Kuidas Jalgratta Sisemist Toru Paigaldada 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Lõigata Küünte Liigesed\nKuidas Lemmikloomade Jäätmeid Kompostida Ohutult\nKuidas Jalgratta Sisemist Toru Paigaldada\nMida peate Jalgratta paigutamine sisemine toru on väärtuslik oskus, eriti mööda teed. Õnneks on see protsess lihtne, kiire ja sisaldab vaid mõnda tööriista, mida on ratsutamise ajal kerge teha. 1. samm - lõikepunkti leidmine Eemaldage raadist rumm kas mutrivõtmega või kiire vabastamisega. Kasutades 2 rehvilappi, eemaldage sisemine toru rimexposing välja välimise rehvi üks külg.\nJalgratta paigutamine sisemine toru on väärtuslik oskus, eriti mööda teed. Õnneks on see protsess lihtne, kiire ja sisaldab vaid mõnda tööriista, mida on ratsutamise ajal kerge teha.\n1. samm - lõikepunkti leidmine\nEemaldage raadist rumm kas mutrivõtmega või kiire vabastamisega. Kasutades 2 rehvilappi, eemaldage sisemine toru rimexposing välja välimise rehvi üks külg. Tühjendage sisemine toru, välja arvatud ventiil. Täitke sisemine toru pooleliseks rõhuks (maanteesõiduk 55 psi, mägiratas 35 psi), kusjuures lekke hoolikalt kuulata. Kui lekke leitakse, hoidke kohapeal. Paigaldage sisemine toru üle välimise rehvi, et tuvastada, kus toimub läbitorkamine, ja kontrollige välimist rehvi teravate prahtkohtade sees.\nEtapp 2 - augu pahtimine\nPuhastage läbimõõduga toru sisselõike ümber. Kleepige kleeprihm üle, kui plaastri suurus on suurem. Lase liimil täielikult kuivada. Eemaldage plaastri pealispind ja asetage kindlalt auk. Pöörake keskel välja, et kindlustada servad on seatud. Paigaldage sisemine toru tagasi rehvi ja suru.\nPõhiline » Eluviis » Kuidas Jalgratta Sisemist Toru Paigaldada\nMuusikaklahvide Puhastamine Korralikult\nKuidas Teha Kohandatud Välistingimust\nMida peate Kaitske oma klaveri ostmist ja vältige kriimustusi ja plekke, kasutades klaverikatet. Selle lihtsa kangaseme asemel raha kulutamiseks järgige allolevaid samme oma loomiseks. 1. samm - võtke mõõtmised Suur klaver on üsna suur ja kuju on ainulaadne ja ebatavaline, mis muudab klaverikatete loomise huvitava projekti.\nNäpunäited Casting Säga Viskavad


Looduslik munaasendaja - Abestore\nLooduslik munaasendaja. Toode ei sisalda kolesterooli, laktoosi ega muna.\nSeda saab kasutada nii kookide, besee või munavaba majoneesi valmistamiseks.\nAllergikule (ka. toidutalumatus), BIO, Gluteenivaba, Kosher, Laktoosivaba, Vegan.\nSamuti on väikses pakis suur sisu, sest iga pakend on samaväärne 66 munaga.\nSelle pakiga ei lõppe munad kunagi!\nSaab kasutada paksendaja või sidujana – täpselt nagu munegi.\nSeda võib kasutada küpsistes, kookides, vahvlites ja pannkookides, või vaniljekastmes, kreemitäidises, majoneesis.\nORGRAN SARI ON-GLUTEENIVABA, NISUVABA,PIIMATOODETEVABA, MUNAVABA,\nPÄRMIVABA, LOOMSETE RASVADA EVABA 100% TAIMETOIT.\nKartulitärklis, tapioki jahu, kaltsiumkarbonaat, sidrunhape, stabilisaator: metüültselluloos\nEnergiat 306Kcal, 1280KJ,Valku 0g, Süsivesikuid 72,4g,Suhkruid 0,9g,\nTärklis 71,5g, Rasvu 0,1g, Küllastunud rasvu 0g, Kiudainied 2,8g, Naatrium 0,01g.\nÜhe terve muna asendajana võtta 1 teelusikatäis pulbrit kahe teelusikatäie vee kohta.\nKolme munavalge asendamiseks võtke 2 teelusikatäit pulbrit 1 teelusikatäie vee kohta.\nVõib lisada ka otse pulbrina enamiku retseptide puhul.1 KUHJAGA TEELUSIKAS PULBRIT CA 3.0g = 1 muna.\nIntenson BIO Kaarobi pulber 200g\nKaarobi ehk jaanikauna pulber on kõrge toiteväärtusega kaunvili Vahemeremaadest. Tervislik alternatiiv kakaole ja sobilik lastele.


Ühisrahastuse võlu ja valuga tuleb arvestada - Raamatupidaja\nAutor: Raamatupidaja.ee • 15. veebruar 2020\nEnne ühisrahastusse investeerimist tuleks hoolikalt läbi mõelda, millised riskid sellega kaasneda võivad. Muu hulgas tuleks kontrollida, kes on teenuseosutaja ning tutvuda konkreetse pakkumise sisu ja tingimustega.\nÜhisrahastus on üha enam populaarsust koguv ettevõtlusvorm, mis ühelt poolt on kasulik väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, võimaldades ühisrahastusplatvormi kaudu kaasata kapitali, ja teiselt poolt jaeinvestoritele, kellele pakutakse võimalust teenida tulu ka väiksemaid summasid investeerides. Ühisrahastus pakub alternatiivseid võimalusi klassikalistele finantsteenustele ja aitab tugevdada konkurentsi finantsteenuste turul.\nÜhisrahastusteenuse nagu iga teise finantsteenuse kasutamisel võiks meeles hoida vanarahva tarkust: üheksa korda mõõda ja siis lõika. Eesti turul tegutseb teadaolevalt mitukümmend antud valdkonna ettevõtjat, kellest mõned on pälvinud ka FinanceEstonia hea tava märgised, mis näitavad ettevõtte jätkusuutlikku ja vastutustundlikku majandamist. Mõned ühisrahastusplatvormid alluvad ka Finantsinspektsiooni järelevalve alla, omades näiteks krediidivahendaja tegevusluba. Erinevaid kindlust andvaid tegureid on teisigi ja need tuleks enda jaoks leida. Näiteks see, et ettevõtte esindajad suhtlevad aktiivselt investoritega ning jagavad neile operatiivselt olulist ja tõest infot.\nMeeles tuleb pidada, et tegemist on käesoleval ajal suures osas õiguslikult reguleerimata valdkonnaga. Euroopa Liidu tasemel on asjaomase regulatsiooni põhimõtetes saavutatud poliitiline kokkulepe, mille tekst avalikustatakse eelduste kohaselt käesoleva aasta suvel. Kuna nimetatud määrus ei hakka kohalduma kõikidele ühisrahastusteenuse pakkujatele ja jätab liikmesriikidele mitmeid valikukohti, siis on ka Eestis kavandamisel asjaomane regulatsioon, mille eelnõu konsultatsioon jääb aasta teise poolde.\nEnne ELi asjaomase määruse jõustumist ja riigisisese regulatsiooni vastuvõtmist paneme kõikidele investoritele südamele, et enne ühisrahastusteenuse kasutamist tuleks teha platvormile taustakontroll, mille käigus hinnata muu hulgas, kui kaua ettevõte on tegutsenud, kes on selle juhid ja milline on platvormile antud tagasiside meedias. Lisaks tuleb hoolikalt tutvuda ka investeerimislepingu ja/või -objektiga ning vajadusel küsida platvormilt täiendavat infot. Samamoodi tuleks läbi mõelda ka mustemad stsenaariumid ja hinnata, kui suurt rahalist kaotust ühisrahastusse investeerija saab enda jaoks lubada. Väga skeptiliselt tasuks suhtuda pakkumistesse, mis lubavad kiiret rikastumist. Kelmuse ehk pettuse või selle põhjendatud kahtluse korral tuleks ühendust võtta Politsei- ja Piirivalveametiga.\nKKK: Ühisrahastuse kajastamine raamatupidamises


Laenusoovijate maksevõimet on credit24 kontrollinud põhjalikult ka enne seaduse jõustumist ja tipi sõnul ei pea nad tõenäoliselt avaldusele, taotleja saadetud panga\nInstitutsionaalsetele investoritele pakub Balti turgude maaklerteenust. Kommenteerides Aasa sõnu, leidis Kütt, et pärast valitsuse otsuseid on KredEx suutnud vajalikus tempos liikuda: "Kindlasti oleks saanud mingites etappides asju paremini teha. Laenutaotluse esitamine on kiire ja mugav. Tagasimaksmise viisid võivad olla erinevad. Hüpoteek annab laenuandjale õiguse hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamisele panditud kinnisasja arvel. Kvaliteetset maaklerteenust pakutakse nii väike- kui ka suurklientidele läbi personaalsete lahenduste ja internetipõhise iseteeninduskeskkonna. Pikkade protsesside puhul võib tekkida olukord, kus need meetmed, mis algselt eeldati toimivust, ei pruugi mingis situatsioonis enam töötada. Parimad Laenud Eestis: Laenuandjad ja Laenupakkumised Laenuandjad Eestis on eraisikud või ettevõtted, kelle tegevusalaks on laenusoovijate finantseerimine läbi erinevate laenutoodete. Väikelaenud, on nagu nimigi ütleb, väiksema summaga väljastatavad laenud. Kui satutakse õnnetusse või peaks juhtuma halvim, makstakse olenevalt olukorrast, kas kindlustatule või tema lähedastele hüvitist. See aitab ootamatus olukorras igapäevaste kulutustega toime tulla. Eks tõde on kusagil vahepeal. Järelmaks on tarbimislaen, mille kasutamise eesmärk võib olla erinev. Samas märkis Aas, et KredEx ei saanudki nendeks ülesanneteks valmis olla, kuna seal polnud selleks vajalikku meeskonda ega vajalikke protseduure paigas. Alustame peagi uue juhatuse esimehe otsingutega ning arvestades koos saavutatut, on need suured kingad, mida täita," ütles Leppiman presasiteates.Leppimani sõnul mõistab ta Küti otsust lahkumiseks ja ka ajaliselt on see arusaadav. LHV Pank pakub hoiuseid, ärilaene, arveldusteenust, väärtpaberivahendust, pensionifonde, liisingut ja varahaldusteenust nii eraisikutele kui ka ettevõtetele. Selliste laenupakkumiste intress on kõrgem kui tagatisega laenudel. Juba Rooma, Kreeka, Babüloni, Hiina ja Egiptuse iidsed tsivilisatsioonid kasutasid ja said kasu pankade olemasolust.\nAndres Arraku vastulause: laenuturust emotsioonideta - Delfi\n. Krediitkaartide tasude ning teiste tingimustega on võimalik tutvuda pankade veebikülgedel Väikelaenud on laenu vorm, mille puhul puudub tagatis ja selle saab enamasti väga kiire ja minimalistliku laenutaotlusprotsessi tulemusena. Järelmaksulepingus fikseeritakse laenu tähtsamad tingimused, nagu näiteks periood, tagasimakse tingimused, kuumakse suurus, intress jne.Krediitkaart on pangakaart, mis annab võimaluse kasutada kokkulepitud piirmääras panga poolt antavat krediiti. Ma arvan, et kõikides valdkondades tuli kriis meie jaoks ootamatult ja tagantjärgi tarkusena mingeid asju saaks paremini teha. Investeerimispank võib aidata ettevõtteid ka ühinemisprotsessidel, vara soetamisel ja väärtpaberite kauplemisel. Soodsad laenud firmadele… panga aasta intressimäär on 3 2. Kommertspankade pakutavad tähtsamad teenused jagatakse kolmeks: hoiustamine; maksete teostamine.Hoiustamine on väärtpaberite ja -asjade tähtajaline või tähtajatu oma arvele võtmine. aastal Eestis asutatud tähtajalistele hoiustele ja tarbimislaenudele keskendunud Kreditex pakub kinnisvara laenu nii alustavale ettevõtjale kui ka tegutsevatele äriettevõtetele. Krediitkaardile võivad olla kehtestatud erinevad tasud muuhulgas näiteks aastatasu, kuu hooldustasu, intress jne. Autolaenud seevastu kuuluvad aga tagatisega laenude hulka. Autolaen on mõeldud uue auto ostuks või auto tagatisel laenamiseks. Väikelaen on laenutoode, mille summad küündivad maksimaalselt mõne tuhande euroni. Üheks küsimuseks oli Kredex nõukogu liikmete liigne sõnakus."Üks küsimus oli sellest, et Kredexi nõukokku kuuluvad nõukogu liikmed on olnud märkimisväärselt sõnakad ja soovivad informatsiooni ja juhatuselt rohkem ja mõjusamat tegevust. Tänapäeval levinud laenupakkumiste tootevalik jaguneb alaliikideks, milleks on väikelaen, kiirlaen, tarbimislaen ja autolaen. Nende oluliste eesmärkide täitmisel on Leharil olnud juhina keskne roll ning nõukogu tänab teda selle panuse eest. "Viimastel kuudel on minu jätkamine muutunud keeruliseks tulenevalt erinevatest nägemustest KredExi rolli ning tegevuspõhimõtete osas. Tarbimislaen on loodud inimestele, kes soovivad finantseerida oma tarbimisharjumusi, näiteks soetada koduelektroonikat või minna reisile. Laenuliigi järgi on võimalik kiiresti eristada erinevaid laenupakkumisi ning valida nende seast endale sobivaim. Selleks ei ole Teil vaja teha muud, kui suunduda edasi konkreetse teenusepakkuja leheküljele ning järgida instruktsioone. See tähendab, et ühelt poolt hüpoteek annab võimaluse laenu saamiseks ning teiselt poolt on ta laenuandjale tagatis. Elukindlustus toetab kindlustatu peret siis, kui kindlustatu seda enam teha ei saa. Krediitkaardiga sooritatud tehingute eest toimub tasumine panga poolt määratud kuupäeval ja viisil. "Mina ütlen, et Lehar Kütt on väga hea ja asja tundev spetsialist. Luminor tegutseb kolmes ärivaldkonnas: jaepangandus, äri- ja institutsionaalne pangandus ning varahaldus ja elukindlustus. SMS-laenu võtmine on seotud mitmete ohtudega, muuhulgas on levinud mitmed SMS-laenu petuskeemid. IIZI Kindlustusmaakler AS on Eesti kapitalil põhinev kindlustusvahenduse ettevõte. Krediidilimiit lepitakse kokku vastava lepingu sõlmimisel. Kiirlaenu iseloomustab finantseerimise kiirus, parimate kiirlaenupakkujate käest saab raha kohe kätte. aastast on ta KredExi juhataja. Näiteks eluasemelaenu väljastamisel vormistatakse notari juures hüpoteek panga kasuks. Swedbank tegutseb Põhja- ja Baltimaades, pakkudes peamiselt jaepangandust, varahaldus- ja finantsteenuseid. Tagatisega laenude intress on tagatiseta laenude intressist soodsam, sest laenuandjale jääb tagatise näol garantii, mis tõstab kliendi usaldusväärsust ja võimaldab neile seeläbi teha soodsama laenupakkumise. Kindlustus on riski maandamise tehing, mis kindlustab täieliku või osalise finantsilise kompensatsiooni kaotuse või kahju põhjustamise teatud sündmuse tõttu, mida ei olnud võimalik kindlustatud firmal vältida. SMS-laenu üldjuhul iseloomustab lühike periood ja kõrge intress. Oleme toonud välja parimad laenuandjad Eestis, kes suudavad pakkuda kiiret, paindlikku ning usaldusväärset teenindust rahaasjade korraldamiseks ja on Teile kindlaks partneriks, kliendi eelistusi ja vajadusi arvesse võttes. SMS-laenu võttes on reaalne oht ennast lõhki laenata, sest SMS-laenu väljastamisel ei kontrollita laenuvõtja finantsolukorda, sissetulekut ja olemasolevaid laenukohustusi.Hüpoteek on kinnisasja pant. Kahju korral taastatakse kodu täielikult. Tavaliselt on väikelaenud, kiirlaenud ja tarbimislaenud ilma tagatiseta laenud ehk laenu võtmiseks pole vaja täiendavat tagatist. Laenusoovijate maksevõimet on credit24 kontrollinud põhjalikult ka enne seaduse jõustumist ja tipi sõnul ei pea nad tõenäoliselt avaldusele, taotleja saadetud panga. sajandi lõpp tõi koos globaliseerumise ja infotehnoloogia arenguga pangandusse enneolematu konkurentsi. Eelkõige on krediitkaart mõeldud ostude eest tasumiseks, kuid sellega on võimalik välja võtta ka sularaha. See sunnib järjest laiendama pakutavate toodete-teenuste valikut ja uusi turge otsides võitlema klientide pärast. "Turg ja turu ootused muutuvad kriisiolukorras niivõrd kiiresti. Seetõttu langetasin raske otsuse, mis samas on aus nii minu enda kui ka terve organisatsiooni jaoks. Ma hindan tema panust ja kogemust kõrgelt. Laenamine on laenu-, järelmaksu-, liisingu- ja garantiitoodete pakkumine. Peamised teenused on : korporatsioonide finantseerimine, ettevõtete ühinemine ja vara omandamine, omakapitali uuringud, müük ja kauplemine, Investeerimispangad saavad kasumit nõudes tasusid ja vahendustasusid mida nad pakuvad nende teenuste eest. aastal ettevõtlusdivisjoni juhina. ERGO on üks juhtivatest kindlustusseltsidest Baltikumis, pakkudes terviklikku valikut nii vara- kui elukindlustuslahendustest. Bondora on otselaenamise ettevõte, mis pakub teenuseid laenusoovijatele ja investoritele. Krediitkaardiga makstes ei sõltu makstav summa kaardiomaniku kontojäägist, vaid see summa arvatakse maha kliendi vabast krediidilimiidist.\n. Hoiustamisel ja laenamisel pakub pank klientidele ka nõustamist. Mul ei ole hea meel, et ta lahkub, aga see on tema soov," nentis Siem.Taavi Aasa esitatud väidet, et Kredex on kriisi ajal liiga aeglaselt tegutsenud, Siem väga kommenteerida ei soovinud. Samaväärne on olnud panus meie elanike elamistingimuste parandamisse\nVäikelaen erineb tagatisega laenust väiksema maksimaalse summa, kõrgema intressi ja lühema laenu kustutamise tähtaja poolest\nAga alati ei ole võtta pankasid, mis tähendab, et toetuda pead sa laenu pikendamise kõrge


kõrvits | Läbikäigu köök\nTag Archives: kõrvits\nhapukurk, herned, juust, kõrvits, kurk, makaronid, pirn, riis, salatid, seller, sibul, vorst toidu sees\t1 kommentaar\nMakaronisalat räimega tomatis\nKatsun toidublogimisega kuidagi olevikuni välja jõuda, see on nüüd siis lõppeva nädala sees tehtud toit.\nLeidsin allahindluse letist karbi praeräimi tomatis. Sellise plastmasskarbi, silma järgi kaks korda suurema kui tavalise konservikarbi.\nSee tundus kodus just see asi, mida ma süüa tahan; mõtlesin, guugeldasin ja kombineerisin järgmise salati:\npanin keema 2 muna (külma veega) ja makaronivee;\nhakkisin keemaminekut oodates 4 väga plekilist antoonovkat ja pool sibulat (sibula väga peeneks), otsustasin, et lisan hapu mõttes ka kõrvitsasalati pära ja hakkisin need kõrvitsatükid ära;\nsiis läks makaronivesi keema ja ma panin makaronid sisse (umbes pool poolekilosest pakist);\nmakaronikeemise vahepeal jõudsid munad oma 10 minutit ära keeda ja ma ehmatasin nad ära (ja pesin munakeeduvee abil paar rasvasemat nõud ära);\nsiis said makaronid valmis ja ma kurnasin ka need ära (ja kasutasin makaronivett omakorda paari rasvasema nõu ärapesemiseks, misasja, ega ma siis sooja kraanivett iga nõupesu pärast tegema ei hakka);\nhakkisin munad muu salatikraami otsa;\nvalasin makaronid veel soojana ülbelt kõige otsa;\nõngitsesin räimed karbist välja ja pudistasin makaronide otsa, rootsud sõin igaks juhuks niisama ära, et äkki jääb salatis liiga kõva;\nvalasin tomatikastme salatikastmeks.\nHakkisin rohelist sibulat peale ja segasin veel.\nMaitsesin ja üldjoontes meeldis; puhtalt rammususe huvides lisasin ka törtsu majoneesi ja segasin ära, aga see midagi märkimisväärset maitsele juurde ei andnud. Tundsin veidi krehvtisusest puudust ja lisasin natuke sinepit. Vat nüüd, kui ma selle ära segasin, tundus päris paras.\nõunad, kala, kõrvits, makaronid, muna, salatid, sibul\tLisa kommentaar\nKerge tatra-kanatoit ja selle pikendamine; väga sarnane makaronitoit\nMa ei ole ammu bloginud, sest A. küpsetas vahepeal jälle kana ja kuna me ei ole väga suured lihasööjad, jagub sellest kauaks – ikka tatart või spagette vms kõrvale ja läheb. Või lihtsalt õunasalatit. Pmst sööme me üht kana umbes nädal aega.\nAga ühel päeval tahtsin ma midagi soojemat ja panin pannile natuke sibulat, lasin klaasjaks, lisasin tatra, lasin natuke praadida, siis lisasin vett ja soola, nagu teeks tatraputru; ja kui puder oli enam-vähem valmis, lisasin natuke kanaprae liha.\nLeidsin, et tahan oma toidu sisse veel rohkem midagi taimset ja tegin kähku õunasalati kõrvale (lihtsalt õuntest, natuke majoneesi peale).\nSeda jäi ka A.-le järgmiseks päevaks ja isegi siis jäi natuke üle.\nLõpuks tegin ma ühest suuremast porgandist õhukesi viile, korjasin selle tatratoidu pannilt ära ja praadisin-hautasin pannil õlis sibulat, küüslauku ja porgandit. Kui leidsin, et nüüd on nad sellised, et minu poolest on paras süüa, lisasin tatra-kanasegu, panin tilga vett juurde, et tatra kuivamist tasakaalustada, ja lasin natuke keeda.\nVat nüüd maitses väga hästi ka ilma salatita.\nJärgmisel päeval hakkasin mõtlema, et peaks sellest kanalihast ikka veel midagi tegema. Risoto ei tundunud seekord isuäratav, mõnusam tundus teha koorene kana-köögiviljakaste (koort mul küll ei olnud, aga see-eest oli võid, sinihallitusjuustu ja natuke türgi jogurtit) ja süüa koos mingite tugevama tekstuuriga makaronidega. Valisin allahindlusega ostetud orechiette (igavesti peened, osa on spinatiga, osa porgandiga, ilusad värvilised, aga täie raha eest poleks raatsinud osta).\nPannile panin sibulat, küüslauku ja porgandit ning hautasin õli ning tükikese võiga; kõrvalrauale panin makaronivee tiba soolaga üles ja kui keema läks, makaronid sisse.\nLisasin pannil olevale kraamile natuke vett ja natuke türgi jogurtit, segasin hoolega, et tuleks ilus koorene.\nKui kaste oli ühtlane, lisasin sortsu valget veini; mõtlesin, leidsin, et midagi veel võiks olla ja üldse rohkem, ja lisasin purgi kõrvitsa-küüslaugupüreed.\nKui makaronid olid valmis, keerasin pannil tule alt ära, kurnasin makaronid; siis lisasin kastmele sinihallitusjuustu ja segasin suure hoolega.\nKõige lõpuks segasin makaronid kastme sisse.\nJa alles pärast söömist tuli meelde, et plaan oli ju teha kanaga kaste. Et kanaliha ära kasutada.\nSelle vea parandasin alles järgmisel päeval – A. oli seda toitu oma lõunaks juba soojendanud, aga mulle jäi kah üle ja mina sõin siis kanalihaga.\nMida on nüüd ikka veel üle, aga kui me teda võileiva peal ära ei söö, siis äkki teeb mingit salatit.\nÜhe hapupiima-õunakoogi tegin jälle ka (pool klaasi suhkrut 150 g või ja õli seguga ühtlaseks, õunu sisse, kaneeli ja nelki, klaas hapupiima, 1 2/3 klaasi jahu, kuhu on 1 tl soodat segatud, natuke rosinaid ka; enne küpsetamist puistan kaneeli, seesamiseemneid ja 1 tl suhkrut peale, sest pealepuistatud suhkur on palju maitsvam kui koogitaina sisse pandud suhkur), tavaline värk, midagi uut pole aru anda, peale selle, et lisasin seekord kaneeli ja nelgi hulka ka apelsinikoort.\nJa olen avastanud, et neid häid ja odavaid ökoapelsine saab ilma koorimata viiludena võileiva peale panna nagu tomatit, sest neil on õhuke ja päris maitsev koor (eriti mulle, kes ma armastan mõrusid maitseid).\nõunad, juust, kana, kõrvits, kombinatsioonid, koogid, makaronid, panniroad, porgand, sibul, tatar\tLisa kommentaar\nMul oli veel üle poole rasket kõrvitsat (tähendab, veidi üle poole kilo) ja porgandeid, kaalusin, kas küpsetada ahjus või panni peal, pann tundus lihtsam.\nHakkisin 1 sibula ja 2 küüslauguküünt ning panin pannile praadima (mitte liiga kuumalt), tükeldasin 1 sellerivarre ja lisasin selle pannile (selle varre lehed panin korraks kõrvale). Siis puhastasin 3 saledat porgandit, tükeldasin, panin pannile; siis kõrvitsa, kuubikuteks, pannile. Meenus, et mul on veel chorizo-vorsti, hakkisin ka seda natuke maitseaineks juurde. Siis võtsin 4 rukkileivaviilu, lõikasin kuubikuteks ja lisasin toidule. Panin sinna maitseks juurde 1 tl punast karripastat, näputäie koriandriseemneid ja näputäie apteegitilliseemneid. Ja siis lasin haududa. Mingil hetkel tundus, et kuivavõitu on, siis lisasin vedelikuks sortsu taimeteed, mis oli üks paras maitsetaimetee – pune, majoraan, meliss – kui seda teeülejääki poleks olnud, oleks lihtsalt vett lisanud.\nÜks kümne minuti pärast hakkisin 1 väikese punase paprika ja poolteist kollast tomatit ning lisasin need toidule; lõikasin väikese sidruniviilu ja pigistasin selle mahla kõige peale. Lasin natuke olla, siis keerasin tule ära ja hakkisin sellerivarrest üle jäänud lehed toidule lisaks. Panin maitseks toda kogemata ostetud soolast võid ja veidi soola veel pealekauba. Kui söömiseks läks, panime juba taldrikus juustu peale.\nTuli päris hea; ainult et see kollane tomat tundus justkui veidi liiga hapu. Oleks nagu midagi magusamat tahtnud, see pani mõtlema, et äkki prooviks järgmine kord õuntega. Või ei olnud lihtsalt suurem asi tomat ja tuleks ikka Intsu talu omade juurde jääda. Arutasime ka, et rosinad sobiks.\nAga ma arvan, et ma eksperimenteerin vürtside-õunte-rosinatega uuesti siis, kui on juba külmem ja porgandid vintskemad. Sest kuigi toit tuli hea, olid mul väikesed süümepiinad, et ma lasen praeguste üsna noorte porgandite õrna maitset nii vähe välja paista. Peaks seni, kuni nad veel sellised õrnad ja magusad on, natuke kergema ja puhtama maitsega süüa tegema. Küll talvel jõuab vürtsitada ja pikalt hautada ja nii edasi.\nhautised, juust, kõrvits, leib toidu sees, panniroad, paprika, porgand, seller, sibul, vürtsid\tLisa kommentaar\nSupitegemise üks ajend oli see, et A. viimatisest kanaküpsetamisest oli ikka veel pool leemekallerdist järel. Teine ajend muidugi see, et suppi on alati hea süüa.\nAlguses plaanisin supi sisse panna suvikõrvitsat ja lillkapsast, aga suvikõrvitsa hind oli üleöö viiekordistunud. No ei. Ostsin päris kõrvitsa, pealt rohelise, seest kollase ja salapäraselt raske; ma polnud poes süvenenud, kui raske täpselt, aga käega katsudes tundus, et kilo. A. ei suutnud uskuda, et nii väike vili võib nii palju kaaluda. Vedasime kihla, tema pakkus pool kilo, mina kilo, kes lähemale paneb, see võidab. Kõrvits kaalus 1002 grammi! Kui ma täna A.-lt küsisin, mis ta arvab, kas üks Talvenauding on sada grammi, ütles ta, et pärast seda kõrvitsat ei julge ta millegi kaalu kohta enam midagi arvata.\nAga supitegu käis nii: kõigepealt panin poti õlitilgaga tulele ja hakkisin 1 sibula ja 2 küüslauguküünt peeneks, 1 sellerivarre viilukesteks ja 1 suure jämeda porgandi veerandviiludeks. Sedamööda, kuidas hakitud said, loopisin neid potti. Kui särisema hakkas, keerasin kuumust vähemaks ja lasin haududa. Hakkisin sinna n.ö maitseaineks ka natuke chorizo-vorsti.\nIse puhastasin pisut alla poole sellest raskest kõrvitsast – kuna raske, siis oli tal õnneks švammi vähe ja ka koor oli veel õhuke – ja lõikasin tükkideks, pmst oli siht võetud kuubikute peale, aga kuna kõrvits ei ole kandiline, tuli mitmekesisemaid hulktahukaid. Loopisin ka kõrvitsatükid potti hauduma: siis viilutasin veel ühe saleda porrulaugu heledama osa. Potti hauduma. Pudistasin sinna vürtsikuse mõttes natuke tandoori masalat – seal on sellised soojad maitsed, mis võiks sobida nii kõrvitsa, porgandi kui ka lillkapsaga – koriander, kaneel, kollajuur ja veel pudi-padi.\nPanin umbes liitri vett veekeedukannuga keema (kannuga selleks, et rutem läheks), kui keema läks, valasin vee köögiviljadele peale ja leemekallerdise sinna sisse sulama. Ja panin ühe jämeda leeskputkevarre sinna sisse maitset andma.\nSeni, kuni see uuesti keema läks, murdsin ühe suure lillkapsa küljest kolm õisikuga vart lahti (no sellised selgemini eristuvad mügarikud lillkapsa küljes – kuna ma tervet lillkapsast ära panna ei tahtnud, siis üritasin niimoodi lammutada, et allesjääval kapsal oleks võimalikult vähe lõikepindu, seega püüdsin õisikuvarsi läbi lõigata ja õisikud lahti murda, mitte lihtsalt nuga sisse lüüa) ja lammutasin väiksemateks osadeks. Neid sai nii palju, et suure praetaldriku peale tekkis selline lapikuvõitu hunnik – terve taldrik oli täis, aga mitte väga kõrge kuhjaga.\nViskasin need keema, tükeldasin ühe suure kartuli kuubikuteks ja viskasin ka need potti.\nSiis läksin ja tegin mingi 20-25 minutit tööd; kui tulin tagasi, oli supp pmst valmis. Timmisin soolasust, puistasin veidi tilliseemneid sisse, hästi natuke aed-liivateed ja majoraani ka (mul on viimasel ajal majoraanisõltuvus). Keerasin tule ära, tükeldasin poolteist suurt tomatit (poolteist, sest üks poolik tomat tahtis ärategemist) ja panin ka need supi sisse. Jahvatasin veidi musta pipart peale.\nJa siis oligi valmis.\nÜle mõistuse hea, nii minu kui ka A. arust. Ei teagi täpselt, mis seal nii eriliselt hea oli. Üks võimalus, et isetehtud (kuigi õigust öelda pigem isetekkeline) lihaleem. Teiseks tundub mulle, et päris kõrvits on supi – aga võib-olla ka hautiste – sees parem kui suvikõrvits, mis kipub kergesti lödiks minema. Ma näen ette, et selle kõrvitsaga teeme veel suuri tegusid.\nSuppi jätkus nii, et mina sõin kohe samal öösel, kui ma ta tegin, kaks kausitäit; järgmisel päeval sõime mõlemad; ja ülejärgmisel päeval sai A. sellest oma lõuna ja natuke jäi minu jaoks üle. See viimane tilk oli üsna vedel, ma pikendasin-paksendasin seda pärast trenni ühe tomati ja natukese lillkapsaga ning kui lillkapsas oli peaaegu valmis (kõigest selle ajaga, kui ma trenniriidest koduriidesse vahetasin), lõin sinna kaks muna sisse. Ka selline munaroog oli maru hea.\nkartul, kõrvits, lillkapsas, muna, porgand, porrulauk, seller, sibul, supp, tomat\t1 kommentaar


Kuidas me ise puidust kööki ehitame vol 1 - Blogi maja ehitusest\nPosted on aprill 6, 2018 märts 17, 2019 AuthorKärt-Britt Kokk4 kommentaari\nPraeguse maja köök on meil juba kolmas köök, mille ise teeme.\nEsimesel korral tegime vineerist ja hetke seisuga ma ütleks, et ega see väga kriitikat ei kannatanud, aga tolleaegse eelarve ja oskuste juures…. tsiteerides klassikuid: “Pole paha!” Vähemalt on see esimene köök siiani püsti ja kasutuses uute omanike käes. Teise köögi tegime liimpuidust ja kuna kogemust oli juba rohkem, siis sellega olime veidi rohkem rahul. Sellest kirjutasin siin.\nTegelikult sai teine köök ehk siinse vana majaosa köök tehtud selliselt, et seda oleks mugav kasutada mu vanaemal ja oleks klassikalise välimusega. Kõik – peale uste – tegime ise. Uksed tellisime kasepuidust Unolik täispuitmööblist. Praegu ongi see köök meil juba pea 4 aastat kasutuses olnud ja ainuke osa, mille plaanime välja vahetada on siinid, mis me panime lihtsalt seetõttu, et meil olid need varasemast projektist üle jäänud ja seisid niisama. Mõtlesime, et kasutame ära, aga praeguseks on plastmassist rattad seal siinides olematuks kulunud, seega õppetund olemas – siinidesse tasub “investeerida”.\nKöök Ikea Kitchen Planneris\nKöögi ideed on meil küll ajaga nii mitmeid kordi muutunud. Esialgu tahtsin mustade või valgete sahtlitega. Siis aga tundus, et kõigil on lumivalged köögid ja see huvi kadus ära. Must köök on mu lemmik, aga mehe meelest jääb see meie kliimas sünge ja masendav. Otsisin siis heledas toonis tammest mööbli ideid tükk aega ja ei leidnud ühtegi, mis minu jaoks “liiga puidune” ei jääks. Lõpuks leidsime mõlemale sobiva lahenduse – sahtlite esipaneelid ja uksed tulevad hoopis hallid.\nsahtlitega kapp, mille peal kohvimasin ja veekeedukann – sahtlites tee, kohv, suhkur, küpsetustarbed, maiustused\nteine sahtlitega kapp, kuhu lähevad kuivained\nnurgakapp, kuhu läheb sisse kahe väljatõmmatava riiuliga süsteem, mille peale mahutan mõned suuremad potid-pannid ja köögikombaini\nprügikastikapp, kus on eraldi pakendite ämber ja koristustarvikute riiul (sisud veel välja valimata), mille peale tuleb valamu\nviimane kapp on kõrgem ahjukapp, kus ahi on tööpinnast kõrgemal ja selle all kapis vôi sahtlites on vähem kasutatavad köögitarvikud (koogivormid, ahjuvormid, pajakindad jms)\nMina kasutan Osmo matti värvitut Top Oili 3058. See toob puidu ilusa tooni ja mustri hästi esile.\nPildil on Osmo TopOil (kandiline purk), ümaras purgis on pruun õlivaha, millega on meil kodus tehtud kõik aknalauad ja postid-talad-uksed. Sinises pakis on terasvill. Pintslid on mu lemmikud pintslid – parima hinna ja kvaliteedisuhtega. Hästi peenete karvadega ja peaaegu üldse ei aja karvu. Kõik tooted on K-rautast.\nHind oli muidugi ulmeline meie jaoks. Käisime korra nende müüja juurest läbi, et küsida, et kui me seda toodet sooviks, siis kui pikk oleks tarneaeg ja kas hinnaalandust ka saaks. Müüja (väga tore naine) ütles, et saab teha väikse sooduka küll, võibolla 5%. Me siis mehega arutasime, et äkki läheme uurime siis ikkagi Febist ka. Selle peale teatas müüja kiirelt, et aga tulge parem homme, sest siis on kõik -20% 😀 Mõeldud- tehtud! Järgmisel hommikul läks mees uuesti Espaki, et valamu ära tellida. Lubati, et tuleb kolm nädalat. Tegelikult läks maksimaalselt 10 päeva. Lõplik hind oli siis 274 eurot sentidega. Lisaks sai koha peal ringi mõeldud ka valamu toon – esialgu tahtsime me süsimusta valamut (Onyx fragraniit), aga koha peal tundus, et see tumehall ehk grafiit on isegi ilusam.\nViimistlemata versus Osmo Top Oiliga viimistletud tammepuit\nMees tegutseb ja koer on moraalseks toeks 🙂\nKappide raamide jaoks männipuit: 148€ (K-rautast ja Bauhausist)\nÕlivaha jms viimistlemiseks: 46€ (Mass AS-st ja K-rautast)\nTammepuit tööpinna jaoks: 406€ (Mass AS-st)\nValamu: 274€ (Espakist)\nSegisti: 300€ (Feb-ist)\nNõudepesumasin: 302€ (täisintegreeritav Boschi nõudepesumasin SMV24AX01E, turuliider.ee veebipoest)\nPliit: 203€ (Electrolux induktsioonpliit EHH6240ISK, turuliider.ee veebipoest)\nAhi: 289€ (Electrolux EOA75450OK, turuliider.ee veebipoest)\nTorujupid: 14€ (Ehituse ABC-st)\nHetkel kõik kokku kulunud: 1982€\n← Previous Previous post: 2017 aasta kokkuvõte – kuidas me maja peaaegu valmis saime ja sisse kolisime\nNext → Next post: Keemiavaba koristamine ja mõned nipid kodu korras hoidmiseks\n4 thoughts on “Kuidas me ise puidust kööki ehitame vol 1”\naprill 8, 2018 at 1:29 p.l.\nolen sinu blogi lugeja juba mitu aega. Teie tegemised on väga põnevad ja julged! Olete ilmseltgelt kõik põhjalikult läbi mõelnud! Mul on aga tekkinud paar küsimust, millele leiad aega ehk vastata.\n1. Tegite koerapesemiseks talle omaette pesunurga looduskividest vms mosaiigist, mis nägi väga hea välja, aga kuidas see kasutamisele vastu on pidanud? Kas seda puhastada ka saab? Kas vuugivahed ei määrdu liialt?\n2. Köögis on kõik kapisisud läbi mõeldud, aga kas te kujutasite ette ka köögis liikumist ja ärapaigutatud asjade kasutamist? Köökide praktiline paigutus on mu hobi ja seetõttu hakkasin kohe teie köögis liikumist ette kujutama ja sellega seoses tekkisid mõned mõtted. Mulle nt tundub ebamugav, et külmkapp on söögilauast ja pliidist nii kaugel. Ma ei tea, kuidas teie peres, aga meil on pidevalt midagi enne toiduvalmistamist või söömist lauale tõsta (võileivamaterjal jms) ja siis tagasi viia ja edasi-tagasi ümber saare nö siiberdamine ei tundu loogiline. Köögiplaneerijad soovitavad ka, et külmkapp oleks pliidi ja söögilaua vahel, siis kasutusmugavus parem. Teie köögi puhul kõik juba paigas – aga esmapilgul, vaadates toa asetust oleks tundunud loogilisem peegelasetus praegusele lahendusele. Kraanikauss on loogilises kohas, aga külmiku ja ahjukapi asukoht koos kohvivalmistamise kohaga arvestades söögilaua asukohta võiks olla vahetuses, samuti oleks loogiline nõudepesumasina asukoht praeguse pliidi asemel – siis mugav söögilaualt mustad nõud masinasse panna. Samuti tunduks mulle nt loogilisem, et potid-pannid jms oleks pliidi lähedal ahjukapi alumistes sahtlites vms, mitte köögi kaugeimas nurgas. Siis kergem neid ahjuplaate ja panne tagasi panna-välja võtta ja kasutada, kus vaja nurgakapp sellise lahenduse puhul muidugi toimiks ka, kui see oleks pliidile lähemal. Kolmandana olen omast kogemusest avastanud, et nt kuivained, maitseained jms, mida toidutegemisel kiiresti vaja läheb, võiksid olla võimalikult pliidi lähedal, siis on söögitegemine kuidagi lihtsam ja oluliselt mugavam. Muidu on nii, et pead kõik toiduvalmistamiseks endale pliidiümbrusesse välja tõstma ja pärast, kui oled lõpetanud, tagasi panema, aga kui kõik oleks kohe käepärast nii, et korra kasutad ja kohe järgmise käeliigutusega asetad need omale kohale tagasi (ilma kusagile kõndimata), siis on kogu kokkamine mugavam ja korrapidamine kergem. Eriti kehtib see laste puhul, aga ka täiskasvanute puhul – mu härrale meeldib süüa teha, aga mitte kööki koristada, kui aga igal asjal oma käepärane koht, siis jõuab see sinna suurema tõenäosusega tagasi. Ja veel: väike aga oluline detail: mida lähemal on toidunõude paigutus nõudepesumasinale, seda mugavam on masinat tühjendada – kui ikka taldrikutega peab edasi-tagasi kõndima, siis ei ole see piisavalt mugav ja masina tühjendamine muutub tüütuks ja siis kipuvad kraanikaussi kasutatud nõud kuhjuma ja oi, kui tüütu see veel on. See võib tunduda laisa inimese või pseudoprobleemina, aga seda saan öelda lihtsalt omast kogemusest erinevate inimeste elustiile ja kööke jälgides. Sinu köögi puhul ma vahetaks vähemalt nõude asukoha kuivainete asukohaga ära. Serveerimiseks tõstad ju nagunii spetsiaalselt väljavalitud nõud kapile valmis ja need ei pea vast pliidi juures ühe liigutuse kaugusel olema? Ja ka tee/kohvi jaoks oleks mugavam, kui kruusid/klaasid käepärast ja siis oleks ka kõik nõud ühe koha peal. Ja kas te katate laua enne ette ära või serveerite köögis portsjonid valmis ja tõstate siis lauale? Sellisel juhul on loogilisem, et nõud on nõudepesumasinale lähedal, et seda lihtsalt tühjendada ja vajadusel kindel arv taldrikuid sahtlist enne söömist kapile välja tõsta. On ühest küljest loogiline, et toiduvalmistamiseks mõeldud toiduained oleks ühes kohas, aga reaalselt peaks asjad olema köögis seal kohas, kus neid kõige rohkem kasutatakse ja sellises asukohas, et mahuks ka mitmekesi toimetama nii, et üks või teine tegevus teineteist ei häiriks – nt keegi on kraanikausi juures, aga teine peab sellest ühest mööda trügima ja kuivaineid sahtlist otsima jne. Nagu ma ütlesin – see on puhtalt hobi ja ei taha kuidagi halvustada vms. Pigem tekkisid sellised mõtted ja mõtlesin, et jagan.\naprill 8, 2018 at 8:00 p.l.\nNii tore on nii põhjalikku tagasisidet saada 🙂 Aitäh!\nVastused su mõtetele:\n1. Koerapesunurk on täitsa puhas 🙂 Ja vuugid määrduvad seal samapalju kui mujalgi. Mul on komme peale koerapesemist, pesta ka pesunurga seinad ja põranda kergelt üle. Looduskivi ise ei määrdu kergelt (spetsiaalse ainega üle tehtud) ja vuugid on halli värvi põrandal, isegi kui seal on miskit määrdunud, siis aru ma küll ei saa. Seinas on valge ruudukujuline mosaiik ja see on täpselt sama valge kui ta peale paigaldamist oli. Ega ilma pesemata&puhastamata koeraga elada ei saakski. Suhteliselt iga päev peab kuskilt ikka tolmuimejaga või lapiga miskit puhastama.. Ma olen harjunud, et peale koera pesemist pean ära pesema pesuruumi, sh seinad mujal ka mitte vaid pesunurgas (sest ta ajab ulmeliselt karvu ja saputab peale pesu koguaeg) + 3 rätikut, mis mul kuluvad tema kuivatamiseks 😀 Pikakarvalise koera rõõmud…\nNüüd köögist nii palju, et kõik su mõtted on väga head, aga köögi kujundamisel on ilmselt olulisem konkreetse köögi omanike elustiil ja kuidas nemad seda kööki kasutama hakkavad. See nõudekapi ja kuivainete kapi asukoht pole kivisse raiutud, sest tegemist on täpselt ühesuguste sahtlitega, selliseid sahtleid on terve köögis nii palju kokku, et ma arvan, et kõige mugavam paigutus kujunebki välja ajapikku. Seda, et makaronid-riis-jms peaks olema just pliidi ligiduses olen ma ise ka juba mõelnud. 🙂 Nii, et see on väga hea tähelepanek!\nJa ma just mängisingi planeeringu tegemise ajal läbi erinevad toimetused – nt hommikukohvi võtan ma hea meelega külmiku kõrvalt, sest siis on piim ka kohe käeulatuses (sh läheb suur osa kohvitasse ka kohvimasina alla sahtlisse, meil on terve hunnik üksikuid kuskilt kingiks saadud või toodud tasse, mida ma muu “serviisiga” ühte sahtlisse ei pane).\nKohvimasina asukohast – reeglina ma hommikukohvi söögilaua taga ei joo. Kuna meil terve pere on üsna kehv hommikusöögisööja, siis tõenäoliselt toimub hommikusöögi söömine (kui seda üldse süüakse) saarekese taga – seetõttu on väga mugav külmikust võileiva materjali jms võtta ja saarele tõsta. Lisaks külmiku asukoht on meelega terrassiukse kõrval, et suvel saaks kiirelt jääd/vett/limpsi külmikust võtta, ilma et peaks teise köögi otsa jalutama. Otse söögilauale tõstan ma külmikust väga harva asju. Pigem tõstan ma otse ahjust söögilauale miskit. Söögilaud on meie peres tõenäoliselt kasutuses vaid õhtusöökide ajal kui kõik pereliikmed kodus ja siis on ka rahus aega see 2 sammu teha, et nõud masinasse viia söögilaualt.\nToidunõud ongi hetkel plaanis panna pesumasinale võimalikult lähedale. Kuigi jah, vahele jääb kraanikauss koos prügikastikapiga – aga see vahe on nii väike, et selleks ei pea ühtki sammu tegema, et ühest asi teise tõsta.\nMuid asju saab hiljem ringi tõsta kui mujal tundub mugavam. Nurgakappi plaaningi panna vähem kasutuses olevad asjad – suured potid, millega ma teen süüa heal juhul kord kuus ja köögikombain, mida kasutan veelgi harvem. Igapäevaselt kasutuses olevad pannid-potid lähevad kindlasti pliidi ligidusse, nagu ka serveerimisnõud (kandikud, kausid).\nMa ise arvan, et näiteks palju mugavam on süüa teha suure tühja pinna peal kui seal kitsal plaadil, mis jääb kraanikausi ja pliidi vahele – nt salati jaoks materjali hakkida. Meil praegu on vanas majaosas köök, kus tööpinda praktiliselt polegi ja ma pikisilmi ootan, et saaks saarekese peal toimetada, kus ruumi “laiutamiseks”. Saareke saab olema see kõige olulisem osa me köögist, sest ilma selleta oleks tõesti kogu köök ebapraktiline.\naprill 25, 2019 at 9:11 e.l.\nTeil on köögi töötasapinnaks sõrmjätkudega plaat, mis on tugevam, kui pika lammelliga. Olen lugenud, et pika lammeliga plaate ei soovitata köögi töötasapinnaks. Samas on pikk lamell palju ilusam kui sõrmjätk. Kas sõrmjätku paneel oli teadlik valik (näiteks hinna tõttu) või pikk lamell tõesti ei sobi köögi töötasapinnaks? Tahaks nii väga enda kööki pika lammeliga töötasapinda (40 mm paksu) aga natukene kahtlen, et kas ta jääb äkki liiga läbi vetruvaks või pehmeks?\naprill 25, 2019 at 9:14 e.l.\nMa ei ole kuulnud, et pika lamelliga ei sobiks. On tõesti ilusam ja kallim ka muidugi. Ma ei mäletagi, miks me lühikesega võtsime – äkki polnud saada õiges mõõdus seda hetkel kui meil vaja oli. Ma kaalusin küll mõlema vahel. Igal juhul on see tööpind kõige kallim osa sellest köögist (800€ vist olid môlemad kokku, nii saare kui mööbli tasapind)


Mis pulss põletab rasva Parim sudame loogisageduse tsoon poletada rasva jalgrattasoit\nParim sudame loogisageduse tsoon poletada rasva jalgrattasoit,\nRakud muudavad pärast mitmeid erinevaid biokeemilisi protsesse neid toitaineid kasulikuks keemilise energia vormiks, mida nimetatakse adenosiinitrifosfaadiks ehk ATP-ks. Aeroobne tsoon. Pulse ja treeningu tõhusus: kuidas rohkem rasva põletada Miks on südame ajal oluline jälgida pulsisagedust, milliseid eeliseid see annab?\nKuidas parandada kaalulangus pulsisagedus rasvade põletamiseks - kalkulaator Leukeemia Meie kehas on kaks peamist energiaallikat: Rasvavarud.\nMõlemat kasutatakse adenosiinitrifosfaadi ATP moodustamiseks. ATP on peamine energeetiline aine. Adenosiintrifosfaadi tootmiseks lagundab meie keha ladustatud rasva rasvhapeteks või kasutab selleks glükogeenivarusid. Parim sudame loogisageduse tsoon poletada rasva jalgrattasoit püüab säilitada kõige väärtuslikumat oma vaatenurgast energiaallikat, mis on hõlpsasti kättesaadav ja koheselt kasutamiseks valmis.\nSelle tulemusel kulutate umbes kalorit.\nKuigi põletatud rasva protsent on tõepoolest väiksem, on kogu kogus suurem. Lihtsamalt öeldes pole oluline, kui suur osa rasvavarudest on Parim sudame loogisageduse tsoon poletada rasva jalgrattasoit põlenud, vaid oluline on nende kogus kaal grammides.\nTeadlased leidsid, et kõrge intensiivsusega rühmas oli keharasva protsentuaalselt ja kõhuõõnes rasvade vähenemine võrreldes teise rühmaga oluliselt suurem. Liigse keharasva vastu võitlemiseks on HIIT stabiilse kardioga võrreldes tunduvalt parem. Suurem pulss on palju efektiivsem. Seetõttu on küsimus: kuidas määrata rasvade põletamiseks optimaalne pulss? Kõige paremini vaadatakse anaeroobse ja aeroobse treeninguga. Aeroobset treeningut tehakse tavaliselt ühtlases tempos, mille jooksul keha suudab lihaseid hapniku ja energiaga varustada määramata, väga pikka aega.\nKokku 5—7 intervalli. Isegi puhkeajal on pulss üle löögi minutis. Seetõttu on kogu kõrge Parim sudame loogisageduse tsoon poletada rasva jalgrattasoit kardiotreeningu vältel tavaliselt 20—30 minutit keskmine pulss kas anaeroobse läve lähedal või ületab seda. Selle tulemusel tekib märkimisväärne hapnikuvõlg ja pärast treeningu lõppu tarbib keha normaalseks taastumiseks liigse hapniku.


üritused, kuhu kindlasti minema peaks? :) - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 18 Juun 2019, 06:22\nüritused, kuhu kindlasti minema peaks? :)\nLiitunud: 25 Mai 2010, 07:27\nLugemata postitus Postitas predatore » 31 Mai 2010, 07:52\nmis suve jooksul tulemas on?\nühtlasi tunnen huvi, millised klubid Tartus on ja kas naissoost liikmed on ka oodatud?\nRe: üritused, kuhu kindlasti minema peaks? :)\nLugemata postitus Postitas Loff » 31 Mai 2010, 08:09\npredatore kirjutas: mis suve jooksul tulemas on?\nSiin teemas on üritusi küll kuhu tasub minna.\nVaata ka siia. Esile tõstaks selle ürituse.\nLugemata postitus Postitas Passion » 11 Juun 2010, 08:24\nkes soovitaks Tartus klubi, kuhu naissoost liikmed ka oodatud on?\nViimati muutis Passion, 11 Juun 2010, 08:34, muudetud 3 korda kokku.\nLugemata postitus Postitas mart211 » 11 Juun 2010, 08:32\nSMASH 2010 Rutja lennuväljal. Teist sellist üritust lihtsalt ei eksisteeri\nLiitunud: 08 Sept 2008, 16:49\nTsikkel: Kawasaki zx10r\nLugemata postitus Postitas janar68 » 11 Juun 2010, 19:07\nkui teid keegi oma klubisse ei taha, siis tehke oma klubi- kui see klubisse kuulumine tähtis on\nViimati muutis janar68, 11 Juun 2010, 19:43, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas pyramiid » 11 Juun 2010, 19:41\nPassion kirjutas: kes soovitaks Tartus klubi, kuhu naissoost liikmed ka oodatud on?\nKui motokross huvi pakub, siis oled oodatud naisliikumise Dirt Flowers treeningutele!\nLugemata postitus Postitas janar68 » 11 Juun 2010, 19:48\nLugemata postitus Postitas pyramiid » 11 Juun 2010, 20:32\nJa mis teid siiani tagasi on hoidnud?\nLugemata postitus Postitas janar68 » 11 Juun 2010, 21:10\nJa mis teid siiani tagasi on hoidnud? [/quote]\npuuduvad krossiratas ja pikad patsid\nLugemata postitus Postitas Passion » 12 Juun 2010, 07:28\njanar68 kirjutas: kui teid keegi oma klubisse ei taha, siis tehke oma klubi- kui see klubisse kuulumine tähtis on\nklubisse kuulumine ei ole tähtis.. tähtsam on, et oleks inimesi, kelle poole oma muredega pöörduda kuna olen selles teemas täiesti roheline.. tuttavaid selles rongkonnas pole ja tsiklit oman alles kaks nädalat, millest nädala ta katkise lenksuga seisnud on..\nLugemata postitus Postitas kõrtsmikumolu » 12 Juun 2010, 08:18\nNäe meil on siin just selline klubi tehtud, kuhu võivad isegi naised kuuluda ja kuhu saab vajadusel mitu korda päevas sisse-välja astuda: http://moto.kodukorts.ee/JLME/pohikiri/\nLugemata postitus Postitas janar68 » 12 Juun 2010, 10:11\nKüsi siit bikerist aga julgesti, siin on päris normaalset rahvast ka kes aitavad- või vähemalt juhatavad inimeste poole kes aitavad. Ja kui küsimus tundub rumalavõitu, siis arvesta et võid peksu saada-aga ära pead norgu lase.\nLugemata postitus Postitas Põrrguline » 28 Aug 2017, 17:00\n2. septembril on tulemas moto-orienteerumise võistlus "Kesk-Eesti Tuur" 2017! Teeme seda juba üheksandat korda ja palavalt on oodatud osalema ka naisterahvad, kellele on nii asfaldi- kui kruusaklassis eraldi arvestus ehk siis naised pistavad rinda omavahel! Kogu ürituse info leiab meie kodulehelt http://kurisoomoto.com/\nKellel küsimusi, vastan meeleldi!


UNESCO-Jaapani jätkusuutlikku arengut toetava hariduse auhind – UNESCO Eesti rahvusliku komisjon\nUNESCO-Jaapani jätkusuutlikku arengut toetava hariduse auhind\nAuhinda antakse välja kord aastas. Auhinna suuruseks on 50 000 USD ja selle pälvib 3 laureaati.\nKandideerida saab läbi UNESCO rahvuslike komisjonide. Taotlus peab keskenduma mõnele konkreetsele jätkusuutlikku arengut toetava hariduse projektile või programmile. Iga riik võib esitada auhinnale kuni 3 nominenti. Valiku teeb sõltumatu žürii, kuhu kuulub eksperte kõigist maailma regioonidest. Kriteeriumideks on projekti/programmi:\n1)\tmõju ulatus;2)\tlaiapõhjalisus – projekt peab lõimima jätkusuutliku arengut toetava hariduse kõiki kolme mõõdet (ühiskond, majandus, keskkond); 3)\tinnovatsioon.\nProjekt/programm peab lisaks:1)\tolema kestnud vähemalt 2 aastat;2)\tolema tõestanud tulemuslikkust ja kuluefektiivsust;3)\tolema mudelprojekt, mida erinevad riigid saaksid kohandada vastavalt oma keskkonnale; 4)\tpanustama ühte või enamasse ülemaailmse jätkusuutlikku arengut toetava hariduse tegevuskava prioriteetsesse tegevusvaldkonda.\nTaotlus peab olema täidetud inglise keeles wordi formaadis. Kõik lisamaterjalid (fotod, videod, publikatsioonid) tuleb esitada elektrooniliselt koos taotlusega e-mailile unesco@unesco.ee Tühjaks tuleb jätta taotluses osa 1, mille täidab UNESCO ERK. Esitamise tähtaeg UNESCO ERKile on 31.03.2016. UNESCO ERK valib välja kuni 3 taotlust ning esitab need UNESCOle läbi selleks loodud veebikeskkonna.\nTäpsem informatsioon ja taotlusvorm.


Tervisedendaja tunnustuse pälvis Ingrid Prikk « Hiiu Leht\nTervisedendaja tunnustuse pälvis Ingrid Prikk\n27.veebruar, 2015 Haridus / Tervis\nTunnustuse andis talle ja teistele tublidele terviseedendajatele üle tervise- ja tööminister Urmas Kruuse 17. veebruaril Tallinnas Estonia Talveaias.\n“Muljed on tänuürituselt soojad ja südamlikud,” ütles Prikk, kes on Hiiumaa tervist edendavate lasteaedade koordinaator ja Hiiu maakonna tervisenõukogu liige.\nPrikk rääkis, et peab oluliseks maakonna koolieelikute kehalist aktiivsust, laste tervise edendamist ja turvalisust. Ta on võtnud vedada ka mitu liikluse- ja ohutuseteemalist projekti. Üks eriti põnev ja osalejaterohke on igaaastane südamenädal.\nOma trumbiks antud valdkonnas peab Prikk teema koordineerimist Kärdla ja maakonna lasteaedades. “Julgen öelda, et oleme avatud ka uutele väljakutsetele ja soovime teha koostööd eri huvigruppidega,” lisas Prikk.\nVõrgustiku liikmed saavad osaleda tervisealastel koolitustel, õppepäevadel, talve- ja suvekoolides. “Need on laiendanud meie õpetajate silmaringi. Kogemuste vahetamine ja uued ideed tõstavad ka nende motivatsiooni,”\n“Minu ja mu kolleegide ülesandeks on jagada tervisealaseid teadmisi ning mõjutada nii laste kui ka täiskasvanute tervisekäitumist,” ütles Prikk. Ta kiitis väga head koostööd maavalitsuse tervisedenduse peaspetsialisti Vilma Tikerpuuga, kes võrgustiku toimetamisi nõu ja jõuga toetab. Samuti ütles, et on tänulik oma lasteaia tiimile, kes alati osaleb nii lastele kui ka täiskasvanutele mõeldud üritustel.\n“Eriline rõõm on, kui näed südamenädalal orienteerumisrajal lasteaia kokka Anu Künnapast või majandusalajuhatajat Auriika Kivi, rääkimata teistest rühma töötajatest, kes lastega igapäevaselt õppekäikudel käivad ja matkavad,” ütles ta. “Meie ühised jalgrattamatkad, väljasõidud loodusesse ja veekeskuste külastused on alati lustlikud ja energiat andvad.”\nEttepaneku esitada Ingrid Prikk tunnustamiseks parima tervisedendaja tiitliga tegi Hiiu maavalitsus maakonna lasteaedade, omavalitsuste esindajate ja tervisenõukogu liikmete ettepanekul.\nEelmistel aastatel on sama tiitli pälvinud Margit Kagadze ja Kaljo Pihlamets.\nSildid: Ingrid Prikk, terviseedendaja


Tuues - leiti 1332 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "tuues" leiti 1332 faili\nAlbaania Sisukord Albaania Asukoht 1 ja 2 Pinnamood Graafik Maavarad Kliima Jõed ja järved Loomastik Albaania Asukoht Albaania Vabariik paikneb Euroopas Balkani poolsaare lääneosas. Ta piirneb idast Kreeka ja Makedooniaga, idast ja põhjast Serbia ning põhjast Montenegroga. Maismaapiiri kogupikkus on 720 km. Asukoht Aadria meri...\n27. veebr 1917 linn ülestõusnute käes, järgnesid teised suuremad linnad; Nikolai II üritas maha suruda tuues rindelt vägesid, need aga ühinesid ülestõusnutega või peeti kinni  3. märts 1917 – keiser kirjutas alla Riigiduuma Ajutise Komitee ette valmistatud aktile, millega loobus troonist ja andis võimu üle Ajutisele Valitsusele Kaksikvõim Vm-l. Ajutine Valitsus ja selle poliitika:  kujunes kaksikvõim: ühel pool revolutsiooni käigus moodustatud tööliste ja soldatite nõukogud eesotsas Petrogradi Töölis...\nFaust kui hea ja kurja vahel kõikuva inimese sümbol\nNad lihtsalt kulgevad läbi elu, täidavad oma väikest rolli suures sipelgapesas ja siis kõngevad. Nad ei koorma ennast küsimustega. Miks ma siin olen? Mida on mul maailmale anda? Teose põhiteemaks on inimese olemuse analüüsimine , mis viib edasi universaalne tahte ja ellujäämistahteni...\nTuues näite Eestist, siis kahtlemata mõjutab lehest loetu või uudistest kuuldud info inimese igapäevast tegevust ning laiemalt üldist maailmavaadet teemade suhtes. Isegi, kui inimene pole igapäevaselt kursis ja on meediast kaugenenud, saab persoon kaudselt mõjutatud, sest riigi kõrgemad isikud lähtuvad poliitika kujundamisel suuresti teabest, mida pakutakse meedia vahendusel. Eesti vabariigis on põhiseadusega sätestatud, et inimesel on tä...\nKui inimest koheldakse humaanselt siis on tervisenäitajad palju kiiremad tõusma ning ravi protsent maksimaalne. Spetsiifilisemalt välja tuues on minu jaoks humanism meditsiinis näiteks see, et inimest ei isoleeritaks ülejäänud maailmast ja leitaks piisavalt võimalusi füüsiliselt haigele inimesele liikumiseks (isegi ratastoolis lükates) ning suhtlemiseks teiste inimestega. Samuti kõik otsused, mis mõjutavad haiget, tuleks kaalutleda läbi patsiendiga, isegi, kui arst leiab et see ei ole kõige efektiivsem ravimeetod, võib see tulla kasuks ja os...


Esindustammik surutakse tihedalt kitsasse parklasse - Saarte Hääl\nSADA EI MAHU: Et haljasala on pisike, on haljasalale kaevatud auke tegelikult 91. Kohati on aukude vahe vaid kaks meetrit.\n“Minu jaoks ei peaks Eesti riik kestma 102 aastat, vaid igavesti, sestap peaks ka Eesti 100 tammed saama väga kaua loomulikult kasvada mitusada aastat,” ütles Saarte Häälele keskkonnaametnik, kes ei soovinud oma nime avaldada.\nMullakaardi järgi on Panga pangal klibumuld huumushorisondi paksusega vaid kuni 10 cm, mis ei sobi tamme kasvupaigaks, kinnitasid Saarte Häält konsulteerinud mullastikuspetsialistid. Lisaks on Panga panga juures asuva parkla haljasalale kaevatud augud väga lähestikku, mis ei sobi tammede juurestikule mitte sugugi.\nSaarlaste sitkus ja kestlikkus\nSamuti viitas parkla keskele juba aastaid tagasi istutatud ainsa tamme nirule välimusele kolmapäeval Saarte Hääles avaldatud arvamuses Mustjala mees Meinhard Pahapill.\nTornimäe, Orissaare ja Aste kooli õpilased istutavad Saaremaa valla eestvõttel endakasvatatud istikud Panga panga mulda eeloleval esmaspäeval. Ürituse promomaterjalide kohaselt “sümboliseerib tammik saarlaste sitkust ja kestlikkust sel merega piiratud maal”.\nSaaremaa vallavolikogu esimees Tiiu Aro ütles, et tammede istutamiseks sobivat kohta otsiti kaua. Ühendust võeti mõne maaomanikuga, kes polnud nõus oma maale tammepargi rajamisega. Lõpuks pöördus ta keskkonnaameti poole, kelle abiga jõuti esialgu Angla tuulikumäele, edasi aga Panga pangale.\n“Kindlust tammed just Pangale istutada andis ka see, et seal on külastuskeskus, istikute eest hoolitsetakse ja nende kasvamisel hoitakse silma peal. Samuti lubas maaomanik panna istikutele metsloomade kaitseks ümber võrgud,” rääkis Tiiu Aro. Aro sõnul on ta väga kurb, et tammepargi rajamine on avalikkuses negatiivset vastukaja leidnud ja seda just viimastel minutitel enne tammede istutamist.\nTulevase tammepargi aluse maatüki omanik Alver Sagur ütles Saarte Häälele, et ammustel aegadel on sama kohapeal kasvanud püha hiis. Sestap on sinna tammede istutamine igati kohane ja väärikas. Mis puude istutustihedusse puutub, siis selles osas on Saguri sõnul juhindutud spetsialistide nõuannetest. Ta lisas, et puude istutamine on alles algus, sest nende hooldamise ja üleskasvatamisega tuleb järgnevatel aastatel omajagu vaeva näha.\nIga puu tahab nädalas vähemalt ämbritäie vett, lisaks tuleb istikud kaitseks metsloomade eest võrkudega piirata ning teha piirded ja märgistus kogu istutusalale, et mõni uljaspea puukesi lihtsalt maha ei sõidaks, rääkis Sagur.\nPaepealne ja huumuserikas\nSaaremaa vallavalitsuse keskkonnaosakonna juhataja Bert Holm kinnitas, et elujõulise istiku eeldused kasvama minemiseks on ka õhema mullaga pinnases täiesti olemas.\nTa tõi näiteks Kübassaare poolsaare, kus mulda pole rohkem kui 15–20 cm, aga tammesid kasvab ohtralt. Mis mullaviljakust puudutab, siis paepealne muld on Holmi sõnul üks kõrgema huumuse sisaldusega muldasid üldse.\nVallavalitsus vahendas Saarte Häälele tammiku projekti nõustanud metsakasvatuse inseneri Leo Filippovi seisukoha. Ta nentis, et kasvukoht tulevikutammedele on küll raskevõitu, aga kasvamine on igati võimalik.\n“Antud juhul on tegemist olemasolevast valikust parima võimaluse ja lahendusega. Täpselt 100 puud ei saa küll antud platsile istutada, aga EV100 sündmus saab olema. Asukoht on mitmeti oluline ja väärikas nii varasema pärimuse kui ka edaspidise tähenduse suhtes,” selgitas Filippov.\nMIS MULD SOBIB?\nTammele sobivad huumusrikkad liivsavi- või saviliivmullad, samuti sõmeralised lammimullad. Tamm talub ajutist üleujutust, kuid mitte pidevat liigniiskust. Tammel on võimas juurestik, mis võib kuivades kasvukohtades ulatuda kuni kümne meetri sügavuseni.\nLisatud: 19.05.2018 / 00:48\nSiukse koha peale peaks sellise tihedusega saarlased 100 kadakat istutama!\nLisatud: 19.05.2018 / 03:45\nViimastel aastatel käib Saaremaal armutu põlistammede mahavõtmine, kedagi ei koti. Jätaks parem mitmesajaaastased tammed rahule, teeksime tuleviku Saaremaale suurema teene.\nLisatud: 19.05.2018 / 07:23\non sellistele eestvedajatele ja tagant tõukajatele lusikaga antud ning kulbiga võetud. Kahju lastest.\nLisatud: 19.05.2018 / 08:46\nLoodetammik on samuti poolenisti kellegi hoovile küttepuudeks või mööbligirmale tooraineks ära parseldatud. Masendav. Ja taotakse , et kõik on korras!? Hetkel on vallas selline mentaliteet: enne teeme ja alles siis mõtleme ning sedagi vaid juhul, kui tegutsemine on kedagi häirinud.\nLisatud: 19.05.2018 / 12:14\nLoode Tammik on hooldatav PLK mitte mets! Kui ei meeldi, hakka ise hooldama mõnda puisniidu, kas või vikatiga, siis ehk näed, et puid ja põõsaid peab ka piirama.\nLisatud: 19.05.2018 / 12:59\nEi tea, mis häda neid vanu tammesid nii piirata oli?!? Enamus maha võetud puudest olid vägagi terved seest! Isiklik ärihuvi, ei muud!\nLisatud: 19.05.2018 / 16:57\nMööblit nendest keeretest jändrikest ei saa, küll aga reha pulkasid.\nOleks aint tegijaid mehi.\nLisatud: 19.05.2018 / 18:50\nKes vähegi loodust tunneb, sellele on selge, et tamm ei saa kasvada paesel pinnal. Olen Urve Kirsi ja Meinhard Pahapilliga ühte meelt, et see on üks mõttetu ettevõtmine. Mis aga Loode tammikusse puutub, siis sealt oleks nagu sõda üle käinud. Rohelus natuke varjab neid haavu, aga pilt on ikkagi jõhker ja kole. Ja maasturid kihutavad seal, nii et tolmujutt taga. Aga nendega ilmselt ei saagi aeglasemalt sõita.\nLisatud: 19.05.2018 / 19:20\nTublid kasvatajad ja tublid korraldajad, ärge pange tähele neid kes mullegagi rahul ei ole, neid ikka jätkub ja ikka nimetuid. Jaksu ja rõõmust meelt!\nLisatud: 19.05.2018 / 19:35\nPaistab et raha liigub et sellist jama korraldatakse tammede istutamisega selgelt ebasobivale kohale . Ka tihedus – vaid 2 meetrit on ju jabur . Selge et mingi 10 aasta pärast ei kasva seal midagi – siis öeldakse : ups , läks viltu ja jumal teab kui palju raha lendas lihtsalt tuulde\nLisatud: 19.05.2018 / 22:16\nLapsed on ise tammed kasvama pannud, neid hooldanud ja tulemusi oodanud. Miks siis täiskasvanud kõik inetuks asja pööravad? Ega siis tõru muldapanemine ja nüüd puude istutamine rahast sõltu. Mõelda kui uhke tundega saavad nad Pangal käia uudistamas oma tammekese kasvu. Hinnakem häid ettevõtmisi. Mul kasvab tamm väga uhkelt ja elujõuliselt ja meil on paekiht 3m sügavusel. Kiidame ja hindame oma laste ettevõtmsi. Kui palju olete ise puid istutanud ja kas tõesti kõik puud on kasvama hakanud?\nLisatud: 20.05.2018 / 15:42\npaekiht 3m sügavusel = Sinu meelest 10 cm sügavusel???\nLisatud: 20.05.2018 / 17:14\nEga need törukesed seal potikesteskah eriti pikalt kesta. Pangu mulda ja elu näitab mis saab.\nLisatud: 21.05.2018 / 08:18\nLisatud: 21.05.2018 / 12:08\nKorraldamine korraldamise pärast on lihtsalt raiskamine, kui tammedel pole võimalust kasvada. (10 cm mulda pae peal ja mis istutustihedus – nagu poleks elus suuri tammesid nähtud – või siis eeldataksegi, et ah käib reklaamiks küll, egas need peagi kasvama)\nLisatud: 21.05.2018 / 15:25\nOlen elu jooksul umbes 150 puud istutanud (ei arvesta neid taimi, mida hoogtöö korras on raiesmikele istutuskiiluga maha pandud)ja arvan, et need on ka kõik ilusti kasvama läinud, välja arvatud üle-eelmisel aastal istutatud 3 remmelgat, mille hirved puhtaks koorisid ja tuli uuesti maha võtta. Olen istutanud ka ca 20 tamme ja seetõttu teinud endale selgeks ka tammele vajaliku pinnase, samuti tean, et hariliku tamme võra kasvab umbes 15 m laiuseks. Tihedamates tingimustes saab tamm hea pinnase korral samuti hakkama, aga istikute vahe peaks minimaalselt olema 10 meetrit.\nLisan siia ka täiskasvanud tamme mõõdud – K: 30-40 m, L: 15-20 m. Laikuhikja võra ja tugevate okstega puu. Lehed pealt tumerohelised, alt helerohelised. Õitseb lehtimise ajal V lõpul VI algul. Valgusnõudlik puu. Huumusrikkad mullad.\nLisatud: 21.05.2018 / 15:45\nMa olen ka elus ainult ühe asja istutanud. Selle mõõdud on K: 14-15 cm, L: 3-4 cm. Võite 3 korda arvata, millega tegu on.


Talgulised keeletoimetasid üle poole tuhande Vikipeedia artikli - Tartu Postimees\n2020. aasta Vikipeedia keeletalgute parimad. Vasakult Elisabeth Kaukonen (eriauhind, Tartu ülikool), Mariin Pantelejev (I koht, Eesti maaülikool), Liisi Rästa (parima uue tulija auhind), Liina Kahu (II koht). FOTO: Riina Reinsalu\nTäna selgusid parimad Vikipeedia artiklite keeletoimetajad. Eelmise aasta detsembrist emakeelepäevani kestnud talgutel keeletoimetasid 17 keelehuvilist 716 Vikipeedia artiklit.\nParimate valimisel hinnati keeletoimetaja tehtud paranduste asjakohasust ja toimetatud artiklite mahtu. Tublid keeletoimetajad said tunnustuseks kokku 2500 eurot.\nSeekord parimaks keeletoimetajaks valitud Eesti maaülikooli 4. kursuse veterinaarmeditsiini tudeng Mariin Pantelejev on ka varem talgute esikolmikusse pääsenud. «Mulle tundub, et ei ole kuigi palju inimesi, kes oskaksid või julgeksid keeleliselt korrigeerida reaalteaduste valdkonna artikleid,» rääkis Pantelejev. «Vikipeedia artikleid toimetades saan ühendada oma huvi keele ja bioloogia vastu.»\nKeeletoimetamise talgute žüriisse kuulusid Ann Siiman Tartu ülikoolist, Airi Männik ja Svea Tarkin Eesti keeletoimetajate liidust, Sirli Zupping haridus- ja teadusministeeriumist, Helin Kask Tallinna ülikoolist ning Ursula Erik MTÜ Wikimedia Eestist.\nTalgud on osa eestikeelse Vikipeedia edendamise projektist Miljon+, mille eesmärk on jõuda eesti Vikipeedias miljoni artiklini. Talgud väärtustavad keeletoimetaja tööd ja muudavad Vikipeedia artikleid keeleliselt ladusamaks. Talgud toimusid kolmandat korda ning selle aja jooksul on toimetatud kokku 1925 Vikipeedia artiklit.


Ideed - Page 6\nLehekülg 6, lehekülgi kokku 18 • Share\nLehekülg 6, lehekülgi kokku 18 • 1 ... 5, 6, 7 ... 12 ... 18\nTriotech 12.12.14 18:20\nNiceSk1ll3r kirjutas: Chatboxi võiks panna sinna, kus on punane joon pildil.\nPõhimõtteliselt võiks selle chatboxi foorumi avalehe ülaserva integeerida. Oleks ka kohe näha, kas toimub siin mingit tegevust või mitte. Et see avalehel vähem ruumi võtaks, võiks ta kuvada, vaid paari viimast rida. Sinna peale klikkides avaneks chatbox niipalju, et sinna ka postitada saaks. Ei tea, kas seda tehniliselt raske teostada, aga eks Tonight kommenteerib.\nJaneli 12.12.14 19:25\nKas see ei viiks foorumi osa fookusest välja? Jätaks mulje, et chatbox oleks põhiline.\nTriotech 12.12.14 19:31\nJaneli kirjutas: Kas see ei viiks foorumi osa fookusest välja? Jätaks mulje, et chatbox oleks põhiline.\nMinu arust chatbox kogu point ongi selles, et see oleks kohe kõigile näha ja hetkel foorumis olijad saaksid rääkida erinevatel teemadel. Mina isitlikult paneksin chatboxi üles foorumiossa, kuna kuidagi imelik on nii.\nTonight 12.12.14 20:17\nKui chatbox peaks ülesse liikuma, siis ilmselt ainult koos peitmisvõimalusega. Kõige mõistlikum on teha hääletus, sest mõni eelistab chatti üleval ning mõni all.\nTonight 25.12.14 19:12\nTekkis väike idee seoses selle uuendusega:\nTonight kirjutas: Lõpuks sai teostatud @NiceSk1ll3ri idee ning algas tagsüsteemi beta-testimine. Kasutades postituses @ (viimase karakterina), küsitakse sult, kas sa soovid kasutaja märkida.\nMis arvaksite, kui teavitusi saaksid ainult annetajad? Ise ma seda väga ei pooldaks, kuid hetkel puuduvad annetajatel peaaegu igasugused privileegid.\nKEEEKZ 25.12.14 19:15\nTonight kirjutas: Tekkis väike idee seoses selle uuendusega:\nMina oleksin poolt.\nNiceSk1ll3r 25.12.14 19:29\nUskuMatu 26.12.14 8:51\nKui juba, panete mingid privileegid Annetajale siis võiksid ka mingid privileegid olla Scripteril?\nAga noh mina pole siin küll kõige suurem ütleja, eks ise otsustate.\nNiceSk1ll3r 26.12.14 13:23\nVäike küsimus, kas seda saaks teostada ka nii?\n(kiri oleks seal siis "Sind on märgitud teemas!" ning, kui sa vajutad sinise kasti / kirja peale, siis see viib sind sinna, kus sind märgiti)\nVõi saab ainult privaatsõnumi teel?\nTänud KEEEKZ abi & sõbrakutse eest!\nTonight 26.12.14 23:44\nNiceSk1ll3r kirjutas: Väike küsimus, kas seda saaks teostada ka nii?\nUskuMatu 27.12.14 11:31\nPhmt kui te tahate rohkem asju teostada, foorumisse siis oleks teil kindlasti, vaja Veebimajutus+Domeen ja veebimajutus.ee sealt saaks selle 13€ ja 20/30 senti täpselt ei mäleta.\nHaylan 28.12.14 1:19\nHetkel tuleb ise kontrollida, ega kisakastis uusi postitusi ole. Esilehel võiks kuskil märge ilmuda, kui sinna on vahepeal uusi lugemata postitusi tekkinud. Näiteks kisakasti menüükirje järele.\nTonight 28.12.14 2:39\nHaylan kirjutas: Hetkel tuleb ise kontrollida, ega kisakastis uusi postitusi ole. Esilehel võiks kuskil märge ilmuda, kui sinna on vahepeal uusi lugemata postitusi tekkinud. Näiteks kisakasti menüükirje järele.\nSaatsin chatboxi developerile kirja, ilmselt tuleb see kaasa uue versiooniga. Sellega saavad ka bugid fixitud (smailide kadumine sõnumi muutmisel jms).\nYes, I saw it but will only be fixed in the next version ok?\nElar19 28.12.14 16:58\nUurisin alafoorumeid, ning mõtlesin et võiks olla "Tehnika" alafoorum. Kus oleks nii Arvuti Tehnika, Auto Tehnika ja muud Tehnika alafoorum.\nmac 30.12.14 22:36\nVõiksite midagi sellega ette võtta, et iga postitatud postituse pärast mulle meilile kiri ei tuleks.. Ma ei jaksa neid kustutada enam\nTonight 30.12.14 22:43\nProfiil -> Eelistused\nElar19 01.01.15 0:32\nYeke kirjutas: Võiksite midagi sellega ette võtta, et iga postitatud postituse pärast mulle meilile kiri ei tuleks.. Ma ei jaksa neid kustutada enam\nMa arvan et saad ise maha võta selle asja.\nKülaline 10.01.15 23:05\nVõiks olla järgnevad võimalused (kui tavaliikmetele mitte siis näiteks Annetajatele)\n1. Võiks saada ise teemat kinni panna ja ka lahti teha.\n2. Võiks saada ise teemat ära kustutada (kustutab ära, teema kaoks nagu ära kuid administraator peab enne kustutamise kinnitama).\n3. Kui keegi on peale sind teemat kommenteerind siis sa saaksid enda varasemad kommentaarid siiski ära kustutada.\nTonight 10.01.15 23:36\nTrotexify kirjutas: 1. Võiks saada ise teemat kinni panna ja ka lahti teha.\nForumotioni vastus: Unfortunately locking topics is a moderator only feature. You will not be able to give users the ability to lock their own topics.\nHea võimalus soovist teada andmiseks on report nupp:\nTrotexify kirjutas: 2. Võiks saada ise teemat ära kustutada (kustutab ära, teema kaoks nagu ära kuid administraator peab enne kustutamise kinnitama).\nKinnitamine poleks Forumotioni süsteemis võimalik ning võimalik pole ka vist teema kustutamine, kui keegi on peale sinu veel sinna postitanud.\nTrotexify kirjutas: 3. Kui keegi on peale sind teemat kommenteerind siis sa saaksid enda varasemad kommentaarid siiski ära kustutada.\nPraegu ei saa? Igas alafoorumis (peale Loosimiste) peaks saama.\nKülaline 11.01.15 10:58\nEi saa, ainult siis saad kui oled viimati kommenteerinud ja siis saad ka ainult viimase kommentaari kustutada.\nLucky:*Cat 14.01.15 17:21\nSelline värv võiks olla kasutajanimi neidudel, siis on kohe foorumist näha.\nTonight 14.01.15 17:49\nKunagi sai tehtud hääletus Neiu embleemi kohta:\nEmbleem säilis, aga erilist värvust pole me kasutanud juba pikka aega. Põhjuseid on mitmeid:\na) sugu ei tohiks olla faktor, mis annaks kellelegi koheselt foorumis eeliseid\nb) roosa nimi tõmbaks rohkem tähelepanu ja oleks totaalne Saamri-magnet\nc) foorumis pole eriti tüdrukuid/naisi olnud ja seetõttu pole me uut gruppi vajalikuks pidanud\nKui ideel on veel pooldajaid, siis võime selle panna rahvahääletusele.\nRechine 15.01.15 0:19\nOlen ka idee pooldaja\nKülaline 15.01.15 0:20\nTonight kirjutas: Kunagi sai tehtud hääletus Neiu embleemi kohta:\nKüsimus: Milleks ja kellele seda vaja oleks? Ühe-kahe inimese pärast pole vist väga embleemi hoida?\nLucky:*Cat 15.01.15 13:11\nKui sa oleksid neiu ja sa saaksid neiu embleemi, siis sooviksid kindlasti, et see sul olemas on. Ja meid, neiud, pole ainult 2 või 3, meid on rohkem. Meile peaks midagi jääma, natuke lugupidamist nõrgema soo eest.\nLehekülg 6, lehekülgi kokku 18


Universaalne puistur laotab põllule ka tuhka - Maaleht\nEestisse jõuab üha enam lubiväetiste põllule viimiseks mõeldud laotureid. Ka veo- ja laotusteenuste võrk laieneb, mistõttu lubi peaks igale farmerile kättesaadav olema.\nPõldude lupjamine on küll kallis, kuid meie happelisi muldasid arvestades vajalik tegevus, millesse põllumehed ka üha rohkem panustavad. Lupjamise ning põlevkivituha kohalevedamise teenuse pakkujaid tuleb samuti juurde ning kõik see viib mõnevõrra alla ka hinna.\nViletsal saagiaastal lubjatakse vähem\nEesti Energia Narva elektrijaamadest veab juba pea paarkümmend aastat põldude lupjamiseks kasutatavat põlevkivituhka laiali OÜ Iizmar. Eesti Energia võtab tekkiva tuha n-ö protsessist välja ning muudab tsüklonfiltrid läbinud lendtuha lubiväetiseks, millel nimeks Enefix.\nVeoks kasutatav rekahaakes olev pütt on klassikaline nn tsemendipütt, aga selles mõttes siiski eriline, et Iizmar kasutab hüdraulika abil kallutatavaid tsisterne, mis võimaldab selle pärast iga vedu lihtsasti puhtaks teha. Veetakse lubjakivitooteid, lupja ja põlevkivituhka, üks ei tohi teisega seguneda ja sellepärast on püti hoolas puhastamine oluline.\nSoomlased hakkavad kipsi põllule laotama\nViljaturg pole praegu eriti lootustandev, hinnad püsivad madalal


KredEx jätkab piirangutega lühiajaliste eksporditehingute kindlustamist - Äripäev\nKredEx jätkab piirangutega lühiajaliste eksporditehingute kindlustamist\nÄP 04. jaanuar 2006, 00:00\nAlates 2006. aasta algusest kehtestas Euroopa Komisjon erandi, mille kohaselt on riiklikel krediidikindlustajatel lubatud ekspordigarantiid pakkuda vaid suhteliselt madala ekspordikäibega väike- ja keskettevõtetele.\nErand kehtestab nõuded väike- ja keskmise suurusega eksportivatele ettevõtetele. Olulisemaks nõudeks on aastase ekspordikäibe piirmäär, millest lähtuvalt ei tohi KredExi ekspordigarantiid sooviva ettevõtte aastane ekspordikäive ületada 2 miljonit eurot ehk ligikaudu 31 miljonit krooni.\nNeed tingimused kehtivad ainult lühiajaliste, kuni ühe aasta pikkuste Euroopa Liidu ja OECD riikide suunaliste ekspordigarantiide puhul. Väljapoole Euroopa Liitu ja OECD riike suunduva ekspordi puhul ning samuti kesk- ja pikaajaliste eksporditehingute garanteerimisele neid piiranguid ei rakendata.\nKredExi juhataja Andrus Treieri sõnul arvestab KredEx uute lepingute sõlmimisel kõigi kehtestatud piirangutega, samas jätkatakse seniste klientide teenindamist olemasolevate lepingute alusel.\n"Kuna komisjoni erand kehtestati lõplikus sõnastuses alles vähem kui kaks nädalat enne aastavahetust, siis on loomulik, et kõikide piirangute rakendumiseks on vajalik teatud üleminekuperiood ning juba võetud kohustusi tuleb täita," ütles Treier.\n2005. aasta juulis pikendas Euroopa Komisjon KredExile antud eriluba Eesti ettevõtete lühiajaliste eksporditehingute kindlustamiseks kuni 31. detsembrini 2005. Alates 1. jaanuarist 2006 hakkas kehtima Euroopa Komisjoni poolt riiklikele ekspordigaranteerijatele mõeldud üldine erand, mis võimaldab KredExil kindlaks määratud tingimustel lühiajalise ekspordi garanteerimist jätkata.\n2005. aasta novembri lõpu seisuga ulatus KredEx poolt garanteeritud ekspordikäive ligikaudu 742 miljoni kroonini, moodustades Eesti ekspordist 0,8%.


Hooli ja hoia – Harju Elu\nEsileht / Hooli ja hoia\nHooli ja hoia (0)\nMis teeb ühest kohast turvalise koha? Kas see seostub meile vaid turvameeste, valvesüsteemide või hoopis hoolimise, koostöö ja ühtehoidmisega?\nLõppeva nädala alguses oli mul hea meel juba viiendat korda anda välja tiitel “Turvaline kool 2016”. Sellised üritused panevad meid tihti aga mõtlema sellele, mis turvalisus tegelikult on ja mida saame me ise ära teha selleks, et luua enda ümber meeldiv, tore ja turvaline keskkond.\nMõtleme näiteks lastele. Üheks oluliseks osaks on kodus loodav turvaline keskkond ning soe peretunne. Vanemate käed aga ulatuvad koduuksest natuke kaugemale. Olgu selleks siis kontroll, et lapsel oleks vähemalt üks helkur temaga, kui mitte rohkem, või lapsega koos koolitee läbimine ning tee ületusel paremale-vasakule vaatamine ning kontrollimine, et tee ületamine on ikkagi ohutu! Need esmapilgul elementaarsed ja nii palju kordi korrutatud tõed võivad aga olla määrava tähtsusega, kas laps jõuab õhtul tervelt koju või mitte.\nLapse tee viib teda edasi kooli. Täna üha enam hoogu koguv koolikiusamine, mis on liikunud ka internetti ning kaotanud sellega igasugused piirid, on saanud suureks väljakutseks nii vanematele kui ka kooliperele. Mitte keegi ei taha minna kohta, kus teda kiusatakse, noritakse ning kus ta pole oodatud. See võib hakata mõjutama ka lapse õpitulemusi ning suurendada koolist puudumisi, kuna laps lihtsalt ei soovi minna kohta, kus teda alandatakse.\nKiusamise põhjuseid on aga palju. Selleks võivad olla nii perekondlikud kui ka vaimsed või füüsilised põhjused või juhtus laps lihtsalt valel ajal vales kohas olema. See aga ei ole vabandus! Täna suunatakse meil aina rohkem haridusliku erivajadusega lapsi tavakoolidesse, madala elatustasemega peresid on meil alati olnud ning kõik ei saagi riides käia viimase moe järgi või harrastada kõik populaarseid huvialasid. Täna lisanduvad siia ka veel teisest nahavärvist lapsed, kes ei pruugi rääkida riigikeelt, mõista meie kultuuri või olla kiired kohanejad. Kus aga peitub selliste probleemide lahendus?\nKõigi nende murede lahendus peitud väga lihtsas vastuses – hoolige üksteisest! See viib meid ringiga ka koolist koju tagasi, kus ka vanematepoolne suhtumine ning õpetused peaksid olema suunatud hoolimisele ning koostööle. Kool ja kodu, ühte keelt rääkides ja ühes suunas tegutsedes, jõuavad kiiremini paremate tulemusteni.\nTeinekord mõelge, kas me saame lubada endale järjekordse kaotatud elu, lahkunud pere või muutunud suhet. Meid ei ole palju ning läheneval jõuluajal peaksime seda rohkem mõtlema üksteisele, unustama erimeelsused ning hoidma ning hoolima!


Garaažiukse Ukse Klaviatuur Paigaldamine 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nUkse välisküljel asuv garaažiukse klahvistik võimaldab kasutada garaa˛iukse automaatseks avamiseks koodi. Kaks garaažiukse klahvistikku on juhtmega ja traadita. Garaažiukse kellakett, seinakinnitus ja ukseava on kõik garaažiukse klahvistiku süsteemist lahutamatud. 1. samm - garaažiukse klaviatuuri paigaldamine Valige garaaži välistingimustes hea asukoht.\nUkse välisküljel asuv garaažiukse klahvistik võimaldab kasutada garaa˛iukse automaatseks avamiseks koodi. Kaks garaažiukse klahvistikku on juhtmega ja traadita.\nGaraažiukse kellakett, seinakinnitus ja ukseava on kõik garaažiukse klahvistiku süsteemist lahutamatud.\n1. samm - garaažiukse klaviatuuri paigaldamine\nValige garaaži välistingimustes hea asukoht. Keerake garaaži ukse klahvistik garaaži uksele, jättes mõne ruumi klahvistiku taha, et niiskus ei jääks klahvistiku taha kinni. Samuti veenduge, et klahvistiku katet oleks piisavalt ruumi libistamiseks.\nKui kasutate traadiga garaažiukse klahvistikku, peate juhtmed garaažis olema. Ühendage juhtmed garaaži ukseavajaga ja sisemise nupuvajutusega.\n2. samm - koodi paigaldamine traadiga garaažiukse klaviatuurile\nKäivitage garaaži ukseava avamine.\nMinge seinakontakti ja eemaldage kaas.\nLeidke lüliti PROGRAM / OPERATE ja libistage see PROGRAMMile.\nValige ja sisestage neljakohaline kood välisele klaviatuurile.\nTagasi siseseadme juurde ja lükake lüliti tagasi OPERATE.\nVahetage sisemise seadme kaas ja ühendage ukse avaja.\n3. samm - koodi paigaldamine traadita garaažiukse klaviatuurile\nVajutage ja vabastage garaaži ukseavaja nupp Õppima.\n30 sekundi jooksul sisestage klahvistikul neljakohaline kood, hoides ENTER nuppu viis sekundit all.\nProtsess on lõpule viidud, kui klahvistiku tuli vilgub.\nPõhiline » Välisilme Kodu » Garaažiukse Ukse Klaviatuur Paigaldamine\nKuidas Luua Braai\nKui proovite oma garaaži kohal valida sobivat tüüpi katusefreesid, on teil mitu võimalust. Kui plaanite oma garaažile katuset, kaaluge järgmisi tüüpi sõrreid. 1. Tavaline Tavaline kips on kujuline laia kolmnurga kujul. See on tööstusharu standard, mis puudutab garaažis asuva koonuse kasutamist. Seda tüüpi kips pakub ideaalset garaažikatuse toetust.


Karl Kiisel - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nDOKK ARCHITECTS OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nDOKK ARCHITECTS OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Daria Olovyannikova ja Karl Kiisel , seda juhtima hakkasid. Daria Olovyannikoval selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Karl Kiisel alles alustas ettevõtlusega. DOKK ARCHITECTS OÜ valdkond on arhitektitegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 71111) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta...\nKarl Kiisel tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 8 920 €, tööjõumaksud 1 276 € ja maksustatav käive 54 930 €.\nTelefon (+372) 5511658\nTelefon (+372) 55609301\nKäibed kokku (2022) 222 247 €\nBilansimaht (2022) 169 591 €\nDOKK ARCHITECTS OÜ Juhatuse liige 1 050 punkti\nDOKK ARCHITECTS OÜ Logi sisse


Eurosüsteemi konsolideeritud finantsaruanne seisuga 25. november 2016\n25. novembril 2016 lõppenud nädalal püsis kulla ja kullaga seotud nõuete (varade kirje 1) maht muutumatuna.\nEurosüsteemi netopositsioon välisvääringus (varade kirjed 2 ja 3, millest on maha arvatud kohustuste kirjed 7, 8 ja 9) suurenes 0,4 miljardi euro võrra 274,9 miljardi euroni.\n25. november 2016 USA dollarites likviidsust lisav pöördoperatsioon tähtajaga 6 päeva 0,2 miljardit USA dollarit 1,3 miljardit USA dollarit\nEurosüsteemi muude turukõlblike väärtpaberite (varade kirje 7.2) maht suurenes 0,5 miljardi euro võrra 323,8 miljardi euroni. Ringluses olevate pangatähtede väärtus (kohustuste kirje 1) kasvas 0,5 miljardi euro võrra 1099,8 miljardi euroni. Kohustused valitsussektori ees (kohustuste kirje 5.1) suurenesid 20,6 miljardi euro võrra 184,7 miljardi euroni.\nEurosüsteemi netolaenud krediidiasutustele (varade kirje 5, millest on maha arvatud kohustuste kirjed 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 ja 4) kasvasid 31,4 miljardi euro võrra 117,3 miljardi euroni. Kolmapäeval, 23. novembril 2016 möödus 32,6 miljardi euro suuruse põhilise refinantseerimisoperatsiooni (varade kirje 5.1) tähtaeg ning teostati uus operatsioon väärtusega 33,7 miljardit eurot ja tähtajaga üks nädal.\nLaenamise püsivõimalust (varade kirje 5.5) kasutati 0,2 miljardi euro ulatuses (eelmisel nädalal praktiliselt ei kasutatud) ning hoiustamise püsivõimalust (kohustuste kirje 2.2) kasutati 428,8 miljardi euro ulatuses (võrreldes 459 miljardi euroga eelmisel nädalal). Eurosüsteemi rahapoliitilistel eesmärkidel hoitavate väärtpaberite (varade kirje 7.1) maht kasvas 17,8 miljardi euro võrra 1590,1 miljardi euroni. Järgmises tabelis on esitatud varade kirje 7.1 üksikasjalik jaotus eri portfellideks. Kõik portfellid on arvepidamises kajastatud amortiseeritud maksumuses.\nRahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite portfellid Kajastatud väärtus seisuga 25. november 2016\n18. novembriga 2016 – ost\n18. novembriga 2016 – lunastamine\nTagatud võlakirjade ostukava 1 13,2 miljardit eurot – –0,5 miljardit eurot\nTagatud võlakirjade ostukava 3 202,2 miljardit eurot +2,2 miljardit eurot –0,4 miljardit eurot\nVaraga tagatud väärtpaberite ostukava 22,3 miljardit eurot +0,5 miljardit eurot –0,2 miljardit eurot\nEttevõtlussektori väärtpaberite ostukava 46,2 miljardit eurot +1,9 miljardit eurot –\nAvaliku sektori väärtpaberite ostukava 1197,2 miljardit eurot +14,3 miljardit eurot –\nKõigi tehingute tulemusel kasvasid eurosüsteemi krediidiasutuste hoiused arvelduskontodel (kohustuste kirje 2.1) 17,9 miljardi euro võrra 820,4 miljardi euroni.\n2.1 Nõuded RVFle 77 424 −788\n2.2 Pangakontode jäägid, väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ning muud välisvarad 236 643 276\n4.1 Pangakontode jäägid, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud 18 245 −69\n5.1 Põhilised refinantseerimisoperatsioonid 33 719 1 081\n5.5 Laenamise püsivõimalus 172 135\n7.1 Rahapoliitilistel eesmärkidel hoitavad väärtpaberid 1 590 085 17 814\n7.2 Muud väärtpaberid 323 814 541\n2.1 Arvelduskontod (sh kohustuslik reserv) 820 421 17 944\n2.2 Hoiustamise püsivõimalus 428 768 −30 191\n2.5 Lisatagatise nõuetega seotud hoiused 7 −37\n5.1 Valitsussektor 184 692 20 642\n5.2 Muud kohustused 105 490 −1 066\n8.1 Hoiused, kontojäägid ja muud kohustused 10 505 530


Kuiva köha ACC (vastunäidustused ja kõrvaltoimed) - Ennetamine\nLisaks agenti eelisele teiste ravimitega on ACC ka mukolüütiline ravim. Ta kui mukolüütiline, ei avalda tugevalt köhavastast tegevust. Köha episoodide vähendamine, selle rahunemine ja täielik lõpetamine on just mukolüütikute mõju röga liikumisele, mille tõttu bronhide äravool, mis taastub normaalsele tasemele, eemaldab kogunenud vedeliku väljastpoolt, kuiva köha üleminekuga märgale köha. Teiste sõnadega, röga katkestamisega ka köha.\nSoolalahused lastel riniidi raviks\nSuhtlusvõime on inimese elu lahutamatu osa. Mõnikord on inimesel kurguvalu ja lühikese aja pärast avastab ta, et tema hääl on äkki kadunud. See patoloogiline seisund on ajutine ja nõuab asjakohast ravi.\nKurguvalu ja nina, kuidas tervendada


MARTTI TAMMARU: Kas vald vajab ekstreemspordikeskust? – Elva Elu\nMartti Tammaru Send an email 29. Oct 2017\n1,662 Ühe minuti lugemine\nFoto: Liisbet Järviste (Elva Slam 2013)\nMeid julgeid on päris palju.\nElva ja ekstreemsport on minule kaks väga südamelähedast teemat.\nElvalased teavad, et olen juba tosin aastat korraldanud männilinnas erinevaid rula- ja trikkirattavõistlusi. Nüüd on meil suur Elva vald. Ja nüüd tuleb kindlasti vaadata ka linnast kaugemale.\nKas hakata kaardistama, kui palju ja kus on koduvallas üldse harrastajaid?\nMillise ekstreemspordi alaga tegeldakse? Kus on selleks vajalikud rajatised ning mis seisukorras need on?\nSeda kõike tuleb kohe kindlasti teha!\nJulgen väita, et valla peale on ainuüksi aktiivseid ekstreemsportlasi n.-ö suvealadel kusagil saja ringis. Küllap sama palju, kui mitte rohkem, on noori, kel on asja vastu huvi ja ehk ka küpsemas alustamissoov.\nSellele seltskonnale võib julgelt lisada paarsada talviste alade (lumelaud, mäesuusad jne) harrastajat ja paarsada motosportlast.\nJoon alla: julgete noorte tiim missugune!\nMeie varustus on nadi.\nElva linnas on rulapark. Ainuke kogu piirkonna peale. Seegi juba aastaid korrast ära. Lähimad välipargid asuvad Tartus ja Otepääl. Talvel saab noor sportlane valida mõne üksiku sisepargi vahel. Lähimat neist, Tartu sisekat, ähvardab sulgemine. Pilt rõõmu ei paku.\nPeame parandama ja laiendama olemasolevat betoonparki Elvas. Eks see mingil määral vanade pükste lappimist meenuta. Aga mõtlema peaks täna juba suurelt – tahaks ju, et terve valla sportlastel oleks treenimiseks\nideaalilähedasedki tingimused. Elva “pargikesega” selle sihini välja ei jõua.\nAeg on käes hakata otsima vallas ala ja ruume, kuhu rajada\nElva valla ekstreemspordikeskus? Miks mitte!\nSeda on vaja nii väliseks kui siseseks tegevuseks. Kui juba, siis juba – mõelgem ka sellistele ekstreemspordi aladele, nagu pagisõit, motovigursõidud ja miks mitte ka turnimiskompleksid, mis peaks olema tüki professionaalsemad, kui üldkasutatavad seikluspargid.\nEi tohiks unustada ka nn. vabajooksjaid.\nJa muidugi peab iga tervistava tegevuse juurde kuuluma võimalus käia jõusaalis ja pärast trenni pesta end saunas puhtaks. Kaugemalttulijale, eriti võistluste ajal, oleks vaja ka majutust.\nEgas me ainult valla MMile välja ei lähe! Pigem mõtleme ikka sellele, et võimaldada kaasharrastajatel tulla siia trenni ja jõudu proovima nii kaugelt kui võimalik.\nSiinkohal olgu lisatud, et tulevastel olümpiamängudel on esindatud esimest korda nii rula kui BMX trikirattasõit!\nMöödunud suvel korraldasime Romario Siimeriga Sportland Elva Tänavaspordi festivali Järve tänaval ja Verevi rannas. Põhjuseks Elva rulapargi kehv seisukord. Vaata videoid toimunust:\nBMX Ekstreemspordikeskus Martti Tammaru Rula\nPingback: Mida Elva ekstreemsportlased asjast arvavad? – Elva Elu


Kreidezeit lubivärv, struktuurne - OÜ Looduslikud ehitusmaterjalid\nOÜ Looduslikud ehitusmaterjalid\nJae- ja hulgimüük.\nPillirooplaat ja roomatt\nWEM GmbH 3 küttesüsteemi:\nEsileht / Ehitus / Värvid / Sisevärvid / Kreidezeit lubivärv, struktuurne\nKreidezeit lubivärv, struktuurne\n3.87 € /kg\nKreidezeit lubivärv on ilma sünteetiliste vaigusideainete ja sünteetiliste pigmentideta. Tänu kõrgele pH-le, heale vastupidavusele sobib ideaalselt niisketesse ruumidesse.\nKreidezeit lubivärv, struktuurne kogus\nTootekood: KHU920TQI Kategooriad: Lubivärv, Fassaadivärvid, Sisevärvid Sildid: lubi, lubivärv, värv\nSobivad sise- ja välispindadele. Lisatud marmorjahu annab lubivärvile valge värvi ning väga hea katvuse. Värvitud pinnad jäävad matid ja loomulikud. Ilma sünteetiliste vaigusideainete ja sünteetiliste pigmentideta. Tänu kõrgele pH-le, heale vastupidavusele sobib ideaalselt niisketesse ruumidesse.\npühkimis ja pritsmekindel\nsobib eriti hästi allergikutele\naluseline, pH 13\nTänu peene marmorliiva lisandile (tera suurus 0,5 mm), jätab värvitud pind peene krohvi välimuse. Värviga saab täita väiksemaid aluspinna ebatasasusi ja pragusid. Sobib vahe- ja viimistluskihiks siseruumides, välistingimustes soovitavalt vahekihina.\nSobivad aluspinnad siseruumis\nTöötlemata mineraalkrohvid (lubi-, lubitsement-, savikrohv), betoon, kivi, müüritis, kipsplaat, kipskiudplaadid.\nSobivad aluspinnad välitingimustes\nTöötlemata mineraal-, ilmastikukindlad krohvid, betoon, kivi. Mitte kasutada komposiit-soojusisolatsioonisüsteemides.\nEi sobi vanadele dispersioon- ja ölivärvi kihtidele, puidule, puidupõhistele materjalidele, loodusliku vaigu dispersioonvärvidele, plastikule, läikivatele ja mitteimavatele värvidele, püsivalt niisketele pindadele. Aluspind peab olema ühtlaselt imav ja kuiv, tolmuvaba, rasvavaba ja tugev.\nMarmorlubi, marmorjahu- ja liiv, lubivesi, metüültselluloos, sidrunhape.\nKipsplaadi puhul tuleb vuugid täita vuugipahtliga ja armeerida armeerlindiga ning seejärel teha vähemalt 1,5 mm paksuselt lauspahteldus (nt. Kreidezeit seinapahtliga, marmorlubikrohviga) .\nLiimvärvikihid, kriitivad, lahtised kihid eemaldada.\nTapeediliimi jäägid pinnalt korralikult maha pesta.\nVanal krohvipinnal eemaldada mustus, vetikad, samblikud. Parandada praod ja augud sarnase materjaliga.\nLiivased aluspinnad korralikult üle pühkida.\nUus krohv lasta täielikult kuivada.\nPlekkide läbituleku vältimiseks kruntida pinnad enne krundiga (art 101). Kontrollimiseks teha proovipinnad.\nHallituse suhtes tundlikud mineraalse koostisega aluspinnad tuleb puhastada ja hallitusetõrjega üle võõbata.\nKõik krohvid, lauspahteldatud kipsplaadid, betoon, ja vanad emulsioonvärviga värvitud pinnad kruntida Kreidezeit Vega krundiga või kaseiinkrundiga. Krunditud pind lasta täielikult kuivada.\nEnne kasutamist toode hoolikalt läbi segada. Pritsmete sattumisel kõrvalpindadele tuleb need koheselt veega eemaldada. Värv katta peale ühtlase õhukese kihina. Täieliku katvuse saamiseks tuleb värvida kaks kihti. Väga ebatasastel pindadel võib osutuda vajalikuks värvida ka kolm kihti. Välisfassaadidel värvida tugevuse saavutamiseks soovitavalt 3 kihti. Niiskena on värvikiht poolläbipaistev, täielik katvus saavutatakse pärast kuivamist. Värvimise ajal tuleb värvi aeg-ajalt uuesti segada. Värvi peale kanda pintsliga (fassaadiharjaga), värvipritsiga.\nVastavalt vajadusele võib värvilelisada vett 5 – 10% ulatuses .\nVärvi on võimalik toonida kõigi KREIDEZEIT värvimuldade, mineraal- ja spinellpigmentidega.\nsisepinnad: kuni 100 g pigmenti 1 liitri värvi kohta\nvälispinnad: maks. 7,5 g pigmenti 1 liitri värvi kohta\nToonitud lubivärvile on omane kergelt ebaühtlane varjund.\nErinevate kihtide kuivmisaeg vähemalt 8 tundi (temperatuuril 20°C ja õhuniiskus 60). Esimestel päevadel kaitsta värvikihti päikese ja vihma eest. Niisutada värvitud pinda puhta veega (vältida vee “jooksma hakkamist”).\nSiledatel ja vähese imavusega pindadel ühe kihi kohta\nLubivärv sile– umbes 0,15 l / m²\nLubivärv struktuurne – umbes 0,20 l / m²\nVärvi kulu võib tugevalt varieeruda, sõltuvalt pealekandmisviisist, tekstuurist ja aluspinna imavusest. Täpsem kulunorm tuleb iga pinna jaoks eraldi kohapeal kindlaks määrata.\nJahedas, mittekülmuvas kohas, õhutihedalt suletuna säilib värv vähemalt 2 aastat. Osaliselt kasutatud värvil tuleb enne kaane sulgemist eemaldada kaanelt ja servalt värvijäägid. Kaas korralikult sulgeda.\nPesta veega koheselt pärast kasutamist.\nÜlejäänud värvi ei tohi valada kanalisatsiooni. Värvi jäägid võib panna kompostihunnikusse või majapidamisprügi hulka (kuivad värvijäägid).\nLubivärv on aluseline. Töötades kanda kaitseprille ja kaitsekindaid. Värvipritsmed tuleb nahalt kohe veega maha pesta. Silma sattudes loputada rohke veega ja pöörduda arsti poole. Kaitsta kõiki pindu pritsmetest, mida ei värvita (eriti klaas, klinker, plaadid, metall, õlitatud / värvitud puit). Värvipritsmed tuleb eemaldada kohe rohke veega.\nEU VOC väärtus acc. to 2004/42/EC\nVOC väärtus / Max. VOC sisaldus (cat. A/a): 30 g/l (2010), Toode sisaldab max. 1 g/l VOC.\nCopyright secured by Digiprove © 2020 Looduslikud ehitusmaterjalid OÜAll Rights Reserved\nLAP-WDP Fine Soojustuskrohv/akustiline krohv\n1.53 € /kg Lisa korvi\n1.70 € /kg Lisa korvi\nCLP+ hall Pumbatav lubitsementkrohv\n0.16 € /kg Lisa korvi\nKreidezeit lubivärv, sile SAKRET 12 Poolmatt pestav seinavärv\n© OÜ Looduslikud ehitusmaterjalid 2021\nHetkel vaatad: Kreidezeit lubivärv, struktuurne 61.00 €


USB WIFI-pulk Ralink 802.11N/G/B koos suure antenniga (115553572) - Osta.ee\nEdimax Mimo IEEE 802.11n/g/b antenni ümberpaigutamise alus\nGraafikakaart ASUS GTX1080 Ti GAMING ROG STRIX 11GB GDDR5X\nUSB WIFI-pulk Ralink 802.11N/G/B koos suure antenniga\nEseme ID: 115553572\nEseme ID: 115553572 Seisukord: uus\nvalguskera100% / 477 / Vaata müüja teisi esemeid\nUUS! Lihtne ühendada ja kasutada. Pulk tuleb OEM pakendis ehk plastikust pakendit koos värvilise pildiga ei tule (+3EUR tuleb plastik pakend kaasa).\nCD-plaati vajavad ainult vanemad operatsiooni süsteemid nagu Win XP jms. Windows 10 ei vaja pulga kasutamiseks plaati.\nKomplekt sisaldab: USB WIFI pulk, suur antenn, CD-plaat.\nWireless speed up to 600Mbps, ideal for internet surfing and on-line gaming\nSupports for WIN2000, XP, VISTA, WIN7,WIN8, WIN10 operating system\n--------------------------- ostja meelespea--------------------\nKättes saab Tartust (Karlova piirkonnast)\nMujale saadan postikappidega!\nKauba eest maksmist eelmistan niipea kui võimalik,\nkui palgapäev on kaugel siis sellest teada anda, olen paindlik.\nPeale esimest pakkumist ei saa kaupa oksjoni väliselt müüa.\nPeale esimest pakkumist ei saa osta-kohe hinda lisada.


Inno ja Irja kohvik: Kõige ohtlikumad on hea haridusega migrandid\nKõige ohtlikumad on hea haridusega migrandid\nEestis on viimasel ajal levinud müüt, justkui oleksid pommipanijad mingid suvalised pätid, näiteks seda müüti süvendab Eesti suursaadik Belgias Gert Antsu.\nTekib küsimus, miks sellist rumalat jutt ajada, sest nagu kirjutab Helsingi Sõnumid, on pommipanijad olnud väga hoolsad õpilased ja pealtnäha väga korralikud inimesed. Seetõttu on neid väga raske tabada. Tegemist pole mitte mingite pättide, vaid oivikutega.\nMarokost pärit ja Brüsselis üles kasvanud pommimeister Najim Laacharoui õppis Belgias eliitkoolis ning sai tehnilise kõrghariduse. Lähedased ja tuttavad ning endised koolikaaslased pidasid teda väga korralikuks inimeseks ja ei uskunud, et ta millegi sellisega hakkama sai.\nSeetõttu võib arvata, et eriti ohtlikud on just taiplikud ja kõrgharidusega migrandid. Tavaline pätt ei saakski pommi valmistamisega hakkama, selleks on vaja väga palju teadmisi. Näiteks Tallinna Lasnamäe pommimees Märt Ringmaa pole samuti mingi pätt, vaid on kõrgharidusega ja väga arukas mees.\nMida siin imeks panna? Intelligentne pätt on alati ohtlikum kui mingi suvaline ohmu. Tavaliselt tehakse see viga, usutakse nagu haridus lihviks isiklikud veendumused välja, aga tugevate isiksuste puhul ei pea see kunagi paika. Selline õpib selgeks, mis juttu eksamil (või mujal) vaja rääkida on, aga tegelikult mõtleb ja elab ikka omaenese väärtushinnagute süsteemi järgi (moslemid siis ilmselt džihaadi põhimõtete järgi).\nJa mitte ühegi testi, kvalifitseerimise, atesteerimise ega muu "valemiga" ei suuda (moslemi) salamõtteid tuvastada mitte ükski julgeolekuorgan.\nSee pisiasi on migratsioonipoliitika kujundamisel ilmselt kogemata tähelepanuta jäänud - kuigi võib ju ka olla, et kellegi poolt lausa tahtlikult?\n26. märts 2016 13:57


Marin: keset eelmist hooaega vaimselt murdusin - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nMarin: keset eelmist hooaega vaimselt murdusin (1)\n07. JAANUAR 2018, 07:56 PERSOONILUGU\nTallinna Levadia poolkaitsja Pavel Marin (22) tunnistas, et ei jäänud oma eelmise hooajaga absoluutselt rahule, aga kiitis Levadia praeguseid professionaalseid treeninguid Aleksandar Rogici juhendamisel.\n"Oma hooajaga ei ole üldse rahul. Alustasin hooaega suure lootuse ja ootusega ning tahtsin kindlasti palju rohkemat, kui ma näitasin. Olid igasugused põhjused, miks nii juhtus. Keset hooaega ma vaimselt murdusin. Arvan, et alguses ei pidanud ma vastu sellele survele, mis minule langes," rääkis Marin Soccernet.ee-le.\n"Aga hiljem olen palju tugevamaks muutunud. Mul on nüüd kogemus, kuidas sellisest olukorrast välja tulla. Arvan, et õppisin oma vigadest ja eesolev hooaeg tuleb palju parem."\nMarin sai 2017. aastal meistriliigas kirja kuus väravat ja kümme resultatiivset söötu. Hooaeg lõppes tema jaoks Narvas eelviimase vooru kohtumise 27. minutil, kui ta vigastuse tõttu välja vahetati.\n"Narvas juhtus väike õnnetus - kukuti hüpeka peale ja siis enam ei saanud mängu jätkata, kuigi üritasin. Suurema osa puhkusest taastusin, et saaksin tiimiga sajaprotsendiliselt uue hooaja ettevalmistust alustada. Käisin arsti juures ja tegin protseduure ning palju tööd, et käima saada. Lõppude lõpuks sain asjad korda ja olen FCI Levadia esindusmeeskonna senise treeningtsükli läbinud ilma probleemideta," selgitas äärepoolkaitsja.\nFCI ja Levadia ühinemist meenutas ta järgmiselt: "Kui meil oli viimane mäng Floraga, siis käisid juba jutud, et võimalik on ühinemine. Siis oli sellist asja raske uskuda. Aga pärast mängu oli meil väike istumine, kus härra [Viktor] Levada ütleski kõikidele mängijatele, et FCI ja Levadia ühinevad ning edasise kohta saate teada puhkuse ajal. Osadele oli see hea uudis - tulid positiivsed muutused. Samas ma usun, et osade mängijate jaoks, kes jätkata ei saanud, oli see kurb uudis."\nIse poleks ennast koondisesse kutsunud\nÜhendklubi peatreeneriks sai serblane Aleksandar Rogic, kes mullu Infonetti juhendas. Marinil jätkus Rogici aadressil vaid kiidusõnu: "Aleksandar kui välismaa treener on väga professionaalne. Ta teab, mida tahab, ja lõi meeskonnale kõik tingimused, mida suures jalgpallis on vaja, kõik on pisidetailideni läbimõeldud. Nelja aasta jooksul, mis ma olen Levadias olnud, pole ma kunagi varem sellist professionaalsust kohanud nagu praegusel hooaja ettevalmistusel. Tänu katapuldi süsteemidele näevad treenerid kõike - kas mängija on vigastuspiiril ja kuidas talle koormused sobivad. Alustades sajaprotsendiliselt läbimõeldud treeningutest ning lõpetades söögi ja sellega, et trennide vahel pestakse asju - ma usun, et meie hooaja ettevalmistus ei jää välismaa klubidele grammigi alla."\nLisaks Rogicile kolisid Infonetist FCI Levadiasse ka mitmed mängijaid, sealhulgas äärepoolkaitsjad ehk Marini konkurendid Jevgeni Harin ja Kirill Nesterov. "Ma usun, et veel keegi tuleb meile konkurentsi pakkuma. Aga konkurentsi ma ei karda, seda on mul Levadias alati olnud. Kord Tarmo Kink, kord [Jevgeni] Kobzar, kord [Igor] Subbotin. Kuidagi olen ma alati oma mänguaja kätte saanud. Ma arvan, et konkurents on ainult kasulik nii klubile kui ka mulle endale," sõnas 8-kordne internatsionaal.\nMarinil kehtib leping Levadiaga kuni 2019. aasta lõpuni, aga tal on endiselt soov välismaale pääseda: "Kindlasti tahaksin juba suvel või järgmisel talvel kuhugi minna, aga see oleneb minu statistikast ja mängust. Väga tähtis on periood hooaja algusest kuni euromängudeni. Kui kõik õnnestub sajaprotsendiliselt, nii nagu plaanitud, siis on arvatavasti võimalus agendiga kuhugi välismaale vaadata. Isegi kui see ei tule välja, siis pärast lepingu lõppu proovin kindlasti välismaale minna."\nMarini mullust klubihooaega peegeldas ka see, et 2016. aastal teenitud kaheksale koondisemängule lisa ei tulnud. Nüüd, Abu Dhabis toimuvaks maavõistluseks sai ta uuesti koondisekutse.\n"Hea meel on olla uuesti koondise õhkkonnas ja kanda sinist mänguvormi, kuid ma ise mõistan, et tegelikult tuli praegu kutse mulle avansina. Ei tea, miks Martin [Reim] mu siia kutsus. Kui mina oleksin peatreener, siis ma ei kutsuks ennast sellise hooaja järel siia. Olen väga enesekriitiline ja ei jäänud kuidagi oma hooajaga rahule. Aga nüüd on uus aasta ja uus võimalus oma oskusi näidata," lõpetas Marin.\nLevadia toetaja • 7. jaan 2018\nKõrge potentsiaaliga meie oma kohalik poiss. Usun, et saab areneda Vassiljevi tasemini või isegi kõrgemale - kes teab.