väikesaarte programmist rahastatavad Naissaare klubi/depoo päikesepaneelide toitega elektrisüsteem (29 988 eurot) ning Prangli saare tuletõrjeauto garaažilaiendus (74 106) eurot. Juunis paigaldati Prangli saare teedele ja matkaradadele 3 uut silti/teeviita ja 10 pinki (OÜ Prangli Puukoda, 510 eurot). Prangli külakiige remont tehti talgute korras (materjal 196 eurot). Välikemmerg (400 eurot) püstitati Eesti Ranna lähedale mais. Tellitud Prangli spordiplatsi ja hoone renoveerimise projekt (1440 eurot). Uuendatud sai Prangli kaupluse elektrijuhtmestik ja kilbid (2280 eurot). Aasta lõpus tasandas TREV-2 Grupi teehöövel auklikku Lääneotsa teed 1,1 km ulatuses.\nViimsi vallavalitsus ehitas koostöös OÜ-ga Viimsi Haldus Leppneeme sadamasse betoonujukitega kai 24 m x 2,4 m. Ujuvkail on 14 paadikohta.\n30 Miili väliprojekti raames paigaldas OÜ Ambeon oktoobris Leppneeme ja Kelnase sadamatesse ilmajaamad maksumusega 13 170 eurot komplekt. Seadmed mõõdavad tuule kiirust, puhanguid ja suunda, õhu temperatuuri, suhtelist õhuniiskust, õhurõhku ning sademete hulka, veetaset ning laine kõrgust. Käesoleval aastal on kavas koostada Kelnase ja Leppneeme sadamahoone projekt, teha Leppneeme sadama lainemurdja rajamise uuringud ja projekt.\nNovembris täitus 3 aastat parvlaeva Wrangö tulekust Leppneeme – Kelnase liinile. Wrangö sooritas aastas 1360 reisi. Kui 2015. aastal sõitis laevaga 25 tuhat reisijat, siis 2016. aastal tõusis reisijate arv 27,4 tuhandeni. Laeva omanik remontis ja uuendas laeva.\nVälireklaami eksponeerimise eest esitati 381 maksudeklaratsiooni (2015 aastal oli vastav näitaja 280), kokku on laekunud reklaamimaksu ligi 52 500 eurot (s.o. üle 12 000 euro enam kui varasemal aastal). Viimsi vallavalitsus on suunanud märkimisväärse osa maksutulust valla haljastamisse – nii loodi eraldi tegevusala haljastuse tarbeks. 2017. aastal on kavas reklaamimääruse muudatus, mille peamiseks eesmärgiks on reklaamimaksu määra muutmine ning uue menetluskorra kehtestamine, samuti on kavas kehtestada reeglid reklaami eksponeerimisele.\nKommunaalamet teostab regulaarset järelevalvet seaduste ja eeskirjade täitmise üle. Juunis võeti tööle uus järelevalve inspektor. Järelevalve eesmärgiks on saavutada ettekirjutuste vabatahtlik täitmine ja rikkumiste kõrvaldamine ning alles täitmata jätmisel sunniraha või asendustäitmise rakendamine. 2016 aasta tõi 184 väärteomenetlust, trahve määrati 12 164 eurot. Kaks väärteojuhtumit jõudsid Harju Maakohtusse, millest üks tühistati, kuid hüvitamisele kuuluvaid menetluskulusid ei tekkinud. Aasta jooksul alustati ligi 90 haldusmenetlust, sundtäitmisele on suunatud nõudeid 2000 euro eest. Kõige rohkem saadeti välja märgukirju heakorra ja reklaamide valdkonnas. Ettekirjutusi tehti nii hooldamata kinnistute omanikele kui ka ettevõtetele, kes mustasid teekatet. Kõige rohkem on liiklusalaseid väärtegusid (parkimine keelatud kohas, tee püsivust ja liiklusohutust ohustav liiklemine).\nKokku kulus 2016. aastal valla sademeveetorustiku pesule ja kaamerauuringuteks ligi 4 000 eurot. Sademeveesüsteemide remondiks, kraavide puhastamiseks ja kaevude parandamiseks kulus ligikaudu 27 000 eurot. Talveaia teel, Väike-Ringteel, Pihlaka teel, Nugise teel ja Miiduranna külas remonditi torustikke. Suurem osa kulus amortiseerunud torustike parandamisele ja sademeveesüsteemide toimimise tagamisele.\nLiivakivi tee sademeveetorustiku vahetus, mis tagab Hallikivi ja Haugi tee piirkonna sademeveekraavide eesvoolusüsteemi toimimise, maksis 19 881 eurot. Hetkel on töös Lubja lasteaia eesvoolu ehitamine Lubja tee äärde, mille maksumuseks koos projekteerimisega kujunes 68 207 eurot.\nValmis Viimsi valla sademevee arengukava 2016-2017 Infragate Eesti Asi kaasabil, maksumus 34 080 eurot. Sademevee arengukava on kavas esitada Viimsi vallavolikogule II lugemiseks veebruarikuus.\n2017. aastal on kavas projekteerida ja ehitada Tammepõllu teele riigigümnaasiumi tarbeks sademevee eesvool. Heki teel on kavas rekonstrueerida sademevee kollektor – see peaks lõpetama Mereranna tee majade piirkonna sademeveeprobleemid, samuti on plaanis ümber ehitada Nurme tee truup ja puhastada kraav, tööplaanis on ka Mustika tee ja Metsaveere tee eesvoolu rekonstrueerimine. Koostöös keskkonna- ja planeerimisametiga hakatakse valla sademevee merrelaskudele lube andma ning sademevee väljalaskude proovide võtmiseks korraldatakse hange.\n2016. aastal väljastati 107 kaeveluba, millest 34 loa puhul esitati taotlus tööde pikendamiseks. Avariikaevetööde taotlusi esitati 77 korral. Kokku väljastati 2016 aastal 184 kaevetöödega seotud luba. Kaevetööde lubade menetlus toimub läbi infosüsteemi OPIS. Iga kaevetöö puhul kulub vähemalt neli menetlust – dokumentide kontroll ja loa andmine, töökoha ülevaatus, tööde kontroll ja loa lõpetamise järgne vaatlus. 2017. aastal on kavas uuendada Viimsi valla kaevetööde eeskirja ja arendada OPIS infosüsteemi.\nASiga Hansa Bussiliinid on leping sõlmitud kuni 2021. aastani. Sügisest lisandusid liinid V8 ja V9, ümber korraldati V6 ja V7 liini töö.\nValla siseliinid sõitsid 2016. aastal ühtekokku 555 000 liinikilomeetrit, võrreldes 2015. aastaga 4% enam. Ühissõidukite piletimüügisüsteemi valideerimiste andmetel tehti möödunud aastal valla siseliinidega üle 215 000 sõidu. Kõige populaarsemaks bussiliiniks on liin V2, mida kasutati u 58 300 korda.\nEdukalt toimib Harju maakonna bussiliin nr 114, millega tehti möödunud aastal üle 193 000 sõidu. Viimsi vald esitas eraldi ja koos Harju ÜTKga mitmeid taotlusi seoses linnaliini nr 49 pikendamisega Haabneeme keskusesse, kahjuks saadi jätkuvalt negatiivne vastus igale pöördumisele. Kavas on aga jätkata ja esialgsed kokkulepped liini pikendamiseks on olemas.\nJätkus koolibussi projekt. Novembri lõpus viidi koolibussides (Tallinn-Viimsi koolibussid) läbi sõitjaloendus. Nädala jooksul kasutas Viimsi-Keskus – Balti jaam ja Tammneeme – Balti jaam koolibussi kokku 600 õpilast, keskmiselt 120 õpilast päevas. Kõige populaarsem on endiselt Viimsi Keskus – Balti jaam koolibuss, mida kasutas iga päev keskmiselt 68 õpilast. Tammneeme suunalist koolibussi kasutab iga päev keskmiselt 52 õpilast.\nBussipeatustest sai välja ehitatud Kuremarja peatus, Muuga tee ääres valmisid Aiaotsa peatus ning Vesiniidu peatus. Pärnamäe teel asuva Kuremarja peatuse ehitustööd koos trepi ja betoonmüüriga olid mahukaimad – tööd teostas OÜ WWR Systems ja tööde maksumuseks kujunes ligi 28 000 eurot.\nÜhistranspordi kulud olid 2016 aastal ühtekokku ligi 700 000 eurot.\n2017. aastal on kavas Ravi teel asuvad Viimsi Keskuse peatused renoveerida ning valgustada, paigaldada uusi paviljone ning samuti jätkata valla siseliinide tihendamisega.\nTalvised olud panid proovile nii teehooldaja TREV-2 Grupp AS-i kui ka vallavalitsuse teehooldetööde järelevalve tegijad. Esines olukordi, kus 2015. aasta lõpust kehtima hakanud Viimsi valla teehoolde lepingu nõuded ei olnud täidetud ja vald rakendas lepingu tasust maha arvamist. Talihoolde tööde kvaliteet ja üldine tase on aga võrreldes varasemaga paranenud. 2016. aastal saabus vallaelanikelt esmakordselt rohkem positiivseid kirju kui kaebusi. Talihoolde kulud olid 2016. aastal kokku ligi 315 000 eurot.\nSuvehoolde käigus teostati teekatete puhastustöid, katte remonti, freespurukatete ehitust, teekatete hööveldust, peenarde taastamist, veeviimarite hoolet, teekraavide puhastust jne. Ribapindamise baasmahule telliti lisaks katete ribapindamist – suuremad tööd tehti Muuli, Nurme ja Nelgi teedel. Esmakordselt tehti suvist teede soolamist suvehoolde koosseisus – seda viidi läbi kahel või enamal korral, sõltuvalt piirkonnast. Asfaltkatete pragusid parandati patcheriga kokku 238 tundi. Suvised teehoolde kulud olid kokku ligi 320 000 eurot.\n2016. aasta jooksul on tänavate / teede ajutise sulgemise taotlusi esitatud ning lubasid väljastatud kokku 55 tk. Teede ajutine sulgemine on loa taotlejale tasuline ja aasta jooksul laekus selle eest vallale kokku 6 215 eurot.\nKevadel viis vallavalitsus läbi hanke liiklusmärkide valmistamise lepingupartneri leidmiseks perioodil 2016-2019, leping sõlmiti OÜ-ga Kiirwarren.KL. Liiklusmärke, viitasid ja liikluskorraldustöid telliti ligi 4 500 euro eest.\nTeekatete joonimis- ja märgistustööd teostas AS Lemminkäinen Eesti. Tööde maht oli ca 1150 m2 märgistust ning maksumuseks kujunes ligi 15 000 eurot.\nTähelepanu pöörati ülekäikudele – raiuti puid ja piirati võsa, tehti ettekirjutisi aedade taandeks. Aiandi tee ülekäik sai innovaatlise LED-välguga lahenduse, lisaks teostati ülekäigu ohutusaudit, mille viis läbi Stratum OÜ.\nKevadel jätkusid vallas AS Viimsi Vesi torustike ehitustööd, mille käigus uuendati mitmed teekatted. Haabneemes asuva Vahtra tee asfaltkatte ehitustööd teostas OÜ MSM, maksumus oli ligi 12 000 eurot. Kaevatööde järgselt amortiseerunud katete remonti tehti Äigrumäe tee lõigul ning Viimsi alevikus Levkoi, Amarülluse ja Gerbera teel (OÜ RTS Infraehitus), uue asfaltkatte sai kokku 1876 m2 ning tööde maksumus oli ligi 18 500 eurot.\nRekonstrueeriti Rohuneemes asuv munakivikattega Sadama tee (OÜ Õuemeister), maksumuseks ligi 16 500 eurot.\n2016. aastal ületas valla teede asfaltbetoonkatete lappimise maht 8 000 m2 piiri –(OÜ RTS Infraehitus), tööde maksumus oli ligi 102 000 eurot.\nPrangli saarel Lääneotsa teel eemaldati tee muldkeha sees asuv suur graniitkivi ja tee hööveldati - kogumaksumus ligi 10 000 eurot.\nTeede pindamistööd teostas AS Eesti Teed. Tööde maht oli 28 457 m2 ning maksumus ligi 84 500 eurot. Uue, tolmuvaba katte said järgnevad teed või teelõigud: Õuna tee, Pirni tee, Koralli tee, Männikäbi tee, Mureli tee, Tammekännu tee, Ojakääru tee, Pojengi tee, Hõbepaju tee, Karulaugu tee (ülepindamine), Melba tee, Sanglepa tee, Remmelga tee, Ritsika tee, Kaevuaia tee, Silva tee, Kadri tee, Suurekivi tee, Kurekannuse tee, Reinu tee (ülepindamine).\nPüünsi külas asuva Kooli tee rekonstrueerimine oli 2016. aastal üks suurimatest teetöödest. Tööde käigus rekonstrueeritakse täielikult Kooli tee sõidutee, jalgtee, maa-alused kommunikatsioonid, bussipeatused, teevalgustus jm lõigul Rohuneeme tee kuni Arukase tee. Töid teostab AS Tref Nord. Tööd lähevad kokku maksma ligi 600 000 eurot.\nHaabneeme alevikus Lepa tee parkla ehitustöödel rekonstrueeriti Haabneeme ranna lähedal asuv 73 parkimiskohaga Lepa tee parkla ning juurdepääsud ja lahendati sademevete ärajuhtimine. Projekteerimise teostas TO Projekt OÜ, tööd viis läbi OÜ Verston Ehitus – maksumuseks kujunes ligi 60 000 eurot. 2017. aastal on kavas jätkata Lepa teest randa suunduva Kesk tee lõigu rekonstrueerimist.\nViimsi mõisapargi I etapi tööd olid seotud ka teetöödega. Tööde käigus rekonstrueeriti jalgteed, teevalgustus ning rajati haljastus. Projekti koostas OÜ Kivisilla, tööd teostas WWR Systems OÜ. Tööde maksumus oli ligi 82 000 eurot.\nSügisel alustati Randvere kergliiklustee ehitusega (Tädu terviserada) – tööd teostab OÜ WWR Systems. Rajatakse 2,4 km pikkune ja 5 m laiune multskattega terviserada, kolm parklat (parkimiskohti kokku 20), juurdepääsutee, teevalgustus ning paigaldatakse spordiinventar. Tööde maksumus on ligi 300 000 eurot. Ehitustööd algasid oktoobris ja tööde valmimise tähtaeg on mais. Projekteerijad on TO Projekt OÜ (tee osas) ja Edites OÜ (teevalgustuse osas).\nSügisel tehti Haabneeme alevikus Hundi tee tõstetud ristmike remont (AS TREV-2 Grupp). Rekonstrueeriti betoonkivi sillutisega tõstetud ristmikud, mis lagunedes muutusid juba ohtlikuks. Tööde maksumus oli 34 000 eurot, 2017. aasta suvel toimuvad ristmikel joonimistööd.\nViimsi alevikus asuva Aiandi tee alguse lõigu rekonstrueerimine (OÜ RTS Infraehitus). Toimus 407 m ulatuses ning 25 m ulatuses hõlmas see ka Nelgi tee algust. Paigaldati sõidutee serva äärekivi, mis võimaldab sademeveed juhtida restkaevudesse, freesiti tee kulumiskiht ja paigaldati uus asfaltkate, koostöös AS-iga Viimsi Vesi rajati vee- ja kanalisatsioonitorustik ning paigaldati ringi erinevaid kommunikatsioone. Tööde maksumus oli ligi 100 000 eurot.\nHaruldasemaks tööks võib pidada Muuga külas Ojakääru tee truupsilla projekteerimist ja rekonstrueerimist (OÜ Nordpont). Tööde I etapi käigus lammutati vana ja amortiseerunud sild ning rajati uus monteeritavatest terasplaatidest lameprofiiliga truup. II etapi käigus (kevad 2017) toimuvad asfalteerimistööd, jalgtee ehitus, piirete paigaldus ning haljastustööd. Maksumus 58 500 eurot, tööd lõpetatakse maikuus.\nNovembris-detsembris ehitati Randvere tee 30 (Viimsi suusamägi) mahasõit, siseteed ja parkla –(OÜ PK Infra, projekteeris TO Projekt OÜ). I etapi tööde maksumus oli ligi 74 000 eurot. II etapi tööde käigus asfalteeritakse parkimisalad ja jalgteed, tehakse haljastustööd.\nKoostöös Maanteeametiga alustati teevalgustusega jalg- ja jalgrattatee rajamist lõigul Muuga tee ja Randvere tee ringristmik kuni Lasketiiru tee (AS Lemminkäinen Eesti AS, tähtaeg 15. mai 2017).\nPooleliolevatest töödest lõpetatakse 2017. aastal Kooli tee ja Muuga tee kergliiklustee. Kevadel alustatakse Tammneeme ja Randvere küla vahelise jalg- ja jalgrattatee ning Leppneeme tee jalg- ja jalgrattatee ehitusega. Valla keskuses rekonstrueeritakse Ravi tee, Kesk tee ja Heki tee, Tammepõllu teel algab tee laiendamine ja kommunikatsioonide rajamine seoses riigigümnaasiumi ehitusega. Lubja teel ja Pärnamäe teel on kavas teekatte remont ning sügisel alustatakse Karulaugu tee rekonstrueerimisega. Väljakutseks on kindlasti suusakeskuse piirkonna teede projekti koostamine, millega on plaanis rajada Randvere-Lubja ringtee, Lubja tee pikendus, parkla spordikeskuse juurde ning Pargi & Reisi funktsiooniks, samuti lahendada kogu alal liikluskorraldus ja kavandada tunnel Randvere tee alt läbi.\nViimase aastaga on Viimsi vallas lisandunud ligi kakssada uut tänavavalgustit (2015 lisandus ligi sada). Alates 01.01.2017 on 4550 valgustuspunkti, millele lisandub 159 liitumis-juhtimiskilpi. 2016. aasta alguses sai valmis Leppneeme tee jalg- ja jalgrattatee ääres uus radarjuhtimissüsteemiga (liikumisanduritega) LED-valgustus. Kokku läks Leppneeme valgustuse rajamise II etapp (I etapp olid kaabeldustööd) maksma 28 250 eurot. Tänavavalgustuses mindi suures osas üle LED-valgustusele ja uute arenduste puhul väljastatakse tehnilisi tingimusi vaid LED-lahendustele. Nii said Kooli tee ja Muuga tee äärde paigaldatud LED-valgustid, ka Muuga tee äärde paigaldati radarjuhtimissüsteem. Kokku läksid Muuga tee valgustustööd maksma 118 107 eurot.\n2017. aastal on kavas valgustust pikendada Lasketiiru teeni. Aasta lõpul renoveeriti Aasa tee valgustus kuni Niidu tee ristmikuni (tööde maksumus kokku 16 700 eurot) – nii oli aasta lõpuks Kooli tee ja Aasa teel kokku 32 uut LED-valgustit, mis kõik loovad liiklusohutuma ja turvalise koolitee.\nKokku investeeriti 2016. aastal tänavavalgustusse ligi 150 000 eurot. Tänavavalgustuse käitu ja remonditöid teostati ligi 1000 000 euro eest – vahetati valgusteid, vanu õhukaableid jne. Suurimateks remonttöödeks olid Loosivälja tee valgustuse remont, Vehema teele ajutise valgustuse paigaldus, mõisapargi valgustuse osaline renoveerimine. Aasta valgustuse võrgu- ja elektriteenuse kulud ulatusid 212 000 euroni.\n2016. aastal koostati hange uue käidukorraldaja leidmiseks. AS Rito Elektritööd andis teatepulga uuele käidukorraldajale KH Energia-Konsult. 2016. aasta sügisel alustati ka tänavavalgustuse renoveerimise meetme taotluse kokkupanemist, taotlus esitati 17. jaanuaril KIK-i meetmesse – vastuse peaksime saama maikuus.\n2017. aasta toob kaasa uue teevalgustuse rajamise –valgeks saavad Tammneeme-Randvere vaheline Randvere tee teelõik ja Leppneeme tee. Samuti on kavas paigaldada Heki teele sõidutee äärde LED-valgustus, Ravi tee saab uued valgustid ning bussipeatuste poolne jalgtee saab samuti valgeks, valgustus rajatakse Haabneeme randa suunduvale Kesk tee lõigule ja osaliselt ranna alale, hilissügisel on kavas alustada valgustuse paigaldamist Karulaugu teele Viimsi Kooli tagusele lõigule.


Mina ilma sinuta – Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, e-raamatud, kirjastus ersen, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nHome / E-raamatud / Ajaviiteromaanid / Mina ilma sinuta\nView Cart "Elizabeth ja härra Darcy" lisati ostukorvi.\nE-raamat: Mina ilma sinuta\nLugu sellest, kuidas armastus võib südame murda – ja südant ravida.\nAasta tagasi kohtasin oma elu armastust. Ehkki me kumbki ei uskunud armastusse esimesest silmapilgust, saime üpris lähedasteks.\nLilah MacDonald – igas mõttes kaunis, enesekindel, kangekaelne ja imeline naine – sõnad ei suuda teda kirjeldada. Naine, kes õpetas mind jälle elama.\nRaamatu nr: 11209\nFaili maht: 7.87 MB\nMinu Lilah, kes andis mulle nii palju, aga sellegipoolest varjas mu eest saladust, millest ta teadis, et see murrab mu südame.\nMu nimi on Callum Roberts ja see on meie lugu.\n„Mina ilma sinuta” on raamat, mis toob naeratuse näole ja pisarad silmi ning meenutab sulle, et neist, keda armastad, tuleb kõvasti kinni hoida.\nNagu juba raamatu pealkirigi vihjab, on tegemist armastusromaaniga. Peategelased Lilah ja Callum on aga nii erinevad inimesed, et nad ka ise imestavad, kuidas nendevahelised tunded üldse tekkida võisid. Callum, kõva käsi reklaaminduses, on „korporatiivse kapitalismi“ maailma esindaja, Lilah seevastu keskkonnakaitsejurist, rohelise elu- ja meelelaadiga. Callum armastab liha süüa, aga Lilah on vegan; Lilah on reisinud lapsest saadik kõikjal maailmas, kuid Callum suurema osa elust Sydneys veetnud; nende lapsepõlv on olnud väga erinev. Ent mõlemad teevad kõvasti tööd. Mõlemad on intelligentsed inimesed. Mõlemad on teineteisesse meeletult armunud.\nArmastusest siiski ei piisa, kui saatus tahab teisiti, ja keegi pole süüdi.\nSelle raamatu kohta on öeldud: „„Mina ilma sinuta“ on raamat, mis toob naeratuse näole ja pisarad silmi ning meenutab sulle, et neist, keda armastad, tuleb kõvasti kinni hoida.“


Kirjaproovid ühistu esimehele - LoomingLooming\nKirjaproovid ühistu esimehele\nKas saad anda mulle minu ülakorteri omaniku kontaktid? Tal on uus üürnik ja mul oleks vaja natuke aru pidada. Tähendab, asi on selles, et kuulatakse natuke liiga kõvasti muusikat seal korteris, just öösiti.\nKas te ka kuulsite midagi nädalavahetusel? See uus majanaaber pidutses kahel ööl. Meile kumas ikka väga läbi. Muide, ma käisin reede öösel vastu laupäeva kell neli hommikul tal ukse taga — ta vabandas (kuigi mitte väga siiralt) ja pani vaikseks. Aga järgmisel ööl ärkasin ma jälle kell 5 muusika peale. Seekord ei kestnud see pikalt, ma ei hakanud üles minema (muidu arvab veel, et mingi hulluke elab tal siin all, s.t mina). Und mul muidugi sel ööl enam ei tulnud.\nÜhesõnaga, jälgime olukorda!\nMul on väike mure oma uue majanaabriga (uus üürnik): tal on nüüd paar korda väga vali pidu olnud, täitsa varahommikuni välja, ja ma tahaksin enne paluda korteri omanikku, kui hakkan politseisse helistama. Proovin seda rahumeelselt lahendada, ma olen alati uskunud sellesse, et inimesed peavad ikka enne proovima heaga, heaga ja suhtlusega.\nKuidas läheb? Pöördun su poole murega. Nimelt see uus majanaaber, kes meie ülakorterisse kolis… Ta pidutses mõlemal nädalavahetuse ööl, inimesi vooris seal sisse-välja (ma magan ju pea vastu seda seina, mis külgneb trepikojaga, kuulen kõike). Ma käisin isegi tal ukse taga. Vabandas, aga ise oli sellise näoga, nagu saaks aru küll, et tegi liiga palju lärmi, lubas kinni panna. (Tähendab, sai aru juba lärmi tehes, et teeb liiga palju lärmi, aga otsustas edasi lärmata. Minul aga tekkis küsimus, et kui inimene teab, et ta keset ööd liiga palju lärmi teeb, miks ta siis teeb. Teab, et teeb valesti, aga ei peata end mitte omaenda südametunnistuse käsul, vaid alles siis, kui vahele jääb. Mis see inimese kohta ütleb? Kas me selliseid elanikke oma majja soovimegi?) Mulle tundus kohe, et tal (sel uuel naabril) on imelikud silmad, sellised… sügaval, nagu surnupealuu sees. Võib-olla oli lihtsalt täis ja magamata, kes teab. Mul on kaks väikest last, ma pole ammu väljas käinud, minu „ööelu” on viimased viis aastat keerelnud laste ja nende ööhirmude ümber. Hah, selles mõttes nägin ma ilmselt samasugune välja. No see selleks. Aga asi polegi ainult selles öises lärmamises. Ma ei saa aru, miks inimene peab niimoodi trampima, kui ta käib. Eelmist naabrit ma ei kuulnud üldse! Kas ta hõljus üle põranda või? See praegune aga käib niimoodi, kand vihaselt vastu põrandat… Mulle ilmuvad silme ette lausa sellised tumeroosad kõvad läikivad kannaümarused, ja usu mind, need segavad, kui üritan parajasti näiteks raamatut lugeda (mul on kergelt sünesteetilised omadused). Sain kohe, kui ta sisse kolis, aru, et tegu on närvihaigega. Ta liikus kuidagi liiga äkiliselt ja kiirelt, nagu inimene, kes ei suuda hetkegi paigal olla. Nägin teda eile trepikojas: vaevalt tuli ta ülevalt oma korterist välja ja ma jõudsin viisakalt teretada, kui ta oli juba ühe pika sammuga samal astmel, kus mina, ma koguni ehmusin, igatahes see tundus peaaegu nagu rünnak… Isver, ära saa valesti aru, ma ei süüdista teda rünnakus, lihtsalt ma räägin, et see oli nagu rünnak — kuidagi äkiline ja järsk…\nIgatahes, kui saad, saada mulle tema või tema omaniku, s.t korteriomaniku kontakt.\npalun saada mulle kiiremas korras minu uue majanaabri omaniku number. Ma lihtsalt ei kannata seda enam välja. See pidev trampimine… külalised vastu ööd… muusika… Hea küll, tõele au andes kuulas ta tõesti vaid need kaks järjestikust ööd ja edaspidi on suhteline vaikus olnud, aga mis ma saan sinna parata, kui mul on hirm. Hirm, et see hakkab jälle pihta. Et ma kunagi ei tea, millal teda võib jälle tabada tung pidutseda. Sinul võib-olla on seda raske mõista, aga minul on teatavad sünesteetilised võimed, õigemini omadused, sellepärast olengi eluaeg olnud väga tundlik igasuguste helide suhtes: kui keegi kuulab kuskil muusikat ja bassilained poevad läbi seinte või põranda-lae minuni, siis tavainimene ei lase end sellest häirida, aga mina peaaegu näen neid oma silme ees, tungimas läbi lae… läbi seinte… minu poole… Sellised hallid piklikud hägused paksud ussid… Ja muidugi ei näe ma neid samamoodi ilmsi, nagu ma näen tegelikkust enda ees, ma pole ometi hullumeelne, vaid ma näen neid vaimusilmas, see tähendab, et ei aita isegi see, kui ma silmad kinni panen. See on palju hullem kui vaimuhaigel, sest ma tean, et see pole normaalne. Kui ma oleksingi hull, no mis vahet seal oleks, kui ma näeksin halle usse või, ütleme, rohelisi elevante. Mitte et ma näeks üldse midagi. S.t midagi imelikku. Olen täiesti selge.\nHea küll, ma ei taha, et sa arvaksid, et ma olen sallimatu inimene. Võta teadmiseks, et ma olen üks tolerantsemaid inimesi, keda ma tean — ma pean silmas, tõeliselt tolerantne. Mitte et ma pigem pooldan liberaalseid väärtusi, geide abielu ja adopteerimisõigusi, soovahetust jne, vaid ma tõesti oma südames peaaegu ei näegi, et nendes on midagi „teistmoodi”. Jah, kui olla üdini aus, tekitab minus segadust transsoolisus… Tähendab, võib-olla kui ma ka teaks täpselt, mis tähendab olla „mees” või „naine”, oleksin ma nende sugude vahel rändav, moodsalt öeldes voolav, aga mina pole oma neljakümne eluaasta jooksul veel kordagi kogenud ühtainumast päeva, mil ma poleks segaduses sellest, mida tähendab olla naine. Isegi kui ma alustan hommikut ulja ja enesekindla naisena, on mul õhtul koju jõudes ikkagi tunne, et mul on mask ees ja olen oma tõekspidamised reetnud. Või vastupidi, kui teen õhtul rahulikult järgmiseks päevaks plaane, tavalise naisena, nagu ma olen, siis hommikuks olen sellest kõigest ikkagi suures segaduses. Seepärast ma usun, et transsoolistel on tegelikult hoopis lihtsam kui minusugustel: nad vähemalt teavad, kes nad on.\nKui järele mõelda, siis ma pole mitte sallimatu, vaid mõistmatu. Istun siin, kuulan seda vihast ümarat läikivat kanda (uhh, vastik roosa läikiv „nupp”!) ja mõtlen, et no miks ta pidi siia kolima. On ju näha, et siin elavad lastega pered. Välisuksest sisse astudes roni muudkui üle kelkude, tõukerataste, titekärude… Ümberringi on turnimiseks mõeldud redelid ja liumäed… Ta ju pidi seda kõike nägema. Nüüd ongi küsimus: kas nägi, aga ei pannud tähele, või nägi ega hooli? Esimese puhul… No ma saan aru, tüüpiline tänapäeva inimene — inimesed on meie ajastul keskendunud peamiselt kahele asjale: sotsiaalvõrgustikele ja enda kuvandile. Kõik muu, kõik päris nende ümber on lihtsalt mingi tühi ruum. Inimesed ei pane enam üksteist tähele. Suhtlus on muutunud nii funktsionaalseks: loeb ainult see, mida tahetakse üksteiselt, ja mida suudetakse üksteisele pakkuda. Aga et istuks lihtsalt, silmad lahti, näiteks tänavakohvikus või kohvikuakna taga ja vaataks ringi… Märkaks elu enda ümber, erinevusi ja sarnasusi… Varsti on nii, et inimesed on harjunud ainult omasugustega suhtlema, mingis väga piiratud kontekstis, et ei oska enam astuda võõra juurde ja öelda näiteks: „Vabandage, teil kukkus kinnas.” Tehakse hoopis sellest pilt ja laaditakse kuhugi üles, teised kiidavad, et nii hea inimene, aga kinnas jääb sinnasamma lebama. Teisel juhul — kui nägi, aga ei hooli (s.t et välikoridor on laste asju täis) —, tuleb ka ühistul silmad lahti hoida. Jah, mõni nimetaks seda liialduseks, koguni paranoiaks, aga ei tea midagi… Kõik suur on kunagi alanud väiksena. Oletame, et praegu on meil lihtsalt see väike asi: no teab, et maja on täis lapsi (ja lapsed teadupärast lähevad vara magama), aga mõtleb, et tühja kah, ma lihtsalt panen muusika põhja ja mind ei huvita, et ma ajan sellega inimesed üles. Kui me seda nüüd lähemalt vaatleme, siis on see ju päris hirmutav: täielik empaatiapuudus! Ainult enda vajadusi ja soove arvestav. Aga lapsed?! Kuidas saab neile mitte mõelda? Ma ei tahaks nii kaugele minna, aga tundub, et mu järeldusloogika on iseenese eest kõnelnud, sosistanud ridade vahelt: psühhopaatia. Rohkem ma ei ütle midagi. Viskan selle lihtsalt õhku. Ärge siis hiljem öelge, et ma ei öelnud.\nTere päevast, K.!\nAsjalood on nüüd sellised, et mina tunnen juba, kuidas ma võin varsti olla valmis tegudeks, mingiteks pöördumatuteks tegudeks (jah, muidugi, kõik teod on ju meie kosmoloogilises aegruumis pöördumatud), aga praegusel juhul „pöördumatuks” mingis palju olulisemas emotsionaalses tähenduses. Tähendab, ma juba kujutan vaimusilmas (!), kuidas ma lähen sellele vastikule ülakorruse tüübile kallale, kas talle või siis tema muusikakeskusele. Ma leban siin oma voodis, mis oli kunagi minu helge pelgupaik, ja värisen hirmust ja vihast, mind ründavad kõikjalt paksud karvased hallid ussid ja ainus, mis mind rahuldab, on fantaasia sellest, kuidas ma marsin üles tema korterisse, lasen uksekella ja kui ta avab, trügin tast mööda, otsejoones muusikakeskuse poole ja lihtsalt… peksan selle sodiks, kildudeks, kõikjale lendab plastmassitükikesi, väikseid punaseid tulekesi-nupukesi… Mikroplast purskub õhku… Oh, milline rahuldustunne…\nKas sa vahel mõtled, kui palju me peame oma viha tagasi hoidma? Ja kui paljudel meist see tegelikult päevast päeva õnnestub? Usun, et me kõik — ka sina, K., ära üldse salga! — väriseme vahel vihast ja rahuldame end vägivallafantaasiatega… Kuhu see viha läheb, kui see välja ei pääse, oled sa mõelnud? Kuhugi ta ju peab minema, suubuma lahustununa tagasi vereringesse, kus käib ikka ja jälle südant mürgitamas. Aga peaasi, et ei lõhuks teise muusikakeskust! Peaasi, et ei tõstaks häält! Peaasi, et ei teeks end lolliks! Oled sa mõelnud, kui palju me muretseme selle pärast, et keegi ei peaks meid ebanormaalseks? Kas see ongi nüüd selle heaolu ülim saavutus? Et me kõik käime kikivarvul ringi, tegeleme enesetsensuuriga, eos välistamisega… Ainult et ei ärritaks kaasinimesi. Meenutab mingit muud ühiskonnakorda, kas sulle ei tundu? Muidugi, ma ka ei tahaks elada elamupiirkonnas, kus naabrid muudkui üksteise vastu oma mobiiltelefone katki virutaks… Aga vahel tahaks küll oma emotsioone välja elada mingil väga otsekohesel ja ausal, tsenseerimata moel. Muide, see käib ka positiivsete emotsioonide kohta! Näiteks minuga on mitu korda nii olnud, et kõnnin mööda kodutänavat, tuju on hea, näen mõnda tuttavat või naabrit (mitte seda, kes just siia kolis) ja kohe tahaks teda kuidagi oma maailma kutsuda; tahaks talle kuidagi näidata, kes ma olen, milline pooleliolev raamat mul parasjagu kotis on või et mis muusikat ma just klappidest kuulasin. Ühesõnaga, avaksin ennast sellele tuttavale, aga sisuliselt võõrale inimesele, ja see võõras inimene astuks omakorda enda maailmast välja — unustaks korraks oma raamid, oma funktsiooni ja minu funktsiooni ja lihtsalt tuleks sellesse tühja ruumi koos minuga, ja me ei kardaks, et nüüd emma-kumma mees või naine arvaks, et see tähendab midagi… Tähendabki! Tähendab seda, et siin on kaks inimest, kes teevad seda, mida inimesed on loodud tegema: elavad ja suhtlevad!\nÄra siis unusta mulle kontakte saatmast!\nTahtsin lihtsalt öelda, et kui öösel tuleb politsei, ärge ehmuge, see olen mina, s.t mina arvatavasti helistan täna öösel, õigemini varahommikul politseisse, ma tunnen, et ma olen selleks valmis, viimasele piirile viidud. Jah, ega ma ei tea, et ta ka täna pidutseb, räägin sellest uuest majanaabrist, ärge öelge, et te pole kursis, aga ma ei suuda seda ootamist, seda aga-mis-siis-saab-kui-d välja kannatada. Pidin midagi tegema, kas või teid teavitama. Nii ma tunnen, et see kõik pole ainult minu peas.\nTegelikult, mida rohkem ma sellele mõtlen, seda vihasemaks see mind teeb, et mina pean üksi kannatama, mind on jäetud üksi selle hullu vastu võitlema. Kas mina olen ühistu esimees või?! Mis alusel sind selleks üldse valiti, kui sa meie heaolu eest ei seisa? See on lihtsalt uskumatu! Kui poleks nii tüüpiline — see vaikus, mittereageerimine, allaheitlikkus, see argpükslikkus! Sa oled kindlasti just see inimene, keda sõbrad iseloomustavad kui südamlikku ja abivalmit inimest, aga kes keeraks võhivõõrale selja, ma vean kihla, et sa kõnniksid lihtsalt mööda, kui sinu ees näiteks talvel libedaga üks kodutu kukuks. Fuh! Seda ei tahaks küll puutuda! Haiseb! Laskem tal surra, ta pole inimene! Või teeksid oma telefoniga pildi ja laadiksid abivalmilt kogukonna feissbuki-gruppi üles: Üks kodutu leitud, tulge koristage ära!\nHäbi sulle ja su perele!


Juhtkiri: Tervishoiutöötajad valmis minema streigile - Estonian World Review\nJuhtkiri: Tervishoiutöötajad valmis minema streigile\nÜks teemasid, mis pidevalt Eesti ajakirjanduse fookuses, on ikka ja jälle tervishoid — pikad ravijärjekorrad, arstide ja õdede nappus, väikesed palgad, soovida jätvad töötingimused, tohtrite lahkumine välismaale — ja kõige selle taga alarahastamine. Need probleemid on juba pikemat aega meedikutes meelehärmi tekitanud ning detsembri keskpaigas teatasid tervishoiutöötajad, et kui aasta lõpuks rahastamise osas kokkulepet ei sõlmita, alustavad nad Tallinnas 17. jaanuaril streiki.\nPalganõudmised olid järgmised: tervishoiutöötajad soovisid tänavu miinimumtunnitasuks arstidele 100 krooni, õdedele ja teistele keskastme tervishoiutöötajatele 55 krooni ning hooldustöötajatele 32 krooni. Kuna kokkulepet ei saavutatud, oleks pidanud seega streik algama kolmapäeval, ent päev varem selgus tervishoiutöötajate ühenduste lepitusläbirääkimiste tulemusena, et ollakse valmis võtma ajapikendust ning ootama ära reedene haigekassa nõukogu kompromissettepanek ja kui siis lahendust ei leita, alustatakse üleriigilist streiki esmaspäeval, 22. jaanuaril.\nTervishoiutöötajate streigikomitee pressiteates on kirjas, et vaatamata viimaste aastate kiirele majanduskasvule ei ole suudetud leida piisavalt vahendeid Eesti elanikele euroopalikul tasemel arstiabi tagamiseks; Eestis on Euroopa Liidu riikidest lühim keskmine eluiga ja madalaim tervishoiukulude osakaal sisemajanduse koguproduktist.\n„Sisuliselt streigime selle nimel, et hakataks väärtustama nii tervist kui tervishoidu ja tagataks Eesti elanikele võimalus saada kvaliteetset arstiabi,“ seisab pressiteates.\nStreik kui äärmuslik vahend oma nõudmiste saavutamisel tundub kindlasti paljude jaoks hirmutav. Siiski kellegi elu sel ajal ohtu sattuda ei tohi — plaanilisi haigeid küll vastu ei võeta, kuid neid, kes viibivad haiglas, ravitakse edasi, ning antakse ka vältimatut abi valvetubades või haiglate erakorralise meditsiini osakondades. Nii et otseselt ükski abivajaja ravita ei jää, aga segadust ja ebamugavust tekitab see patsientide jaoks kindlasti — seda juhul, kui streik peaks esmaspäeval algama, mis selgub reedel.\nEelmisel nädalal Postimehe korraldatud ümarlauas, kus osalesid sotsiaalminister Jaak Aab ning haigekassa, arstide ja haiglate esindajad, vaagiti mitmeid tervishoius esinevaid mureküsimusi ja tõdeti, et põhisuundades ollakse ühel meelel, aga kõiki pooli rahuldavaid lahendusi leida pole alati kuigi lihtne. Kõige selle kõrval jäi positiivsena kõlama, et vaatamata probleemidele jääb Eesti meditsiinisüsteem ikka püsima, Eesti arstiabi on kõigele vaatamata üllatavalt heal tasemel ja meedikute professionaalsus kõrge.


Avaleht › Karjääriabi › Tööelu ja motivatsioon › Eesti tööandjad on töökohal suitsetamise suhtes tolerantsed\nEesti tööandjad on töökohal suitsetamise suhtes tolerantsed\nCV Keskuse tööportaal viis firmade seas läbi uuringu, et teada saada tööandjate hoiakuid töötajate suitsetamise osas. Hoolimata sellest, et suitsetaja kulutab aastas suitsupausidele töökohal keskmiselt 21 tööpäeva, suhtub üle poole tööandjatest suitsupausidesse töökohal neutraalselt. 42% ettevõtetest suhtuvad töökohal suitsetamisse negatiivselt.\nEttevõtetel on mitmeid põhjuseid soovida, et nende töötajad ei suitsetaks ning et suitsetamisele kulutataks vähem aega. Töötajate tervis ja tööaeg on ettevõtete jaoks olulisimad ressursid. Nendest sõltub ettevõtte efektiivsus ja konkurentsivõime.\n„Uuringus palusime tööpakkujatel vastata küsimusele, et kui neil oleks valida kahe muidu võrdväärse tööle kandideerija vahel, aga oleks ka teada, et üks neist on suitsetaja ja teine mittesuitsetaja, siis kumma kandidaadi kasuks nad otsustaksid. Samuti uurisime tööpakkuja hoiakuid suitsupauside kohta töökohas ning soovisime teada, kas uuringus osaleja ise suitsetab“, täpsustab CV Keskuse turundusjuht Laura Tammeorg.\n48% tööandjatest valiks kahe identse kandidaadi vahel mittesuitsetaja, kusjuures 49% tööpakkujatest ei pea seda töötaja valimisel määravaks ja kõigest 3% valiksid suitsetaja. 42% tööandjatest suhtub negatiivselt suitsupausidesse töökohas ning neutraalsed on selles osas koguni 51% tööandjadest. Küsitlusele vastanud tööandjatest 79% olid mittesuitsetajad ja 18% suitsetajad. Kuigi vaid 18% küsitluses osalenud vastajatest suitsetavad, suhtub suitsupausidesse 51% tööandjatest neutraalselt. Küsitluses osales kokku 490 ettevõtet üle Eesti.\nTavaliselt tehakse 3-4 suitsupausi päevas ning ühele kulutatakse keskeltläbi 15 minutit. Lihtne arvutus näitab, et töötajal kulub suitsetamisele 1 tund päevas ja 264 tundi aastas. Kui arvestada näiteks, et töötaja tunnipalk on 10 eurot, siis lähevad need 264 tundi aastas firmale maksma 2640 eurot. Ja nii igal aastal.\nSee, kas suitsetada või mitte suitsetada, on loomulikult iga inimese vaba valik. Esmatähtis ei ole siiski ainult suitsu ostmisele kuluv rahasumma ning suitsetamisele kuluv aeg, vaid sellele lisanduvad varem või hiljem ka tervisekulud.\n„Teades, millised kulutused seostuvad suitsetava töötajaga, püüab iga mõistlik tööandja tõsta töötaja motivatsiooni suitsetamisest loobumiseks. Kindlasti on üks võimalikest viisidest töötajat suitsetamisest loobumise eest premeerida. Paljudes ettevõtetes on määratud kindel rahasumma töötajale, kes suitsetamise maha jätab. Lisaks rahalisele preemiale paraneb seejuures ka töötaja tervis“, kommenteeris Laura Tammeorg.\nÜheks plussiks, mis suitsupausi juures siiski on, on just nimelt see, et töötajal on võimalus mõnel korral tööpäeva jooksul aeg maha võtta ja lõõgastuda. Kohustuslikus korras ettenähtud 15-minutilised pausid jäävad paljudel mittesuitsetajatel aga lihtsalt kasutamata. Mida nad võiksid sel ajal teha? On ju teada, et tööpäeva jooksul aeg-ajalt tehtavad puhkepausid tõstavad töö efektiivsust, ilma pausideta töötamine samas tööd ei tõhusta. Poolt- ja vastuargumente kaaludes näeme, et tööandjad peaksid julgustama oma töötajaid aeg-ajalt oma töös pause tegema. Neid hingetõmbehetki ei pea loomulikult sisustama suitsetamine, vaid näiteks vestlus töökaaslasega tassikest kohvi juues, jalutuskäik värskes õhus, mõni sportimisvõimalus. Tööpakkuja võiks leida erinevaid huvitavaid võimalusi puhkepauside sisustamiseks, nii ei tunne suitsetajad kiusatust ning ka mittesuitsetajad teevad paar pausi päevas efektiivsuse tõstmiseks.\nMärksõnad: | suitsupausid | suitsetamine töökohas | suitsunurk | uuring | suitsetamine


Kiirlaskujad veetsid päikesepaistelise päeva Pärnu jõel - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nKiirlaskujad veetsid päikesepaistelise päeva Pärnu jõel\n17. aprill 2018, 0:00\nLaupäeva varahommikul Veskisillalt alguse saanud IX Türi–Tori kiirlaskumisele tulnud said oma hulljulgeks ettevõtmiseks maailma kõige ilusama kevadpäeva. Oli päikest, mõõdukas koguses tuult, kiiret voolu ja tasasemat vett.\nKiirlaskumise üks korraldaja, Koit Raud, ütles, et päev läks igati korda. «Jõgi oli hea, ilm oli ilus, päev pakkus palju positiivseid emotsioone, nii et õhtul oli finišialas näha väga palju õnnelikke nägusid,» lausus ta. «Kui sotsiaalmeedias tagasisidet vaadata, siis positiivseid viie tärni hinnanguid üha tuleb.»\nPaidelaste hamburgeriisu ei taha kuidagi raugeda Loe artiklit\nKOLMAPÄEV, 19. detsember Loe artiklit\nVaata, kes Isamaa ridades Järva- ja Viljandimaalt riigikokku kandideerivad 1 Loe artiklit\nTüri jõululaat ootab spordihalli valmimist Loe artiklit Vaata galeriid\nVabaerakond kergitas valimisnimekirjalt saladusloori Loe artiklit\n26 fotot 01:42\nPõhikoolihoone valmib päev enne 1. septembrit Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nEsimene klient: Olen väga suur burgerisõber Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nGalerii: Brüsselis avaldati meelt rändeleppe vastu 36 Loe artiklit Vaata galeriid


MB ML 500 +GAAS 5.0 V8 215 kW -04, müük, kuulutus 80676077 - Kuldne Börs\nMB ML 500 +GAAS 5.0 V8 215 kW -04\nID: 80676077, muudetud 09:21 21.01.2017\nkasutatud, helehall metallik, odomeetri näit 250000, bens. + gaas, nelivedu, automaat, 5 ust, 5 kohta, hooldusraamat, puldiga kesklukk, ABS pidurid, 8x turvapadjad, immobilaiser, signalisatsioon, lisastopptuli, stabiilsuskontroll, pidurdusjõukontroll, veojõukontroll, udutuled, tulede korrektor, ksenoon lähituled, valuveljed 17", talverehvid, suverehvid, nahkkattega rool, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, vihmasensor, elektriliselt reguleeritavad peeglid, peeglisoojendused, 4x elektriaknad, toonklaasid, päikesesirm peegliga, tagaklaasi soojendus, välistemperatuuri näidik, püsikiirusehoidja, katusereelingud, konks, nahkkattega käigukanginupp, nahksisu, väärispuitdekoor, kohtvalgustid, pagasikate, stereo, CD, CD stereo, helivõimendi, kõlarid, subwoofer, istmed (el. reguleeritavad istmed, mäludega, istmesoojendused), käetugi (ees, laekaga, taga), jalamatid, Tühimass (kg): 2210, Täismass (kg): 2870, Kandevõime (kg): 660, Kütusekulu linnas (l/100km): 18, Kütusekulu keskmine (l/100km): 15, Kütusekulu maanteel (l/100km): 11, ülevaatus kehtib 12.2017, toodud Eestist\nvahetuse võimalus, esitulede pesurid, päevasõidutulede automaatne lülitus, iluliistud salongis, tagaklaasi puhasti, turvavööde eelpingutid esiistmetel, autokompuuter, kliimaseade kliimaautomaatik, Väga heas seisukorras Mercedes Benz, äsja ülevaatuse läbinud. All korralikud lamellrehvid. Eestist uuena ostetud. Kuni ~150000km'ni kõik tööd/hooldused tehtud Silber Autos (MB esinduses). Viimased 6a olnud naisterahva auto, aastas läbisõitu alla 20000km. Autot hooldatud korrapäraselt. Autol on peal 4. põlvkonna Tatarini gaasiseade - alles hooldatud, töötab nii, nagu peab. Gaasi liitri hind on ~0.50eur, mis teeb sõitmise poole odavamaks. Auto ei vaja lisainvesteeringuid. Helista ja tule veendu ise. Müügi põhjus: soov soetada uuem auto.


Politsei: UEFA karikamängu ajal olid fännid väga viisakad - Delfi Eesti\n16.august 2018 16:46\nSuperkarikas tõi Eestisse miljoneid. Mis saab kõigest edasi? (21) 17.08.2018\nERR-i reitingud: Reformierakond kindel liider, pensionireformiga pildil püsiva Isamaa madalseis siiski jätkub (35)\nTagatoas märgatud: kes häkkis EKRE portaali? Opositsiooni uus staar (26)\n„Me pidime su reisi kinni maksma ja sina pead nüüd selle eest tasuma oma keha müümisega!” (34)\nMihklipäeva edasilükkamine. EKRE pabistab, sest suure suuga lubatu ei teostu (204)\nPoolamets: kriitikat Kiige suhtes ründamiseks nimetada on ülereageerimine (46)


Rahu - Tsitaat.com\nTsitaadid teemal rahu\nKui minust on olnud kasu, kui ma olen saanud veidi rohkem aimu sellest, milline on ülim hüve, kui ma tunnen endas jõudu püüelda mõtte ja teoga suuremate saavutuste poole, kui minus on rahu iseendaga, siis on see päev korda läinud.\nkasu saavutus rahu päev\nKui ihkad rahu, siis valmistu sõjaks.\nO rahu! Kui mitu sõda on sinu nimel võideldud.\nprantsuse keemik ja mikrobioloog\nMa olen täiesti kindel, et Teadmised ja Rahu võidavad Teadmatust ja Sõda, et rahvad viimaks ühinevad, mitte selleks, et hävitada vaid õpetada, ning tulevik kuulub neile, kes kannatava inimkonna heaks kõige rohkem on teinud.\n(“Louis Pasteur, Free Lance of Science”, 1960)\nteadmine teadmised rahu