Teisenda Bait mõõtühikuks Yb (Bait mõõtühikuks Jottabitt)\nBait to Jottabitt\nTeisenda Bait mõõtühikuks Jottabitt (Bait mõõtühikuks Yb):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '362 Bait'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Bait / Bitt'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '11 Bait na Yb' või '80 Bait to Yb' või '66 Bait -> Jottabitt' või '83 Bait = Yb' või '66 Bait na Jottabitt' või '40 Bait to Jottabitt'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(9 * 79) Bait'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '362 Bait + 1086 Jottabitt' või '49mm x 76cm x 81dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Jottabitt ühes Bait?\n1 Bait = 0,000 000 000 000 000 000 000 006 617 444 900 424 2 Jottabitt [Yb] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Bait mõõtühikuks Jottabitt teisendamiseks.


Kas ja kuidas me kaitseme paljandeid ja stratotüüpe XXI sajandil? | EGK\nPaljandites avanevad maapõue kivimite ja setete läbilõiked on geoloogilise ehituse uurimise objektid. Uurides ja kirjeldades paljanduvate kihtide koostist ja järgnevust läbilõikes valib geoloog paljandi, kus kihi või kihtide kompleksi tunnused on kirjeldatavale piirkonnale kõige iseloomulikumad. Sellist paljandit uuritakse ja kirjeldatakse väga põhjalikult ning uurimistöö tulemused avaldatakse erialases väljaandes koos ettepanekuga käsitleda edaspidi paljandis avanevat läbilõiget paljanduvate kihtide tüüpläbilõikena ehk stratotüübina. Stratotüüp on aluseks samade kihtide piiritlemisel terve levila ulatuses. Alates 20. sajandi teisest poolest on stratotüüpideks pakutud ka puursüdamike esinduslikke intervalle.\nStratotüübid on seotud piirkonna stratigraafia uurimisega, mis käsitleb maakoort moodustavate kihtide järjestikkust, nende suhtelist vanust ja ruumilist levikut. Stratotüüpide korrashoid ja säilimine tagab järjepidevuse maapõue geoloogilise ehituse uurimises ja geoloogide koolitamises. Stratotüüpidena arvel olevad paljandid vajavad erihooldust. Kaitse peab tagama objekti säilimise. Seega tuleks stratotüüpide piirkonnas sihipäraselt vältida olukordi, kus looduskaitse meetmete rakendamine toob kaasa regionaalse või rahvusvahelise tähtsusega stratotüüpide kinnikasvamise ehk hävimise. Paljandeid ja stratotüüpe kahjustavaid looduslikke protsesse ja inimeste teadmatusest tulenevat kahjustavat tegevust on võimalik vältida. Kaitstes panka, jõekallast, karsti või vana karjääri kiviseina ei või unustada põhjust, miks objekt kaitse alla võeti.\nEestis tegeleb stratigraafia küsimuste lahendamisega ja kokkuleppeliste stratigraafiliste skeemide avalikustamisega Eesti Stratigraafia Komisjon (ESK). Vaata http://www.gi.ee/ESK/\nEesti paljandite tähtsusest:\npaljandites avanevad maapõue kivimite ja setete läbilõiked on geoloogilise ehituse uurimise objektid;\ntüüpprofiili ehk stratotüübina kirjeldatud paljand on aluseks kohaliku stratigraafia üksuse (näiteks Porkuni lademe stratotüüp on Porkuni vana paemurd kunagise Porkuni mõisa metsapargi loodenurgas) ja / või stratigraafilise piiri nimetamisel. Stratotüübi profiili ja erialakirjanduses avaldatud kirjelduse järgi piiritletakse stratigraafiline üksus (lade, kihistu, kihistik, kiht) terve levila ulatuses;\npiirkonda, kus asetseb stratigraafilise üksuse stratotüüp, nimetatakse stratotüüpseks alaks;\nEesti aluspõhja kivimite paljandid, mille süstemaatiline geoloogiline uurimine sai alguse juba 19. sajandi esimeses pooles on geoloogilise uurimise seisukohast rahvusvahelise tähendusega;\njärjepidevuse geoloogilise ehituse uurimises tagab stratotüüpsete paljandite säilimine.\nPaljandite hooldamise neli reeglit:\npaljandite seina stabiilsuse tagamiseks tuleb perioodiliselt hooldada paljandite lagedel kuni 5 m laiust vööndit, et takistada suure juurekavaga taimede kasvu paljandi kohal;\naegajalt tuleb eemaldada paljandi jalamile varisenud setted, et takistada paljandi kiiret mattumist ja kinnikasvamist;\njõgede kallastel olevate paljandite puhastamisel tuleb eemaldada ka jõesängi langenud puud. Puutüvedest risustatud jõe vooluvesi ei puhasta paljandi jalamit setetest, millel on kasvama hakanud puud, põõsad ja taimkate;\nhooldustöid paljandis tuleks teha vähemalt iga viie aasta tagant;\nNeli illustreeritud näidet paljandite kaitsest\nAmata lademe paljand Piusa jõe ääres Vana-Vastseliina külas aastal 2009. Paljand paikneb Piusa jõe ürgoru maastikukaitsealal, mis loodi 1962. aastal muuhulgas ka Devoni liivakivi paljandite kaitseks. Amata lademe läbilõige on kaetud allavalgunud Kvaternaari setete kirmega. Paljandi jalamile varisenud setted katavad Gauja ja Amata lademe piirikihte. Amata kihid paljanduvad vaid üksikute laikudena vertikaalsel seinal. Paljandi jalami mattumist setete alla soodustavad jõkke langenud rohked puutüved, mis takistavad veevoolu. Mattunud jalam ja hoogne lehtpuuvõsa kasv paljandi ümber soodustavad põhja suunas avaneva haruldase paljandi kiiret sammaldumist ja kinnikasvamist. A. Põldvere foto.\nAmata lademe paljand Piusa jõe ääres Vana-Vastseliina külas aastal 2009. Infotahvliga märgitud puhastamata paljandis on allavalgunud Kvaternaari setted katnud Amata lademe kollakasvalged põimkihilised liivakivid (puhastatud laik fotol). A. Põldvere foto.\nKalmistu paljand Tartus 1957. aastal. Paljand võeti looduskaitse alla 1957. aastal. Emajõe kallaste kindlustamise tagajärjel 20. sajandi alguses tekkinud paljandi seina kõrgus oli 9,5 m, millest ülemise, ühe meetri paksuse kihi moodustasid Kvaternaari setted. Kalmistu paljand on Aruküla lademe stratotüüp ja ürgkalade kivististe leiukoht. H. Viidingu foto.\nKalmistu paljand Tartus 2004. aastal. Looduskaitsealuse paljandi seina kõrgus on 6,2 m. Võrreldes 1957. aastaga on paljandi jalam mattunud enam kui 3,5 m ulatuses setete kihi alla. A. Põldvere foto.\nKalmistu paljand Tartus 2007. aastal. Looduskaitse spetsialisti M. Paju juhendamisel toimunud puhastustööde ajal puhastati paljandi jalam rohukamara ja madala põõsastikuga kaetud liivast, mis tasandati paljandi jalamile. Paljandi kõrgus suurenes kohati meetri võrra, kuid kaks meetrit looduskaitsealusest liivakivist on ikka veel maetud setete alla. Paljandi ülaosa kivimi lõhedesse juurdunud puud jäeti kasvama. A. Põldvere foto.\nTamme paljand Võrtsjärve ääres, pildistatud oletatavasti 1939. aastal. Keskonnaregistri andmetel kuulub looduskaitse alla alates 1957. aastast. Aruküla lademe paljand on üks unikaalsemaid Kesk-Devoni kalade leiukohti Eestis. A. Öpiku foto. TÜ Geoloogiamuuseumi kogu:TUG B-1873.\nTamme paljand Võrtsjärve ääres 2008. aastal. Paljandi lael kasvavate põõsaste ja puude juured ulatuvad kuni 5 m sügavusele kivimi lõhedesse. Lõhedes tekkiv huumus ja vesi soodustavad paljandiseina lagunemist. A. Põldvere foto.\nTori Põrgu 1928. aastal. Paljand võeti looduskaitse alla 1959. aastal. Pärnu lademe stratotüüp on parim lademe paljand Baltikumis. Paljandist on leitud unikaalsete ürgkalade ja taimede kivistisi. K. Orviku foto. TÜ Geoloogiamuuseumi kogu TUG 1207-5443.\nTori Põrgu enne 2005. aasta puhastustöid. Paljandi jalam on mattunud varisenud setete alla; jalamil, seinal ja lael kasvavad põõsad, puud ja rohttaimed. A. Haasa foto internetist.\nTori Põrgu 2006. aastal. Puhastustööd korraldasid 2005. aastal kohalikud ettevõtjad, omavalitsuse esindajad ja Pärnu Keskkonnateenistus. Rahvusvahelise tähtsusega paljand on terves ulatuses vaadeldav. A. Põldvere foto.\nEesti Stratigraafia Komisjoni koduleht: stratigraafia terminoloogia\nHints, L., Meidla, T., Gailite, L. I., Sarv, L. 1993. Catalogue of Ordovician stratigrahpical units and stratotypes of Estonia and Latvia [Eesti ja Läti Ordoviitsiumi stratigraafiliste üksuste ja stratotüüpide kataloog]. Baltic Stratigraphic Association. Institute of Geology, Estonian Academy of Sciences. Tallinn, 62 pp.\nMens, K. & Pirrus, E. 1977. Stratotipičeskie razrezy kembrija Èstonii [Eesti Kambriumi stratotüübid]. Akademija nauk Èstonskoj SSR. Institut geologii. Valgus, Tallinn, 69 lk. [Vene keeles ingliskeelse resümeega].\nMännil, R. & Meidla, T. 1994. The Ordovician System of the East European Platform (Estonia, Latvia, Lithuania, Byelorussia, parts of Russia, the Ukraine and Moldova). In: The Ordovician System of the East European Platform and Tuva (southeastern Russia). Correlation charts and explanatory notes (Webby, B. D., Ross, R. J. & Zhen, Y. Y., eds). IUGS Publication, 28, 52 pp.\nRaukas, A. & Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and mineral resources of Estonia. Institute of Geology, Estonian Academy Publishers, Tallinn, 436 pp.\nRõõmusoks, A. 1983. Eesti aluspõhja geoloogia. Valgus, Tallinn, 224 lk.\nPaljandite (ka stratotüüpide) kaitse korraldusest huvituvad asutused\nAsutus Seos paljandite kaitsega\nEesti Geoloogiakeskus OÜ Stratigraafia-üksuste kirjeldamise järjepidevuse hoidmine geoloogilisel kaardistamisel jt geoloogilistel töödel\nTallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut Järjepidevuse hoidmine uurimistöös ja koolitustegevuses\nTartu Ülikooli Ökoloogia ja Maateaduste Instituudi geoloogia osakond Järjepidevuse hoidmine uurimistöös ja koolitustegevuses\nMaa-amet Geoloogilise informatsiooni säilimine ja kättesaadavuse tagamine, riikliku geoloogilise kaardistamise korraldamine\nKeskkonnaamet Kaitstavate objektide valitseja ja tähistuse korraldaja\nRiiklik Looduskaitsekeskus Kaitstava objekti kaitse korraldaja\nKeskkonnateabe Keskus Kaitstavate loodusobjektide andmete kogumine, töötlemine, analüüsimine, avalikustamine ja aruandlus; Keskkonnaregistri avaliku teenuse pakkumine; Eesti Looduse Infosüsteem (EELIS), ürglooduse andmevõrgu hoidja\nKohalikud omavalitsused Kohalik kaitse korraldaja ja informatsiooni vahendaja\nLoe ajakirjas Keskkonnatehnika ilmunud artiklit: Einasto, R. ja Põldvere, A. 2008. Keskkonnakultuurist kultuurikeskkonnas. Paljandite puhastamine, hooldamine ja looduskaitse. Keskkonnatehnika, 1, 44–46.\nTekst on siin E. Mark-Kuriku (Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut) täiendustega. PDF (35 KB)


Kuidas valida rannatoole - teadmised - Taizhou Dongnan Auto ja mootorrataste tarvikud Co., Ltd.\nKuidas valida ranna tool\nMere ilu silmas pidades ei tohi rannatoolu näitaja tähelepanuta jätta. Mida me peaksime keskenduma ranna tooli valimisel?\n1, vaata suurust\nEsimene peamine punkt ranna tooli valimisel on vaadata selle suurust. Üldiselt rannatoole suuruse järgi valime me peamiselt vastavalt kasutaja keha tüübile. Seega, kui tarbijad valivad, peavad nad kõigepealt oma suuruse mõistma, et vältida ebamugavust kasutamist.\n2, vaata värvi\nTeine kõige olulisem punkt ranna tooli valimisel on vaadata selle värvi. Üldiselt rannatoolu suuruse järgi valime me peamiselt isikliku eelistuse järgi, nii et tarbijad peaksid pöörama tähelepanu rannatoole värvile, et vältida värvide ostmist, mis neile ei meeldi.\n3, vaata gravitatsiooni\nKolmas randade tooli valiku punkt on näha selle raskust. Üldjuhul valitakse rannatoole suuruseks vastavalt kasutaja kaalule. Seetõttu saavad tarbijad istuda isiklikult, et hinnata nende silmapaistvat võimekust.\n4, vaata brändi\nNeljas kõige olulisem punkt ranna tooli valimisel on vaadata oma brändi. Üldiselt on parema kvaliteediga randtoas kõrgem selle brändi maine. Seetõttu peaksid tarbijad pöörama tähelepanu tootemarkide kontrollimisele toote valimisel, et vältida võltsitud toodete ostmist.\n5, vaata hindu\nRandastoolu valimise viies peamine põhjus on hinna hindamine. Üldiselt kvaliteet rannatoole, selle hind on suhteliselt õiglane. Seetõttu peaksid tarbijad pöörama oma hinna tähelepanu valides, et neid ei petta.\nPaari:Alumiiniumsulamite värvimine kontorimööbli puhastamiseks ja hooldamiseks


VAHEKOKKUVÕTE | Need on 2019. aasta seni parimad filmid - Kinoveeb\nMidsommar (2019) - filmstill\nFoto: CAP/FB, Capital Pictures/Scanpix\nAasta on poole peale jõudnud, mis tähendab, et on aeg vahekokkuvõtteks ja valida esimese kuue kuu jooksul linastunud filmide hulgast 16 parimat. Kuna Oscarite hooaeg pole veel alanud ja paljud oodatud filmid pole veel kinodesse jõudnud, siis muutub suure tõenäousega see nimekiri ka ülejäänud poole aasta jooksu päris korralikult. Teie ees on 2019. aasta seni parimad filmid. NB! Järjekord on juhuslik.\n1. "Tõde ja õigus"\nTanel Toomi "Tõde ja õigus" väärib kõiki auhindu nii efektide, näitlejatööde, kunstnikutöö, operaatoritöö ja kõikide teiste osakondade eest, sest tegu on kõigi aegade parima Eesti filmiga.\n2. "Meie" ("Us")\nSotsiaalse õudusfilmi "Kao ära" ("Get Out") eest parima originaalstsenaariumi Oscari võitnud režissöör Jordan Peele tõestas, et tema puhul on tegu arvestatava jõuga, kelle iga järgnev film mitte ainult ei ületa eelmist, vaid muudab ka õudusžanri üleüldiselt.\n"Meie" on näiliselt tavapärane majahorror, kuid juba esimesest minutist on selge, et see pole tavaline õudusfilm, vaid kihihaaval hoolikalt läbi mõeldud meistriteos, mille mõistmiseks on seda vaja mitu korda vaadata ja ka vaatajana kasvada, et näha läbi kõikide kihtide.\n3. "Klaas" ("Glass")\nKriitikute poolt maha tehtud "Purunematu" ("Unbreakable") ja "Lõhestunud" ("Split") järjelugu "Klaas" ("Glass") on puhas M. Night Shyamalani film, mis tähendab, et see ei saagi kõigile meeldida, aga ometi on see film, mida superkangelastest ja koomiksifilmidest läbi imbunud filmitööstus hädasti vajas\n4. "Palju õnne surmapäevaks 2" ("Happy Death Day 2U")\nEsimene "Palju õnne surmapäevaks" ("Happy Death Day") oli laheda ideega keskpärane õudusfilm, aga selle järg tõestas, et režissöör Christopher Landon pole üheööliblikas, vaid õudusfilmide loogika ja reeglitega sina peal olev fänn. "Palju õnne surmapäevaks 2" on loominguline ja ajusid kõrbema panev õudusfilm, mida tuleks tegelikult nimetada fantaasia elementidega õudusseikluseks.\n5. "Alita: Sõjaingel" ("Alita: Battle Angel")\nJames Cameroni produtseeritud ja Robert Rodriguezi lavastatud filmi säravaim osa on siiski efektide abil loodud Alita ja teda kehastav Rosa Salazar. Kui Cameroni "Avatari" ülesanne oli muuta arvutiga loodud maailm ja sinised tulnukad realistlikuks, siis nüüd oli filmitegijatel palju raskem eesmärk. Seekord leiab lugu aset Maal ning küborgide seas on ka päris inimesed päris näitlejate kehastuses. See tähendab, et arvuti abil loodud peategelane peab nende kõrval ka usutavana ehk pea fotorealistlikuna mõjuma. Vastasel juhul laguneksid kõik emotsionaalsed hetked laiali ning mõjuksid naeruväärsetena. Seda õnneks ei juhtunud.\n"Alita: Sõjaingel" on vapustav filmielamus, millest ei kujunenud loodetud hitt, aga see ei vähenda sugugi filmi väärtust suure-eelarvelise originaalse ulme hulgas, sest neid on niigi vähe.\n6. "Las kaamera käib – zombid!" ("One Cut of the Dead")\nHÕFFil linastunud Jaapani zombifilm "Las kaamera käib – zombid!" on filmitegijate jaoks olnud nii edukas, et praegu on töös ka USA uusversioon. Algupärane film pole aga ainult zombidest, vaid filmi tegemise protsessist, selle keerukusest ja ühest unikaalsest ideest, mida suudeti minimaalsete vahenditega vaatajateni tuua nii, et suu jääb mitu korda ammuli.\n7. "Lapsemäng" ("Child's Play")\n1988. aasta samanimelise õudusfilmi uusversioon on vääriline uus peatükk seeriale, mille senised seitse osa muutusid järjest paroodiahõngulisemaks ja rohkem mustaks komöödiaks kui tõsiselt võetavaks õudusfilmiks. Lars Klevbergi nägemus toob tapjanukk Chucky mõrvarlikud teod edukalt tänapäeva ja ütlen ausalt, et sellel filmil polnud mingit eeldust ega õigustust olla filmikunstiliselt nii hea.\nTundub, et DC superkangelasefilmid on suutnud selja taha jätta Zack Snyderi ajastu ("Terasmees", "Batman v Superman: Õigluse koidik", "Õigluse liiga") probleemid, sest lõpuks on hakanud selle koomiksibrändi alt ilmuma lõbusad, meelelahutuslikud ja lihtsalt head filmid.\nKui "Wonder Woman" näitas juba, et tulevik on helge, siis "Aquaman" tõestas, et see maailm võib olla ka jaburalt lahe. Tänavune "Shazam!" kinnistas taaskord tõsiasja, et õudusfilmide režissööridel tuleb superkangelasefilmide lavastamine imehästi välja. "Aquamani" tõi meieni "Kurja kutsumise" seeria režissöör James Wan ning "Shazam!" taga seisis David F. Sandberg ehk "Tuled surnuks" ja "Annabelle: loomine" režissöör. Nüüd ootan hetke, mil näiteks Netflixi õudusdraama "The Haunting Of Hill House" looja Mike Flanagan võtab ka ette mõne eriti suure eelarvega koomiksifilmi.\n9. "Tasujad: Lõppmäng" ("Avengers: Endgame")\n"Tasujad: Lõppmängul" on ainult natuke puudu, et tõusta kõigi aegade edukamate filmide edetabelis esimesele kohale, mida senini hoiab James Cameroni "Avatar". Filmi edu on aga täiesti põhjendatud, sest suutis pakkuda fännidele kõike seda, mida on nad üle 10 aasta oodanud ning ikka samal ajal ka üllatada ja liigutada. See on kõigi aegade suurim superkangelasefilm, mis erinevalt "Igaviku sõjast" töötab suurepäraselt ka eraldiseisva filmina.\n10. "Pokémon: detektiiv Pikachu" ("Pokémon Detective Pikachu")\n"Pokémon: detektiiv Pikachu" ehitab end üles ilusa, hoogsa ja liigutava loo abil ning kõik Pokémoni videomängudesse puutuv muudab selle maailma eriliseks, fantaasiarikkaks ja teistsuguseks. Film ei keskendu mängude põhiasjale, milleks Pokémonide püüdmine ja võitlus. Väga lihtne oleks olnud film teha Pokémonide lahingutest ja nende treenerite elust meistrivõistluste ajal. Tulemuseks oleks olnud tüüpiline videomängude ekraniseering, mis poleks osutunud sugugi nii edukaks ja igas vanuses vaatajale sobivaks, kui seda on üle 427 miljoni dollari tagasi teeninud "Pokémon: detektiiv Pikachu"\n11. "John Wick 3: Parabellum" ("John Wick: Chapter 3 – Parabellum")\nKeanu "You're breathtaking" Reeves on tõeline filmistaar, interneti kallim ja nüüd ka ühe oodatuima videomängu "Cyberpunk 2077" tegelane. Kui pärast "Matrixi" triloogia lõppemist tundus, et Reeves ei osale enam nii palju suurtes märulites, siis mõnevõrra väikse filmina alustanud "John Wicki" seeria tõestas, et Reevesi ekraanivõlu pole kuskile kadunud, vaid Hollywood oli see, kes selle ära unustas. "John Wick 3: Parabellum" on Reevesi uue seeria kõige suurejoonelisem film ja ühtlasi ka 2019. aasta parim märul.\nCannes'i filmifestivalil kiitvate arvustuste saatel esilinastunud "Vivarium" on omapärase ideega ulmeline põnevik, mille peaosades säravad Imogen Poots ja Jesse Eisenberg. See on üks väheseid filme, mida vaadates pole kunagi kindel, kuhu süžee nüüd edasi liigub. Viimane akt läheb küll natuke käest ära, aga see ei muuda tõsiasja, et film pakub ohtralt üllatusi ja ka väga meeldejääva elamuse.\nSir Elton Johni elust pajatava "Rocketmani" režissöör on Dexter Fletcher ehk sama mees, kes võttis Bryan Singerilt ohjad üle ja tõi meieni eelmisel aastal linastunud Queeni ja Freddie Mercury biograafia "Bohemian Rhapsody". Hämmastav on aga tõsiasi, et Fletcheri uusim film on eelmisest nii teistsugune, et kohati ei saagi aru, et sama inimene lavastas filmi, mis tõi Rami Malekile parima meespeaosa Oscari.\n"Rocketman" meenutab rohkem nagu muusikali kui igavaid ja reeglipäraseid biograafilisi filme, mis kipuvad kõik ühesugused olema. See on ilus, valus ja suurepäraste osatäitmistega elamus, mida tuleks vaadata nagu ühte pikka kontserti, kus Elton John teeb vahepeal pause, et oma elust rääkida.\n14. "The Dead Don't Die"\nJim Jarmusch on igati õigustatult Ameerika kino pärl ja kui tema teeb žanrikino (vampiirifilm "Only Lovers Left Alive", krimifilm "Ghost Dog: The Way of the Samurai"), siis on see alati tema näoga. Nii on ka Cannes'i filmifestivali avafilmina esilinastunud zombifilmiga "The Dead Don't Die".\nAbsurdne, jabur, musta huumorit ja kivinägudest näitlejaid täis lugu zombide rünnakust ühes USA väikelinnas on küll klassikaline, aga kuna seda teeb Jarmusch, siis on iga klassikaline element üle võimendatud ja saanud omapärase kastme.\n15. "Valu ja hiilgus" ("Pain and Glory")\nSamuti Cannes'i filmifestivalil esilinastunud Hispaania meistri uusim film "Valu ja hiilgus" on liigutav, vaimukas ja mõtisklev sissevaade režissööri hingeellu läbi Antonio Banderase rollisoorituse. Oscari-vääriline sooritus kohe kindlasti.\n16. "Jaanipäev" ("Midsommar")\nRežissöör Ari Asteri "Pärilik" ("Hereditary") oli möödunud aasta parim film ja üldse üks parimaid õudusfilme. Asteri teine film "Jaanipäev" tõestab, et tema ja Jordan Peele ("Kao ära", "Meie) on praegu ühed kõige olulisemad žanrikino esindajad. Klassikalist "The Wicker Mani" meenutav folgihorror on niivõrd huvitava käega lavastatud, iga kaader niivõrd omapäraselt paigutatud, helitöö niivõrd sihilikult vaatajat mõjutavana sisestatud, karakterite omavahelised suhted niivõrd pingeliselt loodud ja näitlejatööd niivõrd veenvad, et "Jaanipäeva" vaadates on väga lihtne filmi loodud maailma ära kaduda. Seepärast on veelgi raskem end sellest pärast seansi lõppu välja raputada.\nOodatud filmide hulgast on sel aastal linastumas veel Robert Eggersi "The Lighthouse", "Lõvikuningas", Martin Scorsese "The Irishman", "Ükskord ammu Hollywoodis", "Kiired ja vihased: Hobbs ja Shaw ", Jennifer Kenti "The Nightingale", Guilermo del Toro produtseeritud õudusfilm "Hirmsad lood, mida pimedas rääkida ", "See: teine peatükk" , "Tähtede poole", "Rambo: Viimane veri", "Jokker", Joe Wrighti "The Woman in the Window", "Parasiit", "Zombieland 2", Taika Waititi "Jojo Rabbit", "Doktor uni", "Terminaator: Sünge saatus", Shia LaBeoufi elust pajatav "Honey Boy", "Le Mans '66" , "Frozen 2", Rian Johnsoni "Knives Out", legendaarse Terrence Malicku "A Hidden Life" ja "Star Wars: The Rise of Skywalker".\nLisaks on tulemas veel Tom Hooperi "Cats", Greta Gerwigi "Little Women", Sam Mendesi "1917", Ken Loachi "Sorry We Missed You", Natalie Portmani "Lucy in the Sky", H.P. Lovecrafti lool põhinev "Color Out of Space", Tom Hanksi "A Beautiful Day in the Neighborhood", Jesse Eisenbergi "The Art of Self-Defense", Steven Soderberghi "The Laundromat", "Sõrmuste isanda" autori elust rääkiv "Tolkien", Richard Linklateri "Where'd You Go, Bernadette", John Crowley "The Goldfinch", Edward Nortoni "Motherless Brooklyn", Reed Morano "The Rhythm Section" ja kuna PÖFF on alles ees, siis ei saa nimekirja enne seda kindlasti lukku panna, sest festivalilt on alati pärit nii mõnigi aasta lemmikfilm.


LHV maaklertegevuse juhi Alo Vallikivi hinnangul tõi võitjale juba teist aastat järjest edu oskuslik mäng. "Kasparov julges riskida ning tema ajastus positsioonidest väljatulemisel oli väga hea. Tunda oli kogenud kaupleja kätt," kommenteeris ta.\nVõitja edestas teiseks tulnud Eve Vahterit ligi 5200 (tootluseks +45%) ja kolmandaks tulnud Rain Mölderkivi 6590 euroga (tootluseks +38%). Kokku osales Balti- ja USA turgudel kauplemise võistluses rohkem kui 2000 mängijat.\n"Maailma aktsiaturud olid mängu alguses väga närvilised, kuid USA võlalae tõstmine tõi endaga kaasa kergendusralli, mida toetasid ka ettevõtete tugevad majandustulemused," selgitas Vallikivi mängu ajal turgudel toimunut.\nVõitjat premeeriti 3000eurose Estraveli kinkekaardiga. Lisaks sai Kasparov Äripäeva (või Delovõje Vedomosti) aastatellimuse, LHV seminarikutse ja investeerimisalase raamatu.\nTuruväärtuselt teise portfelli omanik võitis ajalehe Äripäev (või Delovõje Vedomosti) kuuekuulise tellimuse, LHV seminarikutse ja investeerimisalase raamatu. Kolmanda koha omanik võitis ajalehe kolmekuulise tellimuse, samuti seminarikutse ja raamatu. Samuti premeerivad korraldajad kõiki 50 edukamat.\nLHV aktsiamängus oli kahe nädala keskmine tootlus +1,62%, ütles Priit Rum LHV pangast.


MaxCleaningCloth - Premium kvaliteet autokeemia Šveitsist - MAXOLEN\nSpetsiaalne autosalongi puhastuslapp koosneb uuenduslikust kombineeritud sünteetililisest seemisnahast ja mikrofiiber materjalist, sobib ideaalselt auto salongi puhastamiseks ja vajadusel ka auto kuivatamiseks.\nEriline materjalikombinatsioon sobib märgpuhastuseks, kannatab kemikaale ja on pikajaliselt vastupidav tööstuslikule puhastamisele. Tugeva imamisvõimega. Imendumine: 400 %. Suurus 50 x 40 cm. Kaal: 330 g/m2 Koostis: 55 % polüester, 25 % polüamiid, 20 % polüuretaan. Pesta 60 °C juures.\nPuhastuslapi frotee-struktuur teeb pindade puhastamise oluliselt kiiremaks ja põhjalikumaks. Puhastuslapiga on struktuursete pindade nagu sõiduki armatuur ja uksepolstrid puhastamine efektiivne ilma eraldi harja kasutamata. Frotee struktuur aitab mustust paremini lapisisse juhtida. Tänu lapi heale imamisvõimele saab kiiresti mustust eemaldada tekstiilmaterjalidelt ja põranda- ja laepolstritelt. Uuenduslik materjal on optimaalselt pehme ja painduv ning ei kahjusta puhastatavaid pindasid.\npuhastada kiirelt ja põhjalikult struktuurseid pindasid ilma harja kasutamata\neemaldada kiiresti ja ohutult mustust tekstiil- ja põrandapolstritelt\npikaajaliselt vastupidavat lappi\notstarbekalt suurte mõõtmetega phastuslappi 50 x 40 cm\ntugeva imamisvõimega lappi mis sobib sõiduki kuivatamises\nOsta siit spetsiaalne puhastuslapp autosalongile. Tellimuse saate kätte 2-tööpäeva jooksul. Pakume laias valikus erinevaid tarvikuid ja tööriistu, vastavalt teie vajadustele ja soovidele, hind müügipakkumise alusel. Soovid veenduda kui kiire, mugav ja lihtne on toodet kasutada? Teeme tasuta esitluse teie pesulas.\nCategories: Leotus- ja pesutarvikud, Salongi- ja kerehooldustarvikud, Tarvikud ja tööriistad - BikeToolsMax, Tarvikud ja tööriistad - MarinaToolsMax, Tarvikud ja tööriistad - ToolsMax, Veetehnika - MarinaMax. Tags: auto šampoonipesu, autopesulapp, kuivatuslapp, MaxCleaningCloth, nahkistmete puhastamine, salongipuhastuslapp.\nBe the first to review “MaxCleaningCloth” Tühista vastus\nG I, MARK II, MARK III\nFrom: 530.71 € 334.35 €\n132.93 € 83.75 €\nFrom: 14.87 € 9.37 €


Perepäev tõi kohale palju\nÜhel kaunil reedesel õhtupoolikul, 2. oktoobril, kutsusime noortekeskuse perega endale külla aleviku pered, et nad saaksid tutvuda meie poolt pakutavate huvitegevuste ja muude vaba aja tegevustega. Perepäev osutus hitiks peamiselt noorte seas, kellest ligikaudu 30 käisid ise kätt proovimas mitmes ringis. Kahjuks ei saanud kõik ringide juhendajad ise kohale tulla, kuid nad olid infoga esindatud ja huvi oli siiski suur. Kohapeal toimunud ringidest tunti enim huvi keraamika ringi ja avatud stuudio vastu, kuid ega teisteski ei olnud huvi oluliselt väiksem. Perepäeva üritusel reklaamisime ametlikult välja 9 huvitegevust: Keraamika ring, Avatud stuudio, Kitarri ring, Teadmiste labor, Poksi ja saalihoki trenn, Lauatennise trenn, Breiktantsu trenn, Glamuuri ring ja Jooga trenn. Jooga trenn ja poksimine on siiski mõeldud pigem vanemale vanuseastmele, kuid ära ei aeta kedagi. Pilte sellest üritusest saab vaadata meie kodulehe galeriist. Perepäev tõi kohale palju Klooga noori.\nAvaleht > Uudised > Perepäev tõi kohale palju Klooga noori.\nÜhel kaunil reedesel õhtupoolikul, 2. oktoobril, kutsusime noortekeskuse perega endale külla aleviku pered, et nad saaksid tutvuda meie poolt pakutavate huvitegevuste ja muude vaba aja tegevustega. Perepäev osutus hitiks peamiselt noorte seas, kellest ligikaudu 30 käisid ise kätt proovimas mitmes ringis. Kahjuks ei saanud kõik ringide juhendajad ise kohale tulla, kuid nad olid infoga esindatud ja huvi oli siiski suur. Kohapeal toimunud ringidest tunti enim huvi keraamika ringi ja avatud stuudio vastu, kuid ega teisteski ei olnud huvi oluliselt väiksem.\nPerepäeva üritusel reklaamisime ametlikult välja 9 huvitegevust: Keraamika ring, Avatud stuudio, Kitarri ring, Teadmiste labor, Poksi ja saalihoki trenn, Lauatennise trenn, Breiktantsu trenn, Glamuuri ring ja Jooga trenn. Jooga trenn ja poksimine on siiski mõeldud pigem vanemale vanuseastmele, kuid ära ei aeta kedagi.\nPilte sellest üritusest saab vaadata meie kodulehe galeriist.\nÜhel kaunil reedesel õhtupoolikul, 2. oktoobril, kutsusime noortekeskuse perega endale külla aleviku pered, et nad saaksid tutvuda meie poolt pakutavate huvitegevuste ja muude vaba aja tegevustega. Perepäev osutus hitiks peamiselt noorte seas, kellest ligikaudu 30 käisid ise kätt proovimas mitmes ringis. Kahjuks ei saanud kõik ringide juhendajad ise kohale tulla, kuid nad olid infoga esindatud ja huvi oli siiski suur. Kohapeal toimunud ringidest tunti enim huvi keraamika ringi ja avatud stuudio vastu, kuid ega teisteski ei olnud huvi oluliselt väiksem. Perepäeva üritusel reklaamisime ametlikult välja 9 huvitegevust: Keraamika ring, Avatud stuudio, Kitarri ring, Teadmiste labor, Poksi ja saalihoki trenn, Lauatennise trenn, Breiktantsu trenn, Glamuuri ring ja Jooga trenn. Jooga trenn ja poksimine on siiski mõeldud pigem vanemale vanuseastmele, kuid ära ei aeta kedagi. Pilte sellest üritusest saab vaadata meie kodulehe galeriist.


Raamatuesitlus. Rein Veidemann. "Pudelposti randumine" – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 30. okt. 2021 Video\tEdasi, Foto & video, Kirjandus\nAjakirja Edasi raamatusarja “Iga tekst on lugemist väärt” viienda raamatuna on äsja ilmunud professor Rein Veidemanni esseekogumik, mis sisaldab 39 esseed ja artiklit tema varem peamiselt Edasis avaldatud artiklitest eesti kultuuriloo teemal. Juubilarist literaadi Rein Veidemanni ja Kultuuripartnerluse SA juhataja Meelis Kubitsa vestlus oli ajendatud küll Veidemanni äsjailmunud kogumiku “Pudelposti randumine” ilmumisest, kuid kahe mehe arutelu tegi lisaks mitu julget kultuuripoliitilist ekskursiooni tänasest päevast laulva revolutsiooni aegadeni ja tagasi.\nPakumegi siinkohal lugejaile vaatamiseks esitluse täispikka videosalvestist. Head kuulamist, lugemist ja kaasamõtlemist!\n1988. aastal olin ma Rahvarindes. Kogu kultuuriilm, mis Eestis võtta oli, oli siis ka poliitika tegemise koht. Aga seda poliitikat tehti kultuuris olemas olevate reeglite järgi. Ehk siis austades igasuguseid oponeerivaid hääli, arenguvõimalusi. Otsad olid kogu aeg lahti. Ei olnud fanatismi.\nKui vaadata filmikaadreid, kus ma tol ajal laval kõnelesin, siis seal laval istuvad ju näitlejad (Heino Mandri), ajakirjanikud (Hagi Šein), ajaloolane-muinsuskaitselane Trivimi Velliste peab ühe kirgliku kõne, kunstnik Heinz Valk annab kogu tulevasele poliitilisele lainele nimetuse, ja mina oma kõnega, mille sisuks oli see, et me oleme valmis kannatama veel sadu aastaid, peaasi et rahvas saaks seda, mida nad on esivanemate kaudu kunagi kogenud. Ehk siis olla oma maa peremees, armastada seda maad ja teostada end.\nMina näiteks ei söanda end kirjanikuks kutsuda. Tõesti, kui sa viis romaani oled ära kirjutanud, ühe luulekogu ja peotäis novelle, siis võib-olla arvad seda. Aga mulle meeldiks enda kohta öelda, et ma olen literaat. See tuleb ikka ära teenida. Ja ma arvan, et literaadi seisuse ma olen ära teeninud.\nMe oleme võimelised väga palju looma – väga palju andekaid inimesi on meie keskel, kaasa arvatud kirjutajaid, kirjanikke ja luuletajaid. Aga millega me hädas oleme ja millest puudu on – on seoste loomine. Kaasa arvatud ka inimestevaheliste seoste loomine. Aga ilma seosteta on see nagu Browni liikumine. Väga palju Eesti kultuuri- ja kirjanduselus on Browni liikumist. Ei ole seda järje hoidmist, järjepidevust [põlvkondade vahel].\nSeisus kohustab. Iga põlvkond on ühtlasi ka seisus. Ja igal põlvkonnal on oma spetsiifiline, kindel kohustuste ring, mida ta peab täitma. Kogu ühiskond, kaasa arvatud kultuur, toimibki üksnes siis, kui erinevate põlvkondade, erinevate rühmituste, erinevate huvialade inimesed suudavad leida justnimelt nende seoste kaudu omaenda kohustused, mida nende põlvkonnas on.\nNii Rein Veidemanni esseekogumik kui ka sarjas varem ilmunud Ilmar Raagi, Kristjan Porti, Romet Vaino ja Annika Laatsi raamatud on saadaval raamatupoodides. Vaata ka varasemaid raamatuesitlusi: Ilmar Raagi vestlus Jaanus Rohumaaga, Kristjan Porti vestlus Jan Kausiga, Romet Vaino vestlus Kristo Eliasega ja Annika Laatsi vestlus Peter Pedakuga.\nEne Mihkelsoni kultuurimõtestaja preemia pälvis sel aastal Rein Veidemann. Žürii koosseisus Merle Karusoo, Ragne Kõuts-Klemm,…\nRaamatuesitlus. Annika Laats. "Valgus läbi mõrade"\nIlmunud on ajakirja Edasi raamatusarja “Iga tekst on lugemist väärt” uus raamat. Sarja kolmanda raamatuna…\nRaamatuesitlus. Ilmar Raag. “Kuidas hullud said prohvetiteks”\nAjakirja Edasi raamatusarja “Iga tekst on lugemist väärt” neljanda raamatuna on äsja ilmunud Ilmar Raagi…\nRaamatuesitlus. Kristjan Port. "Lihtsad vastused keerulistele küsimustele"\nAjakiri Edasi alustab oma raamatusarjaga “Iga tekst on lugemist väärt”. Sarja esimese raamatuna ilmub Edasi…\nPosted in Edasi, Foto & video, Kirjandus and tagged Edasi, kirjandus, kõne, kultuur, kunst, poliitika. Bookmark the permalink.


nimelt jäin spiraaliga rasedaks.oleme vihased tekkinud olukorra peale.meil juba neli toredat last ja see meie jaoks lagi.nüüd ülla-ülla rase ja ma olen sunnitud valima,mina kes ma ei poolda aborti.veel üks laps oleks ilmselgelt liig-kahjuks.\nküsimus,mismoodi toimub abort 6-8n.palju see tänapäeval maksab??jubeee\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.03 18:51; 19.03 13:27;\nÜlla-ülla aga kui tahad 100% vältida rasedust siis – no sex. Thats life.\nabordi kohta infot anda ei tea, aga kui lagi käes, siis miks mitte sterilisatsioon või vasektoomia?\nMa ei taha mingi naaksuja olla, aga kui nii kindel olla, et rohkem lapsi ei taha, miks siis enda keha mingi spiraaliga koormata. Las mees teeb vasektoomia ära (minu meelest peaks seda just mees tegema, sest naine on oma tervist 4 lapse sünnitamisega juba piisavalt retsinud).\n[tsitaat]Ma ei taha mingi naaksuja olla, aga kui nii kindel olla, et rohkem lapsi ei taha, miks siis enda keha mingi spiraaliga koormata. Las mees teeb vasektoomia ära (minu meelest peaks seda just mees tegema, sest naine on oma tervist 4 lapse sünnitamisega juba piisavalt retsinud).[/tsitaat]Kui naine ei taha rohkem lapsi, siis miks peaks mees end kastreerima? Võib-olla jääb naine järgmine päev pärast mehe munade mahavõtmist auto alla ja mees leiab siis oma elu armastuse, kes ka endale lapsi tahaks?\nte võite kõike öelda,aga ma ju ei teadnud,et seekord veab spiraal alt.nüüd ütles mees ise,et laseb endal ära korraldada asja.ma küll veel ei tea,kus ja kuidas see käib,aga me uurime.praegu pean kuidagi tulema toime mõttega,et abort,see on nii meeletult raske,halvab kogu muu mõttetegevuse.homme saan arstile.aitäh kõigile vastajatele\nOlen olnud samas seisus ja rahumeeli aborti teinud ja pole seda kunagi põdenud. Poleks suutnud üle 3 lapse normaalselt üles kasvatada. Ära mõtle sellest kui (tulevasest) lapsest vaid kui õnnetusest.\nJa võib-olla see rikastab su maailmapilti, et kõik pole mustvalge (see lause, et mina, kes ma ei poolda aborti). Mina ka ei poolda, aga kui muud vahendid alt veavad, ei jää midagi üle.\nSee on sinu isiklik otsus!\nSina tead kas sa elad selle teadmisega (kusjuures enamuse ajast sa sellest hiljem ei mõtle, kui sa ei kahetse juba alguses).\nSina tead kas sa suudad viis last üles kasvatada ja nad kõik õnnelikud hoida ilma, et see tuleks millegi arvelt.\nJutt oli paarist(mitte naisest), kes ei taha rohkem lapsi.\nJa kui naine jääb auto alla, siis olemasolevad lapsed jäävad mehele ikka alles:)[/tsitaat]Vaata, siin perekoolis on päris suur hulk inimesi, kes leiavad, et laste saamine või nende ära hoidmine on ainult naispoole mure.\nKui mitte kumbki last ei taha, siis peab ikka naine see olema, kes midagi välja mõtleb. Valigu siis aga ise, kas hävitab oma keha hormoone neelates, käib spiraaliga aborti tegemas või steriliseerib ära.\nMeest ei tohi selle küsimusega tüüdata, seda enam, et mees tahab ju võib-olla kunagi mõne teise naisega veel lapsi saada.\nMõnele lihtsalt ei mahu kuidagi pähe, et ka mees võib pereplaneerimises osaleda ning, et ka mees võib soovimatu raseduse ära hoidmiseks midagi ise ette võtta. Ja, et mõnes peres võetakse koos, ühiselt selliseid otsuseid vastu.\nMa usun, et seesama, kes siin juba terve hunniku miinuseid kogunud on ütleb meile varsti, et selline mees, kes läheb vasektoomiat tegema ei olegi üldse mingi mees, vaid naise tuhvlialune.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 19.03 21:57; 19.03 22:15; 20.03 22:37;\nMiks ennem ei steriliseerinud? Kolme lapsega saab ju steriliseerida!? Nüüd pole midagi teha, sünnita ja kasvata, või anna mulle!! (Ma ei saa lapsi.)\nKui tüdruk on, siis võiksid mulle anda!! Jumaldan väikseid tüdrukuid!\n[tsitaat]Kui tüdruk on, siis võiksid mulle anda!! Jumaldan väikseid tüdrukuid![/tsitaat]Ära unusta, et sul on vaimsed probleemid.\nTagantjärgi targutamine, et miks enne jne on ju antud juhul mõttetu. Teemaalgatajale julgust otsustamisel, kui ikka juba 4 last olemas, siis pole mõtet ennast \_”lõhki rebida\_”. Asi toimub narkoosis vist tänapäeval, nii, et paanikaks pole põhjust.\nPS Üle-eelmisele kommenteerijale, kes väikeseid tüdrukuid jumaldab, võiks soovitada psühhiaatrit.\n[tsitaat] [small]Agne74 kirjutas:[/small]\nÄra unusta, et sul on vaimsed probleemid.\n[/tsitaat]Selline lause on solvav 🙁\nSelline lause on solvav :([/tsitaat]Ta on ju ise sellest siin kirjutanud. Selge, et keegi siin lapsi mööda ilma laiali jagama ei kavatse hakata ja tegu on niisama teoreetilise targutamisega, aga kui teemal \_”anna oma laps mulle, jumaldan väikesi tüdrukuid\_” võtab sõna inimene, kes on korduvalt rääkinud oma viibimisest psühhiaatrilisel sundravil, kusjuures ta ise absoluutselt oma probleeme ei adu, vaid on veendunud, et ema, kurjad arstid ja kes kõik veel on tema vastu suurejoonelise vandenõu algatanud, siis selline kommentaar võtab igal lapsevanemal hetkeks südame all õõnsaks.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 20.03 13:35; 20.03 16:35;\nMul võtab hoopis teie jutt südame alt õõnsaks, kui soovitate siin aborti jne\nKas tõesti ennem tapate, kui annate mulle kasvatada?\nKas peate mind nii ohtlikuks?\nKui te mulle ei anna, andke siis kellegile teisle, tahtsin öelda.\nLaps ju rebitakse lõhki, reaalselt…\nTa on ju ise sellest siin kirjutanud. Selge, et keegi siin lapsi mööda ilma laiali jagama ei kavatse hakata ja tegu on niisama teoreetilise targutamisega, aga kui teemal \_”anna oma laps mulle, jumaldan väikesi tüdrukuid\_” võtab sõna inimene, kes on korduvalt rääkinud oma viibimisest psühhiaatrilisel sundravil, kusjuures ta ise absoluutselt oma probleeme ei adu, vaid on veendunud, et ema, kurjad arstid ja kes kõik veel on tema vastu suurejoonelise vandenõu algatanud, siis selline kommentaar võtab igal lapsevanemal hetkeks südame all õõnsaks.[/tsitaat]Kas sa, kullake, tõesti arvad, et kui inimesel on väidetavalt vaimseid probleeme, võib siin kohe nii solvata? Kõigil inimestel on õigus viisakale kohtlemisele.\nMinuarust on meestel vasektoomia puhul hiljem võimalik teha \_”taastav\_” operatsioon, see ei pruugi õnnestuda, aga samas võib, seega on võimalik et mees võib saada tulevikus veel isaks. Muidugi soovitatakse meestel enne vasektoomiat spermat külmutada, et vajadusel võtta oleks 🙂 Minuarust hea mõte, kui mees peaks uue naise kunagi leidma…\nKas sa, kullake, tõesti arvad, et kui inimesel on väidetavalt vaimseid probleeme, võib siin kohe nii solvata? Kõigil inimestel on õigus viisakale kohtlemisele.\nPäikest sulle![/tsitaat]Kas inimese ebaadekvaatse sõnavõtu peale talle tema probleemide meeldetuletamine (täitsa ilma sõimusõnade, inetutesse kohtadesse saatmise ja tänitamiseta) on solvamine? Minu meelest kirjutas see, keda Sa kritiseerid, kõheda ettepaneku peale üheainsa üsna neutraalses toonis lause, mis konteksti arvestades oli pigem fakti konstateeriv kui sihilikult solvav.\nPäikest Sullegi, kullake! 😛\nsamas paljud paljulapselised ütlevad, et seal pole enam vahet, kas on 4 või 5 last. mina pingutaks ära … ma tean, et ma olen see kahetseja. kui kohe ei kahetse, siis vanemalt, vbla rikub aastateks une. aga keegi ei saa muidugi teisele midagi soovitada. vbla teisel on tõesti piir, et veel 1 laps ja läheb hulluks. mõtle järgi.\nkui on nii väike rasedus, siis antakse tablett, mis kutsub päevad esile ja ongi kogu lugu, ei mingit narkoosi ega kraapimist , nagu vanasti\nSelline lause on solvav :([/tsitaat]Sa pane see kasutajanimi otsingusse ning peale nende tekstide lugemist, mida ta siia on kirjutanud, oled sa minuga kindlasti ühel meelel.


Seep magusa mandli õliga - Nokitse.ee\nSeep magusa mandli õliga\nMagusa mandli õli annab seebile siidisust, kastoorõli ja kookosrasv lisavad vahutavust, palmirasv ja kookosrasv tugevust.\n50 g magusa mandli õli\n50 g kastoorõli\n10 g metspähkli aroomiõli\n0,5 tl annato pulbrit\nVärvaine (annato) lisamisel sega see enne oliiviõliga pastaks. Kogusest saab u 700 g seebimassi.\nAnnatoga on toonitud fotol toodud tumedam seep. Muster on joonistatud koheselt pärast vormi valamist hambatikuga seebi pinnale.\n20 muud seebiretsepti ja detailse seebivalmistamise juhendi leiad uuest eestikeelsest raamatust Lihtne seebitegu.\nGeelküünal viimase hetke kingituseks\nGeelküünal on väga mugav ja kiire küünal. Suures osas seepärast, et ta tahkub oluliselt kiiremini kui parafiiin või sojavaha. Lisaks veel võimalus läbipaistev geel ära kaunistada. Igasuguseid anumaid saab kasutada: nii neid, kus juba kunagi on küünal sees olnud kui täiesti teistsuguseid – bioloogiaklassis üle jäänud kolvid ja purgid, kus enne konnad piirituses ulpisid või kauneid margarita-või konjakipokaale. Sobivad ka lihtsad silindrid. Esmalt tuleb geel veevannis üles sulatada. Geel sulab...\nKüünal põleb hästi siis, kui taht on õige jämedusega. Kuidas seda valida? Kuigi tahtide tootjad annavad suuniseid küünla jämeduse kohta, on need vaid suunda andvad, sest küünlavahade koostised on samuti erinevad. See soovitus kehtib ainult täpselt sama vaha kasutamisel. Seetõttu tasub alati enne suurema koguse küünalde valmistamisel teha...\nKüünla valmistamine (video)\nSa vajad: küünlavormi, vaha, veevanni vaha sulatamiseks, kraadiklaas, veidi plastiliini, kääre, grilltikku, sukavarrast 1. Valmista küünlavorm valamiseks ette Suru otsik korralikult küünlavormi otsa ja pista läbi otsiku avause varras. Fikseeri alt (vormi väljaspoolt) nt plastiliiniga – nii ei valgu küünlarasv välja. Siin on kasutusel 3 mm sukavarras. 2. Esimene valamine Vaha on sulatatud veevannil (plekkpurk keeva vee potis) temperatuurini 80 kraadi (sojavaha 65 kraadi). Ära kasuta...\nKes oma seebis eelkõige naturaalsust hindab, leab seebivärvi maitseaineriiulilt või koduaiast. Paljusid naturaalseid värvitaimi mida kasutati vanasti villa värvimiseks sobib ka seebi sisse kasutada. Kuivatatud taimi ja riivitud värskeid juurikaid tasub leotada seebi valmistamiseks kasutatavas õlis, toored värvained tasub enne kindlasti välja kurnata, kuivatatud taimed võib ka sisse jätta. Õli kaaluda peale kurnamist. Siin on teejuhis naturaalsete värvide maailma: Alkanna – tumelillast heleda...\nSeebi valmistamine glütseriinseebimassist (video)\nSeebi valmistamine seebikivist ja rasvadest (video)\nMagusa mandli õli annab seebile siidisust, kastoorõli ja kookosrasv lisavad vahutavust, palmirasv ja kookosrasv tugevust. Koostis: 190 g vett 72 g seebikivi 150 g kookosrasva 50 g magusa mandli õli 50 g kastoorõli 150 g palmirasva 100 g oliiviõli 10 g metspähkli aroomiõli 0,5 tl annato pulbrit Värvaine (annato) lisamisel sega see enne oliiviõliga pastaks. Kogusest saab u 700 g seebimassi. Annatoga on toonitud fotol toodud tumedam seep. Muster on joonistatud koheselt pärast vormi valamist...\nSüütekäbide valmistamine on tore tegevus kuhu lapsedki kaasa haarata. Valmistamiseks vajad: - kuivanud (männi)käbisid - küünlatahti -küünlavaha Töö käik: 1. Seo küünlataht ümber käbi 2. sulata vaha veevannis, soovi korral lisa lõhnaaine ja värvaine 3. kasta käbi küünlavaha sisse või vala küünlavaha ühtlase ühukese kihina käbile 4. Kasuta 1-2 käbi kaminas tule süütamiseks. Käesolevad nõuanded on avaldatud Hobipunkti...\nTee ise seebikarp\nSiin on üks tore link, kus saab valmistada ja välja printida oma seebi (või mis tahes muu eseme) mõõtu karbi sisestades karbi pikkuse, laiuse ja kõrguse. Kasuta valge paberi asemel värvilist kartongi ja saad hoopis edeva pakendi.


Lääne-Harju Vallavolikogu 25.02.2020 määruse nr 2 „Lääne-Harju valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus“ muutmine – Riigi Teataja\nLääne-Harju Vallavolikogu 25.02.2020 määruse nr 2 „Lääne-Harju valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus“ muutmine\nRT IV, 07.10.2020, 4\nVastu võetud 29.09.2020 nr 13\nMäärus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lõike 1, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 10 lõike 2, huvikooli seaduse § 5, avaliku teabe seaduse § 433 lõike 1, § 434 lõike 1 ja lõike 2 ning 435 lõike 1 alusel.\n§ 1. Lääne-Harju Vallavolikogu 25.02.2020 määruses nr 2 „Lääne-Harju valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:\n„Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lõike 1, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 10 lõike 2, huvikooli seaduse § 5, avaliku teabe seaduse § 433 lõike 1, § 434 lõike 1 ja lõike 2 ning 435 lõike 1 alusel.“;\n„§ 2. Registri eesmärk\nRegistri pidamise eesmärk on koguda vajalikku teavet Lääne-Harju vallas (edaspidi vald) haridusteenuste (alusharidus, põhiharidus, üldkeskharidus, huviharidus, huvitegevus) korraldamiseks ja menetleda haridusteenuste osutamisega seotud taotlusi ning pidada arvestust:\n1) koolieelses eas laste kohta;\n2) põhiharidust ja üldkeskharidust omandavate õpilaste kohta;\n3) huviharidust ja huvitegevust omandavate õpilaste kohta.“;\n„2) annab koolieelsele lasteasutusele, põhikoolile, gümnaasiumile, huvikoolile, huviasutustele ja teistele volitatud töötlejatele juurdepääsu registrile ning õiguse andmeid sisestada ja töödelda tema ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses;“;\n„(1) Registri volitatud töötlejad (edaspidi volitatud töötleja) on Lääne-Harju Vallavalitsuse struktuuriüksused, vallavalitsuse hallatavad asutused või muud asutused ja juriidilised isikud, kes täidavad:\n1) koolieelse lasteasutuse seadusest tulenevaid koolieelse lasteasutuse või lasteasutuse pidaja ülesandeid;\n2) põhikooli- ja gümnaasiumi seadusest tulenevaid kooli või koolipidaja ülesandeid;\n3) huvikooli seadusest tulenevaid huvikoolipidaja ülesandeid;\n4) noorsootöö seadusest tulenevaid noorsootöö ülesandeid huvitegevuse pakkujana.“;\n5) paragrahvi 9 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:\n„1) koolieelsed lasteasutused, üldhariduskoolid, huvikoolid, huviasutused või nende pidajad (edaspidi haridusteenuse osutajad) laste ja õpilaste kohta;“;\n6) paragrahv 10 sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 10. Laste ja õpilaste kohta registrisse kantavad andmed\n1) laste ja õpilaste andmed, kellele vallal on kohustus pakkuda või kes soovivad kohta valla koolieelses munitsipaallasteasutuses või valla munitsipaalkoolis;\n2) koolieelses lasteasutuses kohta taotlevate laste andmed;\n3) laste andmed, kellele taotletakse kohta koolieelses eralasteasutuses või -hoius;\n4) huvikoolis ja -asutuses kohta taotlevate või seal osalevate laste andmed.\n3) ema ja isa ees- ja perekonnanimi, rahvastikuregistrijärgne aadress, kontaktandmed;\n4) eestkostja või hoolekandeasutuse nimi, juhul kui lapsele on määratud eestkostja või kui ta on hoolekandeasutuse hoolealune;\n5) orb või vanemliku hoolitsuseta laps;\n6) rahvastikuregistrijärgne elukohamaa (kood), omavalitsus (kood), aadress või sideaadress;\n7) emakeel (kood);\n8) koolieelse lasteasutuse rühma nimi ja liik;\n9) hinnang koolivalmiduse kohta (koolivalmiduskaart);\n10) koolikohustuse täitmise edasilükkamine;\n11) kodakondsus (kood);\n12) esimesse klassi või õppeasutusse õppima asumise aasta;\n13) elukoha kaugus õppeasutusest (kilomeetrites).“;\n7) paragrahvi 11 lõiget 1 täiendatakse punktidega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:\n4) huvikool ja -asutus.“;\n8) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:\n„7) asutuse lahtioleku aeg;“;\n9) paragrahvi 11 lõike 2 punktidest 8 ja 9 jäetakse välja sõna „õppeasutuses“;\n„(1) Laste ja õpilaste andmed antakse ristkasutuse teel Eesti Hariduse Infosüsteemi (edaspidi EHIS), vajadusel teistesse registritesse (sh ELIIS).“;\n11) paragrahvi 13 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Alus-, põhi-, ja üldkeskharidust ning huviharidust omandavate laste ja õpilaste andmetel, mis edastatakse vastavalt õigusaktidele EHIS-sse, on õiguslik tähendus.“;\n12) paragrahvi 14 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Registrile on igaühel juurdepääs, kus igal isikul on võimalik tutvuda järgmiste andmetega:\n1) koolieelsete lasteasutuste, koolide, huvihariduse ja -tegevuse pakkujate kontaktandmed;\n4) huvikoolide ja -asutuste vabade õppekohtade arv.“;\n13) paragrahvi 14 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:\n„2) koolieelsel lasteasutusel, lapsehoiuteenuse osutajal, koolil, huvikoolil ja huvitegevuse pakkujal on juurdepääs oma asutusega seotud andmetele (nii asutuse oma andmed kui ka asutusega seotud isikute andmed).“.


Mitu aastat elab kastan - eluiga - Maitsetaimed 2021\nKastan on ainulaadne puu, mille kõrgus võib ulatuda 35–40 meetrini. Sellel on ilus lopsakas tumeroheline kroon. Lehtedel on 7 väljendunud veenidega kroonlehte. Vaher hakkab õitsema mai alguses, kuuma ilmaga võib õitsemine alata aprilli lõpus. Õienupud on koonuse kujulised valged ja roosad. Kastanid hakkavad küpsema varasügisel..\nKujult meenutavad nad väikest okastega kiivi. Sees on need pruunid pähklid. Neis kastanipähklites valmivad seemned. Kastani elutsükkel on umbes 300 aastat. Meditsiinipraktikas ja farmakoloogias on kastanid kõrgelt hinnatud. Valuvaigistid ja valuvaigistid on valmistatud kastani viljadest.\nKastanipuu (ladina keeles Castanea) on pöökide perekonna lehttaimede perekond. Viljades on palju toitaineid ja puidul on kõrged tehnoloogilised omadused.\nKastan sisaldab 14 liiki, peale perekonna Castanea esindajate nimetatakse ka teistest perekondadest pärit taimi "kastaniteks". Näiteks kodu- või Austraalia kastan (ladina keeles Castanospermum, liblikõieliste perekond) ja hobukastan (ladina keeles Aesculus, perekond Sapindaceae).\nPerekonna Castanea puud on laia võraga ja kasvavad kuni 35–40 m. Tüve ümbermõõt on 1,5–2 m, tiheda koore ja sügavate vagudega, oksad on punakaspruunid. Kastanileht on tumeroheline, 8–25 cm pikk, lihtne, nahkjas, piklik ja terav. Juurestik on tugev, sügavalt läbitungiv, mitme võimsa juurega.\nKastanid õitsevad mais, tolmeldavad putukad, mõnikord ka tuul. Kastaniõied on väikesed ja kaovad lehestikku, kogunevad kõrvadesse. Erinevalt Castaneast on hobukastaniõied tähelepanuväärsemad: kreemjasroosa lopsakate topeltõisikute kujul, hapuka lõhnaga. Kastanipähklid on siledad, magusad, asuvad paljude nõeltega plüüsis, valmivad sügisel. Viljade valmimisel avaneb palus. Mõnes riigis (näiteks Korsika saarel) tehakse leiba puu viljadest. Hobukastani pähklid näevad välja sarnased, kuid on mõrud ja mürgised, kaetud rohelise, teravate okastega kestaga.\nTaime eluiga on umbes 500 aastat, kuid on veel suurema vanusega isendeid..\nVenemaal kasvab 3 tüüpi kastani (perekond Castanea). Nende hulgas:\nKülv või söödav (C. sativa). Meie riigis kõige levinumad liigid. Suur, kiiresti kasvav, pretensioonitu puu ulatub 35–40 m-ni. Võra on metsas kompaktne ja levib individuaalselt istutatuna. Lehed on lansolaadid, suvel sügavrohelised ja sügise algusega kollased.\nSakiline või ameerikalik (C. dentata). Kuni 30 m, ümar kroon. Kõige talvekindlam kastaniliik, talub temperatuuri kuni –37 ° С. Pähklid on väiksemad ja magusamad kui teised liigid.\nJaapani või crenate (C. crenata). Kuni 15 m pikkune burgundipruunide võrsete ja kaalukate viljadega puu. Eelistab sooja kliimat, mida leidub Adleris. Võrreldes teiste liikidega on see seenhaigustele veidi vastuvõtlik. Huvitavate dekoratiivkastani sortide hulgas on rippuvate okstega Pendula Miyoshi..\nKõigil liikidel on toorelt, keedetult ja küpsetatult maitsvad ja toitvad viljad.\nSöödavaid kastanipuid kasvatatakse Lõuna-Euroopas ja Põhja-Ameerikas ning need on populaarsed Hiinas ja Jaapanis. Taim eelistab sooja ja parasvöötme kliimat; looduses elab ta mägistes piirkondades. Venemaal kasvavad kastanid lõunapoolsetes piirkondades, sageli Kaukaasias, moodustades tihedaid metsi, ja Krimmi poolsaarel. Kultuur oli Musta mere rannikul laialt levinud.\nPuu eksisteerib sageli okaspuude, pöökide ja sarvedega. Euroopa riikides, kaasas Burgundia tamm ja männid.\nPuu jaoks on eelistatud ventileeritud valgustatud alad ja parasniiske kuivendatud pinnas. Taim ei talu vettimist, kuiva mulda ja suurt lubjasisaldust. See areneb hästi metsa savidel. Kastan kasvab kiiresti, nii et seemikule eraldatakse vähemalt 5 m vaba ruumi. Istutusetapid:\nKaevake auk sügavuselt ja laiuselt 50 cm, täitke augu põhi drenaažiga (killustik, killustik, veeris).\nPinnas kombineeritakse huumuse ja liivaga, lisatakse 500 g dolomiidijahu.\nPiserdage veega, asetage seemik auku, jättes juurekaela maapinnale.\nNoor kastan on kinnitatud toele, muld tihendatakse hoolikalt kätega, taime kahjustamata. Vajadusel lisage muld.\nKasta rikkalikult 20–30 liitri veega.\nSiirdamiseks mõeldud seemiku eelistatud vanus on 1-2 aastat. Noori puid kastetakse regulaarselt, täiskasvanud taimi kastetakse ainult kuumal suvel. Kasvava kastani ümbruses on muld kobestatud mitu korda aastas, enne külmade ilmade tekkimist on tüviring multšitud (heina, koore, turba, saepuruga). Viljastatakse varakevadel sõnniku või fosforit, lämmastikku ja kaaliumi sisaldavate kompleksväetistega.\nTaim levib looduslikus keskkonnas seemnete abil. Viljakas rikkalikult alates 15. eluaastast. Kastanid kogutakse siis, kui nad jõuavad täieliku küpsuseni - olenevalt sordist - septembri lõpus - oktoobris. Koristamise sagedus on üks kord iga 2-3 aasta tagant. Kui kastanid sügisel maha kukuvad, koristatakse need ja istutatakse mulda. Süvendage 5-7 cm võrra ja uinuge lehestikuga. Paljunemiseks sobivad kahjustamata ja küpsed viljad..\nKevadiseks istutamiseks on vaja kihistumist - protseduuri, mis simuleerib talvitamist (külmhoidla). Sügisel kogutud puuviljad piserdatakse talveks liivaga ja hoitakse temperatuuril kuni +4 ° C. Nädal enne maandumist avamaal kastetakse nad sooja vette, seda regulaarselt vahetades. Taimede seemnetel on kõrge idanevus.\nAasta pärast kasvab puu 30 cm võrra ja 5. eluaastaks venib see mitu meetrit. Noores eas (kuni 2 aastat) taluvad taimed siirdamist kergesti. Perekonna Castanea liike levitatakse ka pistikute, pistikute ja imetajate abil. Puu kasv on kännult kõrge.\nVastuvõtt parasiitidele ja haigustele vähendab oluliselt saagi populatsiooni. Kõige ohtlikum:\nHaigustekitaja Cryphonectria parasitica põhjustatud rooste või seenhaigus on hävitanud enam kui 95% Ameerika Ühendriikide hambulise kastani istandustest. Parasiit nakatab pagasiruumi ja võrseid, mille tagajärjel lehed surevad ja puu kuivab;\nBleapharospora canibivora põhjustatud tindihaigus. Seen põhjustab koore ketendumist ja puu nõrgenemist;\njahukaste - seenhaigus (Erysiphales) algab lehtedest maapinna lähedal ja levib järk-järgult kogu puule, mis viib lagunemiseni.\nPutukatest on taimele ohtlikud lehetäid, pähklipureja, katlakivi putukad ja kärsakad.\nNiiskuse stagnatsioon on ebasoovitav, mis põhjustab kastani juurte mädanemist ja seeninfektsioonide arengut. Raviks pihustage fungitsiidide ja vasksulfaadiga. Samuti on vaja eemaldada kahjustatud oksad ja koore piirkonnad, töödelda kitt või spetsiaalne aiapasta. Putukate vastu kasutatakse putukatõrjevahendeid.\nPuit on tekstuurilt ja struktuurilt tammega sarnane, kuid tugevuse poolest madalam. Puitu on lihtne töödelda: immutada kaitsvate ühenditega, lõhestada, liimida ja toonida. Tooted säilitavad oma kuju hästi ja on lagunemiskindlad. Kasutatakse puitu:\nVarem tehti telegraafipostid puutüvedest, kuid alates 2012. aastast on Venemaa Põllumajandusliidu korraldusel Castanea sativa puidu ülestöötamine keelatud.\nKastanid on maitsvad ja toitvad, sisaldavad palju süsivesikuid ja valke, samuti tanniine ja vitamiine. Puuviljad sisaldavad palju kaaliumi, magneesiumi ja fosforit. Saagikus hektari kohta on 1 tonn puuvilju.\nTaime õied on mesilaste nektari allikas. Hoolimata mõrkjast maitsest peetakse kastanimett väärtuslikuks ja nõudlikuks. Koor, tanniinide kõrge kontsentratsiooni tõttu, kasutatakse rahvameditsiinis.\nHobukastani (Aesculus) kasutatakse maastikukompositsioonides sagedamini kastani (Castanea sativa) külvamise asemel. Liigil Aesculus on dekoratiivsed lehvikujulised lehed, millel on piklikud petioles. Seda tüüpi lehti puudel Venemaa territooriumil praktiliselt ei leidu, mis võimaldab kastanil originaalset välimust.\nTeine omadus, mis annab kastanile aia haljastamisel atraktiivsuse, on roosakas-kollases täpikeses lõhnavad õisikud-valgete õitega küünlad. Taimed kaunistavad aedu ja parke, loovad dekoratiivseid alleesid nii Venemaal kui ka Euroopa linnades.\nVaatamata vähem dekoratiivsusele kasutatakse Castanea sativa ka maastiku kujunduses, sagedamini rühmaistutustes. Puu sobib hästi pargiala, kombineerudes akaatsiate, kaskede ja okaspuudega.\nJaapani kastani kasutatakse sageli aedade, väljakute ja hekkide haljastamiseks.\nSee suurepäraste dekoratiivsete omadustega lehtpuu termofiilne taim on kevadest hilissügiseni aia krundi ja pargilinnapiirkondade tõeline kaunistus..\nSiiski peaksite teadma, mida nimetada "kastaniteks", lisaks perekonna Kastan sortidele võivad olla ka teiste perekondade muud taimed, näiteks:\nAustraalia kastan ehk lõunaosa castanospermum - liblikõieliste sugukonda kuuluv taim.\nHobukastan (ka aesculus ehk kõht) - sapindae perekonna taim.\nArtiklis antakse kastani üksikasjalik kirjeldus: päritolu, kasvu ja kasvatamise tunnused, kasulikud omadused, kasutusala jne..\nTaime päritolu kohta\nTeadlaste sõnul eksisteeris kastan (vt foto artiklist) isegi esimeste ahvimeeste ajal (tertsiaarperiood). Levimispiirkond oli neil päevil palju laiem kui praegu. On teada, et taim kasvas Põhja-Ameerikas, Gröönimaal, Sahhalinis ja Vahemeres (lähistroopilised kaldad). Kaukaasia, Väike-Aasia ja Balkani poolsaart peetakse pähkli kodumaaks..\nEsimest korda tõi selle dekoratiivtaime Euroopasse 15. sajandil Istanbulist kuulus botaanik Lucluse, kes hakkas seda kasvatama Viini toodud kastanitest. Aja jooksul on see atraktiivne puu muutunud linnakujunduses ja eraaedades üldlevinud. Puuvilju kasutati loomasöödana. Kastani raviomadused avastasid teadlased alles 20. sajandil..\nKastan kasvab põhjapoolkeral, kolmes eraldatud piirkonnas - Ida-Aasias, Vahemeres ja USA-s (Atlandi ookeani rannikul)..\nMetsikus vormis võib kastanipuu (taime foto looduslikes kasvutingimustes on toodud ülal) tänapäeval Kreekas, Indias, Lõuna-Euroopas, Bulgaarias, Albaanias, Balkani poolsaarel ja Serbias. Tööstuslikus mastaabis kasvatatakse taime laialdaselt Jaapanis, Euroopas ja Hiinas..\nTänapäeval on kastan mitte ainult oma kodumaal avatud ruumides, vaid ka Venemaa lõunapoolsetes piirkondades. Need puud kasvavad linna puiesteedel ja tänavatel, avalikes aedades ja linnade keskmistel alleedel. Looduses kasvavad nad keskmise niiske pruuni mullaga varjutatud mäenõlvadel. Nad ei salli soist ja kuiva mulda.\nSeda taime on kokku 10 liiki. Kesk-Venemaal kasutatakse istutamiseks kastaneid, mis eristuvad hea vastupidavusega madalamale temperatuurile. Tõsised külmad (kuni -30 ° C) taluvad selliseid liike nagu Euroopa (külv, üllas), Ameerika (hammastega). Tuleb meeles pidada, et nad kõik kuuluvad pöökide perekonda.\nAmeerika kastani koor on pruun, võrsed on kollased ja paljad, lehestik tumeroheline. Kastaniõied istuvad naastukujulistes õisikutes (pikkus - 20 sentimeetrit). Kaetud erkrohelise kohevuse, söödavate puuviljadega.\nEuroopa kastanit eristab oliivide ja punaste varjundite võrsete sooniku pind. Poolkuu kujulised hambad ilmuvad piklike lehtede servadesse. Lehestiku alakülg on kaetud sinaka udusilmaga. Õisikud on naastukujulised, kuni 35 sentimeetri pikkused. Üsna suured söödavad puuviljad.\nLehtpuu kastani kõrgus võib ulatuda kuni 25 meetrini.\nSelle pagasiruum on sirge ja peenike, värvuselt pruunikashall. Diameetriga võib see ulatuda kuni 100 sentimeetrini. Puus on üsna võimas juurtega juurte süsteem. Külgjuurte tugeva hargnemise tõttu on taim vastupidav tugevale puhangulisele tuulele.\nSuured ja keerukad kastanilehed on viie- või seitsmesõrmelised, pika juurega. Suvel on nende värvus roheline ja sügiseks saavad nad kollakaspruunid, karmiinpunased, pruunid ja lillad toonid. Kastanirohelised sisaldavad K-vitamiini, tanniine ja pektiini. Rahvameditsiinis kasutatakse lehestikku mitmesuguste haiguste korral kasutatavate dekoktide ja infusioonide valmistamiseks..\nKastanikroon on tänu oma ažuursetele suurtele lehtedele väga lai ja tihe, ümara kujuga.\nMis kuus kastanid õitsevad? Õitsemisperiood sõltub puu tüübist ja kasvukohast. Venemaal on kõige levinum liik külvikastan, mis on suurepärane meetaim, mis õitseb mai alguses.\nPuu näeb õitsemise ajal suurepärane välja. Lõhnavad suured õisikud meenutavad küünlaid, asetatud vertikaalselt ja hajutatud kogu võra ulatuses. Piikakujuliste püramiidsete õisikute pikkus on 10-35 cm. Alumist osa esindavad naissoost lilled, ülemine osa on mees.\nKastaniõied on oma struktuurilt omapärased, millest igaühel on viie- või kaheksaliikmeline perianth. Lilled võivad olenevalt liigist ja sordist olla roosad, valged ja punased.\nÜmarate roheliste kastide kujul, teravate okastega kaetud viljadel on mitu avanevat ventiili. Iga pähkel sisaldab 1–4 seemet. Kastani vilja saamine algab alles vanuses 15–25 aastat..\nSaate süüa üllaid kastanipähkleid ja hobust kasutatakse enamasti aiatöödeks.\nKastanilehte ja puuvilju, puitu, juuri ja õisi kasutab inimene kõiki. Puit on oma välimuse ja omaduste poolest väga sarnane tammepuuga ja erineb ainult "peeglite" puudumisel (kvaliteedi poolest jääb tammepuit veidi maha). Sellel on rõngaspoore tüüp, millel on iseloomulikud südamekujulised kiired ja keerduvad triibud. Kasvurõngad on sellel selgelt nähtavad. Seda kasutatakse vineeri, parketi neetide ja mööbli valmistamiseks. Sellest valmistatakse ka tünne konjaki, veinide, viski, brändi ja rummi infusiooniks ning säilitamiseks.\nKastanilehed, koor ja puit sisaldavad kuni 14% tanniine (kasutatakse naha parkimiseks ja ekstrakti saamiseks). Juba iidsetest aegadest kuni tänapäevani kasutatakse kastani viljapuuna. Külvatud, ameerikalikud ja krenellitud kastanid said selle taime paljude väärtuslike sortide loomise aluseks ning hübridiseerimise käigus kasutati kõige pehmemaid ja alamõõdulisi. Valkude ja süsivesikute rikkaid puuvilju küpsetatakse, praaditakse ning neist valmistatakse ka jahus ja erinevates kondiitritoodetes üsna kvaliteetseid lisaaineid..\nTelkikujulise võraga kõrge puu näeb igal aastaajal välja huvitav, mistõttu on see parkides ja aedades nii suure väärtusega. Tuleb märkida, et kastan on põua suhtes tundlik, kuna see asub juurte pinnal lähedal. Selline puu istutatakse sageli keldrite kohale - õlu ja vein.\nKuidas kastaneid istutada ja kasvatada?\nHea seemiku kasvatamiseks, millest saab ilus puu, peate teadma, kuidas seda õigesti teha. Võtke kindlasti arvesse selle loomulikke omadusi..\nKastanid paljunevad tavaliselt kahel viisil:\nKodus kasvatades kasutatakse teistest sagedamini teist meetodit. Seda on väga lihtne teha. Kasutatakse täielikult küpseid maapinnale kukkunud pähkleid, mis on läbinud järgneva kohustusliku kihistumise (täpsemalt hiljem artiklis).\nTänu vähenõudlikkusele kasvatavad kastanipuud tänapäeval paljud, kuna see näeb aias või pargis muu taimestiku hulgas suurepäraselt välja. Õitsva kastani foto näitab hästi selle taime ilu..\nKihistunud seemned istutatakse maapinnale 6–10 cm sügavusele.Ühe või pooleteise kuu pärast ilmuvad esimesed võrsed. Noore puu (vanus - 2-3 aastat) saab soovi korral siirdada avaramasse ja avatud kohta. Ta talub seda protseduuri üsna normaalselt..\nIstikutega kastani (vt allpool oleva seemiku fotot) kasvatamine on palju lihtsam, ohutum ja kiirem. Parem on neid võtta spetsialiseeritud kaupluses. Kastanipuude jaoks on ideaalne koht päikesevalgusega viljakas ala. Osalises varjus ei õitse see täie tugevusega.\nNoorte taimede hooldamine hõlmab järgmisi protseduure:\nkorrapärane ja õigeaegne jootmine;\nKastmist tuleks teha ainult kuivadel päevadel. Kastmise ajal antakse väetisi. Piisab riietumisest (lehtpuude korral) üks kord 2-3 aasta jooksul. Üsna lihtne hooldus minimaalsete pingutuste ja ajakuluga aitab kasvatada kaunist puud - aiakaunistust.\nOn veel üks asi - naabruskond teiste taimedega ei põhjusta kastanile palju kahju, kuid harmooniline (täie jõuga) areng ei toimi. Kastan tajub tänulikult ruumi ja valgust.\nMitu aastat kastan kasvab? Taime eluiga on umbes 300 aastat. Selgub, et üks puu võib olla kasulik mitmele inimpõlvele ja rõõmustada oma iluga pikka aega..\nKokkuvõtteks natuke taime kasulikke omadusi. Kui aias istutatakse hobukastan, siis võime julgelt öelda, et saidil on oma apteek. Farmaatsias ja traditsioonilises meditsiinis, nagu eespool märgitud, kasutatakse ravimite ja mitmesuguste ravimite tootmise toorainena koort, juuri, õisikuid, puuvilju, lehti ja isegi pähkli koort..\npähklite ja lillede tinktuur eesnäärme adenoomi ja veenilaiendite raviks;\nkoorest koorimine sapipõie ja urogenitaalsüsteemi haiguste korral;\nõisikute õisik vees koos radioaktiivse kiirituse tagajärgedega.\nMitu aastat kastanid elavad?\nSöödav kastan ehk tõeline pöökide sugukonnast Castanea sativa pole vähem dekoratiivne ja seda kasutatakse laialdaselt Lääne-Kaukaasia asulate haljastamiseks rühmaistutustes. See väärtuslik suhkrune ja pähkleid kandev kultuur kasvab Krimmi lõunarannikul ja Taga-Kaukaasias, ulatudes 35 m kõrgusele ja 2 m läbimõõduni. Elab keskmiselt 200–300 aastat. Krasnodari territooriumil on aga 2,5–8 m läbimõõduga isendeid, mis on 600–800 aastat vanad. Söödava kastani laia levikuvõra läbimõõt ulatub 18–20 m. Pikaealiste kastanite eluiga on kuni 1000 aastat või rohkem: on kirjeldatud kuni 26 m ümbermõõduga puid. Kuulus viiest tüvest koosnev Etna kastan oli ümbermõõduga 64 m ja umbes 3000 aastat vana.\nMõned puud kaunistavad meie planeeti vaid paar aastakümmet, teised elavad aastatuhandeid. Ökoloogia halvenemisega väheneb puude eluiga. Saame teada, kui palju elab erinevat liiki puid ja kuidas määrata nende vanust.\nKui kaua teatud tüüpi puud elavad??\nEsmalt saame teada, kui palju puid elab soodsates tingimustes - kui puu kasvab oma "kliimavööndis", ilma et see kahjustaks.\nVahtrapuu eluiga võib ulatuda 400-500 aastani. Venemaal on selliseid saja-aastaseid haruldasi. Nii et näiteks Põhja-Ameerikast imporditud tuhalehise vahtra eluiga ei ületa 100 aastat. Märkimisväärsete pretensioonikate lehtedega laialivalguv puu.\nVahtraseemned suudavad levida väga kaugele - kahetiivalised viljad, kukkudes, hakkavad pöörlema ja tuule kätte saades lendavad minema.\nVahtrapuu kõrgus ulatub 15-20 meetrini.\nPöögid elavad 400–500 aastat. Levinud Euroopa metsades. Tüüpilised märgid:\nsile pagasiruumi, mille laius ulatub 2 m;\nmaksimaalne kõrgus - 30 m.\nPuu kasvab aeglaselt, kuid elab pikka aega. Pöök on viljadega, mis näevad välja nagu tammetõrud. Pealegi ilmuvad need ainult 40-50-aastaseks saanud puudel. Pöögipähklitel on ainulaadne võime reguleerida ainevahetusprotsesse.\nPaplid kasvavad looduses umbes 1000 aastat. Seda puu istutatakse aktiivselt linnades ja teede ääres. Kui paplid peavad kasvama ebasoodsas keskkonnas, elavad nad vähem - 60-70 aastat.\nPappleid võib tööstuspiirkondades sageli näha - nad on siia istutatud tänu kiirguse ja kahjulike ainete neelamise võimele.\nSammasüveliste paplite kõrgus ulatub 35 meetrini. Lehed on ümardatud. Papel on kahekojaline taim, seal on emaseid ja isaseid. Just emased puud on allika allikas, mis põhjustab paljudes linlastes allergiat..\nTamm elab kuni 1000 aastat. See on meie piirkonnas tuntud pika maksaga. Venemaal kasvab valdavalt kaeljas tamm (Quercusrobur). Perekonda kuulub umbes 600 tamme sorti. Tamm on kergesti äratuntav oma võimsa pagasiruumi ja laialivalguva võra järgi. Samuti võib tamme eksimatult tuvastada järgmiste tunnuste järgi:\nainulaadselt kauni kujuga lokkis leht;\nalgne puuvili on tammetõru, mida metssead ja sead jumaldavad.\nPuu on levinud kogu Euroopas. Tammepuit on mööblitootmises hinnatud.\nSarvesilm elab umbes 300 aastat. See kasvab Euroopas, vähem - Kaukaasias ja Väike-Aasias. Erineb laias kroonis. Meeldib kasvada varjutatud lehtmetsades. Kasv on väga aeglane. Kuulub kaseperekonda. Lehed on suurepärased loomasöödad. Sarvepuuvilju kasutatakse õli saamiseks. Puu kõrgus - kuni 30 m.\nLinden elab keskmiselt 300–400 aastat, mõnel juhul võib see elada ka 1000 aastat. Venemaal kasvab palju pärna sorte - amuuri, kaukaasia, suurelehine. Euroopa pärn võib ulatuda 40 meetri kõrgusele. See kaunis puu on pärnaõie allikas, mida kasutatakse aktiivselt kosmetoloogias ja meditsiinis. Puitu on lihtne töödelda - tänu kiudude pehmusele on see ideaalne tooraine nikerdamiseks.\nKaskede eluiga on 100–150 aastat. Soodsate tingimuste korral võib puu elada 300 aastat. Kase levikuala ulatub Prantsuse maadest Altai. Kõige tavalisem tüüp on tüüka või nutune kask (Betula Verrucosa). Kase keskmised näitajad:\nkõrgus - kuni 45 m;\npagasiruumi ümbermõõt - kuni 1,5 meetrit.\nPuus on mitu kääbuse alamliiki.\nNoorel puul on tüvi täiesti sile, helepruuni värvi. Selle kuulus pagasiruumi värv on mustade triipudega valge, kask omandab alles pärast 8. eluaasta jõudmist.\nKaselehed on väikesed, ümarate kolmnurkade kujul, servad sakilised.\nTuhkpuu keskmine eluiga on 500 aastat. Tema viljad on lõvikalade kujul, mis talvel maha kukuvad. Sellel on õhuke lehestik, mis võimaldab päikesevalgusel hästi läbi minna. Funktsioonid:\npuu kõrgus - kuni 30 m;\npagasiruumi laius - kuni 1 m;\nTuhkpuidul on eriline tugevus, seetõttu on see ehituses hinnatud. Tuhkkoort, selle vilju ja puidumahla kasutatakse meditsiinis.\nElmad elavad keskmiselt kuni 300 aastat. Puu võib kasvada põõsana. Noortel puudel on sile koor, mis vananedes jämeneb. Lehed on piklikud, seemned on lõvikalad. Jalaka kõrgus - kuni 40 m.\nKasvab tasandikel ja küngastel, varjulistes kohtades ja avatud päikeselisel tühermaal.\nKastanid elavad 200 kuni 300 aastat. Erineb originaalsetes õites ja lehtedes. Kastani kõrgus on kuni 35 m. Õisikud on koonuste kujul. Sügisel viljad valmivad - need on okkalises kastis. Viljadest valmistatakse valuvaigisteid.\nElab keskmiselt 80–90 aastat, harva kuni 150 aastat. Sellel on sammas tünn. See jõuab 35 m kõrgusele. Läbimõõduga - kuni 1 m. See põleb halvasti - ei hinnata kütusena.\nLepa eluiga on umbes 100 aastat. See on ainulaadne puu, mis suudab mulda parandada - see on rikastatud lämmastikväetistega. Vaarikad ja muud põõsad kasvavad lepa lähedal hästi. Kõrgus - kuni 20 m.\nPuu elab keskmiselt kuni 600 aastat. See on üks levinumaid puid Euroopa ja Venemaa metsades. Männisordid on laialt levinud:\nSiberi seeder - elab kuni 500 aastat;\nEuroopa seeder - elab kuni 1200 aastat.\nŠoti mänd (Pinus sylvestris) katab üle 20% endise NSV Liidu territooriumist. Selle kõrgus on 20–40 m.\nElab 600–1200 aastat - olenevalt liigist. Kasvav kogu maailmas. On liike, mis kasvavad konkreetses piirkonnas. Nende kõrgus on 50 m. Sellel on koonusekujuline kroon. Seemned ilmuvad 20. eluaastal - need sisalduvad koonustes.\nElab keskmiselt 300–400 aastat. Võib elada kuni 700 aastat. Püstide pungadega okaspuitaim. Puu on igihaljas. Nõelad ei kuku maha ka pärast okste kuivamist. Kuuse kõrgus sõltub liigist.\nElab 1500–2000 aastat. Soodsates tingimustes võib see elada 3000–4000 aastat. Marjapunapuu kasvab väga aeglaselt. Kõrgus - 10-20, mõnikord kuni 28 m.\nThuja elab 150-200 aastat. See on klassifitseeritud okaspuitaimeks, kuid sellel pole nõelu. See igihaljas puu on mulla suhtes tagasihoidlik, seega kuulub see kõige populaarsemate dekoratiivtaimede hulka. See jõuab 2,5 m kõrgusele. Thuja volditud või hiiglane võib kasvada kuni 6 m kõrguseks, lääne tuja - kuni 20 m.\nKadakad elavad keskmiselt 200–300 aastat. On kadakaliike, kes elavad 500 aastat või kauem. Kõrgus ja eluiga sõltuvad liigist. Maksimaalne kõrgus - 8-12 m.\nKeskmine eluiga on olenevalt liigist 100 aastat. See puu juhtub:\nMaksimaalne kõrgus on 15 m, õunapuude seas on ka alamõõdulisi põõsaid. Puud erinevad külmakindluse ja niiskuse nõuete poolest.\nElab keskmiselt 70 aastat. Mõni liik võib elada kuni 150 aastat. Viljakasvatus kestab kuni 50 aastat. Neid on umbes 60 tüüpi. Kõrgus - kuni 20 m. Ei meeldi kasvada kõrge põhjaveetasemega kohtades. Puu kauemaks elamiseks tuleks see istutada kõrgematesse kõrgustesse.\nPloom elab mitte rohkem kui 20 aastat. Puu kannab vilja juba kolmandal eluaastal. Eelistab niisket mulda. Ei meeldi mustanditele. Ulatub 15 m kõrguseks.\nKirsi eluiga on 25 aastat. See pole kunagi kõrgem kui 10 m. Kompaktne ja produktiivne. Üks kirss kannab kuni 20 kg puuvilju. Elab looduses kuni 5 aastat kauem.\nSee termofiilne puu elab 25-30 aastat. Palju kapriisne kirss. Toodab maitsvaid ja mahlaseid puuvilju. Ulatub 8-12 m kõrguseks.\nElab kuni 100 aastat. See jõuab 5–8 m kõrgusele. Ei suuda vilju reguleerida - seetõttu on puuvilju ülekülluses. Põuakindel.\nElab 50-80 aastat. Juhtub, et mõned isikud elavad kuni 200 aastat. Seal on 190 liiki. See on puu ja põõsa kujul. Kõrgus - 8-12 m.\nKuidas teada saada puu vanust?\nPäikeselt energiat saades kasvavad puud sõltuvalt päikese aktiivsusest erineva kiirusega. Vanuse määramiseks on kaks võimalust - täpne ja ebatäpne, arvestage mõlemaga.\nTäpselt - aastarõngaste järgi\nPuu täpse vanuse määramiseks peate selle kõigepealt maha võtma. Mõelgem välja, miks.\nPagasiruumi laiendab kambium - spetsiaalne kude, mis loob rakud mõlemas suunas - sissepoole ja väljapoole. Kuidas kambium areneb sõltuvalt aastaajast:\nKevad. Kambium toodab laia ja kitsa seinaga rakke. Need rakud toimetavad toitaineid tõhusamalt. Kevadel moodustatud kangastel on heledam toon.\nSügis. Kambium toodab sel aastaajal paksuseinalisi rakke, mis annavad puidule suurema tugevuse. Sügiskiht erineb kevadest tumedama värviga..\nTriipude arvu järgi - heledad ja tumedad, saate teada puu vanuse. Elatud aastate arvu täpseks määramiseks kasutavad eksperdid järgmist:\nKui tume triip on tavapärasest laiem, tähendab see, et puu on sel aastal kogenud külma sügist ja pikka talve..\nTumedate ja heledate rõngaste arvu järgi saate määrata:\nkui vana puu on;\nmillistes kliimatingimustes puu kasvas.\nEbatäpne - kaudselt\nKuidas aga teada saada puu vanust ilma seda raiumata? Sellisel juhul kasutatakse arvutust keskmiste statistiliste näitajate põhjal:\nMäärake pagasiruumi ümbermõõt 1,5 m kaugusel maapinnast.\nSaadud väärtus jagatakse arvuga 3,14 - arv "Pi". Tulemuseks on tünni läbimõõt.\nLäbimõõt jagatakse uuritava piirkonna konkreetse puu keskmise aastase kasvu väärtusega.\nSaadud tulemus pole täpne, viga võib olla 20–30%.\nMõne lehtpuu eeldatav eluiga on toodud tabelis 1..\nNimi Kui kaua puu elab (keskmine / maksimaalne), aastat\nLepak hall 50–70 (150)\nLepak must 100–150 (300)\nHaab 80–100 (150)\nTüügas kask 150-300\nHarilik tuhk 150–200 (350)\nElm sile 150 (300–400)\nKare jalakas kuni 300\nVäikese lehega pärn 300–400 (600)\nInglise tamm kuni 1500\nVaher 100 (300–400)\nMõne hariliku okaspuu eeldatav eluiga on kokku võetud tabelis 2.\nNimi Kui kaua puu elab, aastaid\nEuroopa kuusk 300–400\nSinine kuusk 400–600\nEuroopa lehis 400–600\nSiberi nulg 700\nHarilik kadakas 500\nHarilik mänd 100\nEuroopa seedermänd 1000\nSiberi seeder 1000\nThuja lääne 150-200\nJugapuu marja 1500–2000\nViljapuude eeldatav eluiga on kokku võetud tabelis 3..\nMetsik õunapuu kuni 200 aastat\nKodune õunapuu 100–120\nMis mõjutab eluiga?\nPuu elu mõjutav peamine tegur on selle välimus. Niisiis elavad viljapuud kõige vähem - nende eluiga arvutatakse aastakümnete kaupa. Kuid leht- ja okaspuud võivad elada sadu ja isegi tuhandeid aastaid - need on meie planeedi "igihaljaste" metsade aluseks.\nOkaspuude eluiga on pikem kui lehtpuudel. Pikaealisuse põhjused:\nOkaspuid on karmis kliimas kergemini taluda.\nPinnase osas tagasihoidlik. Võib kasvada viletsatel liivakividel ja savistel muldadel.\nTänu hargnenud juursüsteemile on okaspuud vastupidavad - neelavad mullast hästi vett.\nTänu spetsiaalsele võra kujule saavutatakse maksimaalne päikeseenergia isegi suure kasvutiheduse korral.\nErinevalt lehest on nõeltel väike pind ja need on kaetud vahaga - see aitab kaasa niiskuse säilimisele selles.\nOkaspuude eluiga võivad mõjutada järgmised tegurid:\nGeneetika. Igal taimel on teatud kohanemisvõime.\nMullaomadused - palju vähem mõju kui lehtpuu kasv.\nNiiskusel ja temperatuuril on vähe mõju - okaspuud kasvavad neile tuttavas keskkonnas. Nende eluiga saab mõjutada ainult globaalne kliimamuutus..\nMaastik - tasandik, nõlvad, mäed. Sellest sõltub tuule tugevus ja suund..\nMetsa tihedus - mõju okaspuudele on minimaalne, kuna nende võrad on kohandatud rasketes oludes.\nHaigused ja kahjurid. Seene- ja bakteriaalsed infektsioonid võivad oluliselt lühendada iga puu eluiga.\nLehtpuude eluiga võib isegi sama liigi piires olla väga erinev. Eluiga võivad mõjutada järgmised tegurid:\nPinnase omadused - selle tihedus, koostis, küllastumine toitainete ja mikroelementidega.\nKliimatingimused - niiskus, aasta keskmine temperatuur, tuule tugevus ja suund, muud näitajad.\nKeskkond - kui lähedal kasvavad naaberpuud. Kui kasvutihedus on suur, elavad kaua vaid kõige tugevamad isendid.\nPutukad ja muud kahjurid.\nAsukoht - looduskeskkond või linnatingimused. On selge, et linnas, kus õhk on saastatud, elavad puud vähem.\nViljapuude eluiga mõjutab:\nPinnase kvaliteet ja pealmine kaste.\nPügamine, töötlemine, talvitamine ja muud hooldusmeetmed.\nKahjurite, eriti koorimardikate hävitamine, mis on võimelised paari aasta jooksul puu hävitama.\nMiks hoolimata suurenenud hooldusest elavad viljapuud nii vähe? Viljapuudelt on oodata suuri saake. Kunstlikult kiirendades puu kasvu, sunnib inimene puu oma ressursse kulutama - see, olles oma jõuvaru ära kasutanud, nõrgeneb enne tähtaega ja sureb.\nSoodsates tingimustes ja sobivate geneetiliste ressursside korral võivad mõned puud elada tuhandeid aastaid:\nMänd Metuusala. Saja-aastaste seas on rekordiomanik Ameerika Ühendriikide lääneosas kasvamas. Selle asukoht on California, Riiklik looduskaitseala, Valged mäed. Puu asub künkal - 3000 m kõrgusel merepinnast. Selle täpne asukoht on mõistatus. Tagavaratöötajad kaitsevad puud turistide eest, kes tahavad kindlasti sellest koorejupi maha lõigata või sellega pilti teha. Vana puu vajab rahu.\nMetuusala mänd on 4580 aastat vana. See on planeedi vanim puu.\nMaailma vanim sekvoia kasvab jätkuvalt - igal aastal lisab see ümbermõõdu 1,5 cm.\nVideod pikaealistest puudest. Vaadake huvitavat videot maailma viie vanima puu kohta:\nTabel 4 näitab pikaealiste puude eeldatavat eluiga:\nNimi Keskmine eeldatav eluiga, aastat\nSeedri mänd 1200\nInglise tamm 1000\nPappel hõbe 1000\nPuud on hindamatud - need on meie planeedi ilu, puhas õhk ja igasuguste hüvede allikas. Kulub aastaid, enne kui puu kasvab. Inimese ülesanne on korrutada looduslikke ja kunstlikke istutusi. Puude istutamiseks kindlal eesmärgil - dekoratiivsel või majanduslikul eesmärgil - on kasulik teada, mitu aastat see teie aeda, sisehoovi, linna, maailma kaunistab.\nKastani õitsemine ja kasv\nKastan on taim, mida kasutatakse aktiivselt mitte ainult parkide ja puhkealade kaunistamiseks, vaid ka ravimite ja kosmeetikatoodetena. Puu õitsemine on väga ebatavaline ja ilus. Seetõttu on tema jaoks moes kohtuda tänavatel erinevates maailma riikides. Lisaks on mõne kastani tüübi viljad söödavad. Nad teevad maitsvaid ja aromaatseid roogasid, mis on võitnud ka kõige nutikate inimeste südame..\nKuidas kastan kasvab\nPuus on võimas kõrge pagasiruum, mida ümbritseb tihe võra. Tavaliselt on see ümar kuju. Teistel põllukultuuridel on raske taime varjus ellu jääda, seetõttu kasvatatakse kastani kohtades, kus inimesed puhkavad, kus peate looma hubase koha, mis on tõeline päästmine suvesoojast või väikesest vihmast..\nKõige sagedamini istutatakse kastanid erinevatesse parkidesse. Täiskasvanud puu kasvab kuni mitmekümne meetri kõrguseks, mis lisab pildile omamoodi suursugusust. Tänu sellele saab sellest aia, pargi või muu istiku istutamise tõeline kaunistus..\nKastanipuu näeb eriti ilus välja kevadel, kui ta hakkab õitsema. Mitu nädalat on taim täielikult kaetud õrnade õisikutega..\nSõltuvalt sordist võivad need olla roosad või valged (kastanitüübid). Õisikud moodustavad omamoodi püramiidi või küünla, mis jätab ümbritsevatele inimestele kustumatu mulje. Kohad, kus kastaniõied on täidetud huvitava aroomiga. See täidab täielikult selle tänava ruumi, millel kastan kasvab.\nKastanipuu peamised omadused on toodud allolevas tabelis.\nPakiruum Keskmiselt on selle laius üle kahe meetri.\nLehed Nende pikkus jääb vahemikku 15–25 cm. Iga leht on otsaga terav ja pikliku lansolaadiga\nKastaniõied Nad kalduvad ülespoole, moodustades püramiidi või küünla. Mõned inimesed võrdlevad lilli luksuslike kõrvarõngastega, mille emake loodus ise oma käega lõi. Õisikuid esindavad peamiselt üsna suured valge või roosa värvusega õied. Mõnel üksikul liigil võivad need olla punased.\nLoode Väljaspool on pähklid kaitstud usaldusväärse kestaga, mille pinnal on nõelad. Kastani eraldatud viljad sarnanevad omamoodi siiliga. Need sisaldavad tselluloosi, tärklist ja suhkrut. Pähkel on värvuselt pruun, koore sees on see jagatud 2 või 3 osaks\nKastan on pikaealine taim. Mõned isendid on juba üle tuhande aasta ületanud, kuid jätkavad õitsemist ja vilja kandmist. Nende juurestik on hästi arenenud. See võimaldab taimel saada vajalikke toitaineid, samuti vett sügavatest maakihtidest..\nLevitamise ajalugu ja territoorium\nEsimest korda mainiti Vana-Kreekas kastanite ebatavalist õitsemist. Siin mängis taim erilist rolli. Inimesed hindasid puud järgmiste omaduste tõttu:\npuuviljad, mis toovad inimesele suurt kasu. Selle põhjuseks oli rikkalik koostis, samuti toitainete suur hulk;\npagasiruumi kasutati aktiivselt mööbliesemete loomiseks. Lisaks kasutati kastanipuid aktiivselt laevade ja muude merelaevade loomisel;\npähklitest toodeti mitmesuguseid ravimeid ja kosmeetikat. Need võivad olla põhikomponendina või koos teiste kasulike taimedega;\nesteetiline roll. Kui kastanid õitsevad, täidavad tänavad meeldiva ja rikkaliku lõhna ning visuaalselt luuakse väga ilus pilt..\nVeel Vana-Kreeka päevil õppisid inimesed söödavaid kastaneid jahuks jahvatama, millest hiljem valmistati leiba ja erinevaid maiustusi. Lisaks oli neil päevil nendest pähklitest valmistatud supp eriti populaarne siin..\nPraegu leidub kastanipuu erinevates riikides (kus kasvavad söödavad kastanid). Selle täielikuks kasvuks ja arenguks ning hea saagi koristamiseks on vaja arvestada kliima eritingimustega. Sellest lähtuvalt sobivad kastanite kasvatamiseks järgmised:\nmõned Lääne-Euroopa riigid. Nende hulgas:\nValais ja Šveitsi lõunarajoon;\nKogu Lõuna-Aafrika territoorium.\nKastaneid saab kasvatada peaaegu kõikjal. Peamine on luua soodsad tingimused selle juurestikule ja ülejäänud puule. Enne kodus seda peate valima õige puuliigi. Nende hulgas on mitu liiki, mis taluvad hästi tugevat külma ja muid ebasoodsaid keskkonnatingimusi..\nKui kiiresti kastan kasvab\nPuu kasvatamiseks, millel on rikkaliku saagi jaoks hea juurestik, peate järgima mõnda lihtsat soovitust (kuidas kastanit pähklitest istutada). Need sisaldavad:\nPinnas. Puu eelistab olla maas, sisaldades räni või lubjakivi. Peaasi, et selles pole savi. Talle ei meeldi tunda end eraldatuna ega eraldatuna, kuid teised kultuurid tema varjus ei suuda täielikult kasvada ja areneda. Seda tuleks arvestada enne taimede istutamist pargi või aia väikesele alale kõrvuti. Kastani õitsemise muld peaks olema värske. Puu ei armasta liigset kastmist.\nKliima. Kastanite kasvatamiseks sobib parasvöötme kliima. Nad ei salli tugevat külma ega pikaajalist põuda. Kastani juurtesüsteem ei ole mõeldud selliste äärmuslike tingimuste jaoks.\nÕhutemperatuur on kuni miinus 20 kraadi või vastupidi, liiga kõrge temperatuur, puu suudab vastu pidada lühikese aja jooksul. Kui see periood venib, siis taim lihtsalt sureb..\nKuidas kastanid õitsevad\nHiline õitsemine on puudele tüüpiline. See algab palju hiljem kui teist tüüpi puuviljataimedel. Pungad paisuvad alles mai esimesel poolel, pärast mida nad avanevad ja ilmuvad lilled. Selle omaduse tõttu kaitseb taim end äkiliste külmade eest, mida sageli täheldatakse varakevadel. Selle tulemusena annab kastan sügisel hea ja kvaliteetse saagi..\nLõhn. Lilled on ebatavalise, kergelt mõru lõhnaga ja sarnanevad spermaga (sperma).\nMõned tõud suudavad oma õitsemisperioodi reguleerida. See algab täpselt siis, kui ümbritseva õhu temperatuur saavutab optimaalse taseme. Iga eesmärk võib juhtuda erineval ajal.\nKastani õitsemise periood on 2 kuni 3 nädalat. Pärast seda hakkavad puu okstele ilmuma väikesed pähklid. Need on rohelist värvi. Seetõttu muutuvad nad lehestikus peaaegu nähtamatuks..\nPaljud inimesed soovivad innukalt näha, kuidas kastan õitseb. See on tõepoolest väga muljetavaldav ja meeldejääv sündmus, millest on võimatu silmi ära tõmmata. Tänavad muutuvad visuaalselt väga elegantseks ja võluvaks ning õhku täidab kastaniõitest meeldiv aroom.\nÕitsva kastani lõhn ei täida alati erinevate linnade tänavaid. Mõnikord võib see loomulik protsess olla häiritud. Enamasti juhtub see taime hooldamise eeskirjade rikkumise tagajärjel. Õitsemise puudumise peamised põhjused võivad olla seotud ka:\nVanus. Paljud puuliigid jõuavad õitsemisperioodi alles pärast kümneaastase piiri ületamist. Nende hulgas on hotelliliike, mille küpsemisperiood võtab veelgi kauem aega. Seetõttu ei õitse see lihtsalt enne täiskasvanuks saamist..\nVähe ruumi. Peaaegu iga kastanipuu kasvab üsna suureks. Seetõttu on selle täielikuks kasvuks, arenguks ja ka õitsemiseks vaja teatud kogust vaba territooriumi. Kui taimel pole piisavalt ruumi, siis hakkab see arengut lõpetama, mis tähendab, et see ei õitse. Parim on puhastada ala tüvest 6 meetri raadiuses, et puu saaks oma tavapärast arengut jätkata.\nOptimaalse temperatuuri mittejärgimine. Söödavate kastanite jaoks on väga oluline säilitada optimaalsed tingimused. Esiteks puudutab see sobivat temperatuurirežiimi. Puu siseneb õitsemisperioodi ainult siis, kui märk on vahemikus +13 kuni +18 13 - 18 kraadi üle nulli. Kui temperatuur on sellest tasemest madalam, ei hakka puu lihtsalt õitsema..\nHobukastanid, mille viljad liigitatakse söödamatuks, on võimelised õitsema mis tahes tingimustes (kastanid on söödavad ja mittesöödavad, kuidas neid eristada). Ta ei karda talvel tugevat põuda ega madalat temperatuuri. Peaasi, et ebamugavad tingimused ei kesta liiga kaua..\nErinevat tüüpi kastani õitsemine\nTänapäeval on teada suur hulk erinevaid sorte. Igal neist on oma omadused, sisu või ala, kus nende vilju või muid puuosi kasutatakse. Kuid neid ühendab tüüpiline õitsemisperiood..\nSel ajal õitsevad pungadest hämmastavad lilled, millest on võimatu silmi ära võtta. Lõhn täidab kiiresti kogu ruumi, jättes kedagi ükskõikseks.\nAllolevas tabelis on toodud õitsevate kastanite tüübid ja nende eripära..\nMis on puule iseloomulik\nKülvamine Õitsemine võib toimuda tingimustes, kus on kõrge õhuniiskus, samuti sageli vihma. Sügisel koristatakse söödavaid pähkleid, millel on magus maitse. Puuviljadest valmistatakse sageli mitmesuguseid maiustusi ja moose..\nHobune Puu leidub peaaegu kõigis maailma riikides. See õitseb väga kaunilt, seetõttu kasutatakse seda ainult ilutaimena, mille viljad ei sobi inimtoiduks. Vanasti kasutati neid hobuste ja muude suurte kariloomade söötmiseks, sellest ka taime nimi..\nAustraallane Taime ajalugu ulatub Austraaliasse, kus kullapalaviku ajastul tutvustasid seda emigrandid. Sort erineb teistest liikidest ideaalse kuju ja säravate smaragdilt siledate lehtedega. Puuviljadest valmistatakse tavaliselt erinevaid moose..\nJaapani keel Seda iseloomustab varajane õitsemine. Puu õitseb esimest korda oma teisel eluaastal. Selleks sobib niiske kliima ja savine pinnas. Seetõttu leidub taime Jaapani mägistes piirkondades..\nHiina keel Kastanipuu leidub vaatamata nimele mitte ainult Hiinas, vaid ka Vietnamis ja Koreas. See moodustab terved metsad. Taimed hakkavad õitsema alles 5 aastat pärast seemiku istutamist kaltsiumiga rikastatud mulda.\nPunane Puu on üsna haruldane liik. See on väga habras ja vajab seetõttu erilist hoolt. Taimel on dekoratiivne funktsioon ja seda leidub sageli parkides ja aedades. Õitsemisperioodil ilmuvad pungadest kiiresti erkroosad õied, millel on meeldiv aroom.\nGuinea Seda võib leida peaaegu kogu Kesk-Ameerikas. Puu kasvab peamiselt vihmametsades. Nende kiiremaks õitsemiseks peate puid varustama rohke veega. Seda tüüpi kastani leidub ka Venemaal. Siin on ta toataim, mis ei kasva suureks ja mida saab hõlpsasti panna tavalisse lillepotti. Sellistes tingimustes õitseb puu harva..\nSile Puu viljad on söödamatud, kuid taim ise rõõmustab inimsilma alati väga ilusa õitsemisega. Saate teda jälgida nii Põhja-Ameerikas, Kesk-Aasias kui ka mõnes Euroopa riigis.\nMets Taim alustab oma ajalugu Türgi territooriumilt. Veidi hiljem hakkas see ilmuma mandri Euroopa osas. Tänapäeval on puu eriti populaarne Ameerika Ühendriikides. See vaade on istutatud rahvusparkidesse, aedadesse ja erinevatesse puhkealadesse. Kui esimesed lilled puul õitsevad, pälvib see oma lillede iluga kohe kõigi ümbritsevate inimeste tähelepanu ja tänavatele ilmub meeldiv kastani aroom.\nIga kastan õitseb omal moel, kuid ükski neist ei saa kedagi ükskõikseks jätta. Kõndides mööda tänavat, mis on nende puudega istutatud, saate kohe sukelduda romantilisse õhkkonda. Ta rõõmustab ja paneb teid rõõmustama iga pisiasja üle, mida inimene ei märka tänapäeva elu meeletu rütmiga..\nPuuvilja koostis sisaldab suures koguses toitaineid, mineraale ja vitamiine, millel on kasulik mõju inimese tervisele. Seetõttu on selle perekonna pähklid leidnud mitmesuguseid rakendusi. Peamised kasutusvaldkonnad on:\nMööbli valmistamine. Materjalil on ainulaadsed omadused, mis muudavad interjööri esemed kompaktseks ja vastupidavaks ebasoodsatele keskkonnatingimustele.\nToidutööstus. Sügisel korjatud söödavatest viljadest on inimesed õppinud erinevaid roogasid valmistama. Pähklid sobivad maiustuste, magustoitude, jahu valmistamiseks ja mitmesuguste lisandite valmistamiseks. Kastaneid saab kuivatada, praadida, küpsetada ja keeta.\nSüsi. Tuhka saab kastanist, mis on oluline kuumuse tekitaja, samuti peamiseks väetiseks aiakultuuride kasvatamisel..\nRavimite ja kosmeetikatoodete loomine. Puuviljad, nagu ka kastanipuu muud osad, sisaldavad suures koguses toitaineid, mineraale ja vitamiine. Neid on iidsetest aegadest kasutatud erinevate ravimite ja kosmeetikavahendite loomiseks..\nKastanipuu on ainulaadne taim. See aitab inimest mitte ainult erinevates eluvaldkondades, vaid täidab ka lihtsalt dekoratiivset funktsiooni. Seetõttu võite sellest õitsemise ajal mööda minna, peatuda ja nautida vaateid, tunda õisikute meeldivat aroomi. See rõõmustab sind terve päeva..\nKõige tavalisem orhideetüüp, mis sobib siseruumides hooldamiseks, peavad lillekasvatajad phalaenopsise orhideed. Lillel on pikk õitsemisperiood, see ei vaja erilist hoolt ja see on ka lihtsalt väga ilus..


MÜÜDI MURDMINE! Saaremaale golfi mängima minnes kulub liialt palju aega? Lennukiga mitte! - Ajakiri Golf\nMÜÜDI MURDMINE! Saaremaale golfi mängima minnes kulub liialt palju aega? Lennukiga mitte!\nUudised 25.01.2017 2 Min lugemine\nPole võimatu, et mõnigi golfireis Saaremaale, Saare Golfi väljakule, on ära jäänud mõttest: “Saaremaale? Tüütu autosõit, pikad praamijärjekorrad… no ei tea, neid golfiväljakuid on ju mandril ka küllaga…” Aga Eesti suurimale saarele pääseb ju lisaks mereteele ka lennukiga — möödunud aasta juunis alustas Saaremaa ja Hiiumaa vahelisi lende Leedu kapitalil põhinev lennufirma Transaviabaltika.\nReisid Tallinnast toimuvad nii Kuressaarde kui ka Kärdlasse 12 korda nädalas. Transaviabaltika kasutab põhilennukina 19-kohalist lennukit Jetstream-3200, asenduslennukina lubati ettevõttel lepinguperioodi alguses kasutada ka 19-kohalist lennukit LET L-410. Seega, teoreetiliselt on võimalik käia Saare Golfis mängimas ka nii, et hommikul lendad Saaremaale ja õhtul tagasi, kuid nädalavahetusel on sõltuvalt golfari soovist võimalik kohale lennata laupäeva hommikul ja lahkuda pühapäeva õhtul, sest nii saab lisaks ka saare vaatamisväärsustega tutvuda ning veeta öö mõnes Saaremaa suurepärase majutuskohas.\nAjakirja Golf väljaandja Monika Kuzmina räägib, et toimetus on korduvalt arutanud pealinnast kaugemal asuvate golfiväljakute juhtfiguuridega, kuidas parimal viisil golfimängijaid enda juurde kutsuda ning teha neile visiit võimalikult mugavaks. Teisipäeval proovis ta ise järele, milliseid võimalusi pakub golfimängijale lennuühendus.\n“Seoses kiireloomulise töövisiidiga Saaremaale valisime sel korral autoreisi asemel lennureisi. Sõitsin lennuteenust kasutades Saaremaa golfiinimestega kohtuma esimest korda. Esialgu väike ja harjumuspärasest lennukist suuremat müra tegev lennuk küll ehmatab, kui samas kompenseerib igal juhul aja, mis kuluks autosõiduks. Tallinna lennujaamast Kuressaare lennujaama kulub umbes 35 minutit,” kirjeldab Monika Kuzmina esimest kogemust.\nKui algaval hooajal on plaan Saaremaale Saare Golf väljakut külastada, siis tasuks golfiajakirja väljaandja arvates kindlasti kaaluda ühe valikuna pika autoreisi vahetamist kiire lennureisi vastu. “Vabanduseks Saare Golfi väljaku mittekülastamisel ei saa alates möödunud aasta 20. juunist enam tuua liigset ajakulu. Saaremaa golfivõlude nautimisega saab kirglik golfimängija hakkama igal juhul ühe päevaga. Hommikune lend viib Kuressaarde, mängida jõuab korraliku mängutempoga kaks mänguringi ja juba sama päeva õhtuse lennuga on võimalik mandrile tagasi lennata,” pakub Monika välja.\nTasub ära märkida, et paljud Pärnu ettevõtjad sõdivad juba aastaid selle eest, et rekonstrueeritaks Pärnu lennuväli, mis võimaldaks seal maanduda golfireiside tšarterlendudel, eriti just Rootsi suunalt — asuvad ju Pärnumaal sellised populaarsed golfiklubid nagu White Beach Golf ja Pärnu Bay Golf Links. Paraku, kui opositsioonis olles tegi praegune majandus- ja kommunikatsiooniminister Kadri Simson jõulisi avaldusi Pärnu lennujaama taaskäivitamiseks, siis uues ametis jahutab Simson pärnakate õhinat lennuliikluse arendamise osas.


Kodutud foorum - Teema: Eesti film kinos\nKodutud.com » Kino / teater / TV / raadio » Eesti film kinos\nAutor: Teema: Eesti film kinos\npostitatud 19.03.2004 kell 13:39\nEesti film kinos\nNüüd kinos kaks uut kodumaist filmi "Täna öösel me ei maga" ja "Sigade revolutsioon," komentaarid on olnud vastandlikud, kui olete näinud siis kuidas meeldis\npostitatud 19.03.2004 kell 13:45\nPole veel näinud, aga kindlasti vaatan ära.\nkinno pole vaatama läinud, ei lähe ka, aga kunagi kui on võimalik videost või arvutist vaadata, siis kindlasti tsekin üle, kodumaised asjad ju.\npostitatud 19.03.2004 kell 13:54\nKui muidu ei vaata, siis solidaarsusestja kodaniku tundest ikka vaatan millalgi ära. Tehakse neid siin ju niiigi vähe, seega need yksikud suudab ikka ära vaadata.\npostitatud 19.03.2004 kell 13:57\nPlaan neid näha endalgi aga eestlaste loodud kinos olen saanud pettuda filmiga "Nimed marmortahvlil" raamatu vastu ikka ei saanud küll. Sellest teosest oleks saanud paremat teha.\npostitatud 19.03.2004 kell 15:56\nKavas on Sigade revolutisoooni vaatama minna aga selle teise jätsin vahele,kuna kõik tuttavad,kes vaataid tegid maha ja kuna aega nappis sel nädalal,siis jätsin vahele\npostitatud 19.03.2004 kell 16:02\nPole kumbagi näind, kuid "Sigade revolutsiooni" on plaanis järgmisel nädalal vaatama minna.\npostitatud 19.03.2004 kell 16:47\nno kui need värgid peaks millalgi dvd peale ilmuma, siis vaatan ära ka\npostitatud 19.03.2004 kell 19:46\nkodanikutundest ma just kinno ei torma, aga cinemaniakina katsun ikka kodumaist filmiloomingut kah tsekkida\n"nimed marmortahvlil" oli päris hää, aga mind ajas meeletult närvi kära "marmortahvli" publikumenu ümber - noooo krt, kui see film ikka poleks koolides kohustuslik olnud, poleks ta nii palju publikut kah kogunud!\n"sigade revolutsiooni" vaatan kah kindlasti ära - oli endalgi plaan katsetele minna, aga elu tahtis teisiti... näis, kuidas nad ilma minuta hakkama said... irw\naga mis ck filmi puutub, siis seda ma vaevalt vaatama lähen. aga minu lapsevanem just tahab näha, kas film on tõesti nii kehv kui räägitakse\npostitatud 19.03.2004 kell 21:13\nEi ole näinud, ega vaata ka. Minu jaoks ei vääri need filmid kalli kinopileti ostmist.\npostitatud 18.09.2005 kell 19:17\nSigade revolutsioon on päris hea, isegi kaasa saab elada natuke. Samas see teine film ei vääri üldse filmi nime, nu isegi Agent Sinikael on parem!\npostitatud 18.09.2005 kell 19:21\npraegu peaks kinodes jooksma uus eesti film "Malev", filmist kuulsin juba siis, kui see ideetasandil oli, nüüd peaks vaatama minema\npostitatud 19.09.2005 kell 00:06\nvot "Malev" on see film, mida kindlasti tahax vaadata ......promo sellele on küll väga kõva\npostitatud 19.09.2005 kell 16:06\n"Sigade revolutsioon" oli hea.\n"Malev´ast" olen näinud mingeid katkendeid.\nEi usu, et seda vaatama lähen.\npostitatud 19.09.2005 kell 16:10\n"Täna öösel me ei maga" oli läbikukkumine, "sigade revolutsioon" oli päris hea, arvestades fakti, et näitlejateks olid lapsed, heli oli ainult maru kehv\npostitatud 19.09.2005 kell 16:35\nVaatsin Agent sinikaela televiisorist. No kuulge sellist saasta pole eesti kineastid ikka juba mitu aastakümmet teinud. Isegi Punasel viiulil ja Hundiseaduste aegu olid olemas mingid stsenaariumid ja loogiline tegevus. Sinikaela puhul oleks võinud kogu muu filmi Heinloo ja Malmsteni voodistseeni ümbert ära lõigata.\npostitatud 16.01.2006 kell 17:55\nKinos ei käind vaatamas aga kui ilmusid videolevisse siis vaatasin selle "Sigade revulutsiooni" ära, ja austalt öeldes hea meel oli, et kinno ei läind, ma ei tea kas ma pole väga selle aja inimene või mis aga mulle kohe üldse ei meeldinud.\nSamas maitsed on erinevad, paljud tuttavad kiitsid seda filmi taevani.\npostitatud 16.01.2006 kell 19:14\nAga kuidas teile meeldis "Kohtumine tundmatuga"?\nTeleversioon mulle täitsa meeldis. Tiit Sukk oli Mati Tilbana niiägge Ja et on tulnukad, kes näevad välja nagu team Tipp&Täpp... siukse asja peale annab tulla!\nJa üldse see mõte teha film ETV ajaloost läbi huumoriprisma... väga hää.\nKinoversiooni ei jõudnudki vaatama\npostitatud 17.01.2006 kell 18:50\nise sattusin kinno ainult "malevat" vaatama-ja päris komish oli.\n"kohtumine tundmatuga"-lahedalt paroodia moodi värk.kuigi vahel vist natuke venis.\n"nimed marmortahvlil"-läks südamesse ja meeldis väga.isegi dvd raatsisin osta.\n"sigade revolutsioon"-küttis täiega üles,seisin pingelisemates kohtades arvuti ees ja röökisin tegelastega kaasa.ja tundsin vimma tollase aja piirangute ning nõmedate reeglite vastu.\n"agent sinikael"-ei liha ega kala-vaatasin siis ainult näitlejaid.\nkõigi poolt maha matertet "täna öösel..." pole näinudki.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0111649 sekundit