Kuidas öelda talle, et sul on väike peenis - Tutvumisleht\nÕige viis tunnistada, et te ei tööta seal all palju\nPriya-Alika Elias 13. detsember 2019 Jaga piiksumist Klapp 0 jagamist\nMõnikord pole te suhtes olles kindel, kuidas sõnastada delikaatne teema või keeruline teema. Muidugi pole üldse midagi öelda lihtne, kuid teema vältimine ei tee kellelegi head. Ebamugavad vestlused pakuvad teile malli, mida öelda - ja mida mitte öelda - ja miks, nii et saate neid keerulisi arutelusid pidada ilma, et need muutuksid täieõiguslikeks võitlusteks.\nPeeniseärevus on uskumatult levinud ja paljud mehed näivad muretsevat selle pärast, kas neil on piisavalt suur peenis. Nagu öeldud, kui teate, et teie peenis on keskmisest palju väiksem, võite mõelda, kuidas teavitada inimesi, kes sellega suhtlevad.\nPidage meeles: teil pole mingit kohustust oma andmeid avaldada peenise suurus . Võite lasta potentsiaalsetel partneritel ise teada saada. Kuid kui te ei soovi, et nad üllatuksid, võite soovida neile sellest eelnevalt teada anda. Kuidas saate sellist tüüpi uudiseid levitada? Ja millal täpselt? Teie õnneks oleme koostanud käepärase juhendi, mis aitab teil sellest valusast vestlusest graatsiliselt läbi saada.\n1. Oodake õiget hetke\nÄrge pahandage, et te ei paku oma kuupäevaga lõunasöögi ajal palju. See on äärmiselt isiklik vestlus ja seda ei tohiks isegi juhtuda, kui seks pole laual (mis tähendab, et see ei tohiks tõenäoliselt välja tulla esimesel kohtingul ). Vastasel juhul on teil oht, et kohting ütleb teile pakaseliselt, et ta ei kavatse teiega nagunii kunagi seksida.\nIdeaalis võite oodata, kuni see on tegeliku seksini - magamistoa privaatsuses, kui võtate mõlemad riided seljast ja on selge, mis juhtuma hakkab.\n2. Ära tunne vajadust vabandada\nSelle häbiväärsel viisil välja toomine muudab teie potentsiaalse partneri ainult ebamugavamaks. See on teie keha, see pole kohustus ega midagi, mida te valesti teete! Võimalik, et tunnete end ebapiisavana, kuid teil pole põhjust kahetseda.\nMainige seda sama asjalikult, nagu ütleksite oma sünnikuupäev või silmavärv.\nÖelge: Hei, nii ... enne kui me seda teeme, tahan, et teaksite, et ma olen väiksem kui võite oodata. Mõtlesin, et annan sulle head pead.\nÄrge peatuge sellel ega käitu veidralt, laske tal lihtsalt näha, et olete selles suhtes täiesti normaalne. Jah, mainige seda ja liikuge siis otse selle juurde, mis tegelikult oluline on: sugu ise.\nKui olete selle suhtes tõeliselt ebakindel, lisage julgelt kiire lahtiütlus.\nÖelge: Enne kui läheme kaugemale, annan teile teada, et olen keskmisest väiksem. Toon selle ainult sellepärast, et kipun mõnikord selle suhtes ebakindlaks muutuma. Loodan, et saate aru.\nAusalt öeldes on ta ilmselt ebakindel ka oma kehaosa suhtes ja ebakindlus ei tohiks toredat aega takistada.\n3. Seisa vastu tungile selle üle nalja visata\nÄrge öelge: Pean ostma XS kondoomid, igaks juhuks, kui mõtlete, kui pettunud te oleksite, kui me koos magaksime.\nKas olete stand-up koomik! Ei? Ärge siis selle üle nalja heitke. Jah, võite arvata, et see muudab olukorra vähem ebamugavaks, kuid võtke arvesse olukorda, kuhu oma partneri panete.\nMida nad peaksid sellega tegema? Naerma või ütlema midagi lohutavat? Lisate lihtsalt hetke veidrustele. Selle asemel, et endale nalja tagumik teha, mängige see lihtsalt lahedaks.\n4. Ära eelda, et see on oluline\nÄrge öelge: Ma tahan, et teaksite, et mul on väike peenis. Loodan, et te ei muuda minuga seepärast oma meelt.\nEi ei ei. Kõigepealt on see meeleheide.\nVeelgi olulisem on see, et see võib tegelikult solvavaks osutuda. Võib-olla poleks nad kumbagi sellest hoolinud. Lõppude lõpuks on seal palju naisi, kes ei hooli teie peenise suurusest! Tegelikult loeb peenise suurus teistele meestele palju rohkem kui naistele.\nSEOTUD: Mida naised peenise suurusest tegelikult arvavad\nVõite viidata sellele, et ta on madal; on parem mitte ette näha ega arvata tema võimalikku reaktsiooni teie avalikustamisele. Teavitage teda ja oodake, et näha, mida ta ütleb. Võimalik, et ta ei ütle üldse midagi.\n5. Ärge tundke vajadust üle maksta\nÄrge öelge: Vaata, ma tean, et mul on väike peenis, aga mul on suu nagu vaakumil. Ma korvan selle, kui lubate mul suukaudselt anda.\nSee lõhnab ka ebakindlust. Kui ta väljendab muret selle pärast, et läbitungiv seks ei paku rahuldust, võite välja tuua alternatiivsed viisid tema orgasmi tekitamiseks. Pidage lihtsalt meeles, et enamik naisi isegi ei tungi läbi penetratiivse seksi, seega pole see tõenäoliselt oluline.\nSEOTUD: Siin on see, mida peate naisorganismi kohta teadma\nÄrge uhkustage ega rääkige oma magamistoa oskustega - kõlab ainult nagu dušš. Alati on parim viis lasta tal ise teada saada. Võite pakkuda suukaudselt, ilma et teete selgeks, et maksate üle.\n6. Kui ta ärritub, siis lihtsalt lahku\nVõimalus, et teie kaaslane hulluks läheks, on ebatõenäoline, kuid igaks juhuks, kui see juhtub, on hea seks lõpetada, riided selga panna ja lahkuda.\nÄrge raisake aega, et proovida tema meelt muuta ega minna nii ebaküpsega tülli. Lõppude lõpuks ei vääri selline inimene teiega seksimist. Lõdvestuge ja pidage meeles, et väike peenis ei saa takistada teid vastastikku rahuldava seksi pakkumisel rohkete avatud partneritega.\nMiks on peenise suurus tähtsam kui arvate\nMüüdid seksimeeste kohta peavad õppima ASAP-i\nSiit saate teada, kuidas talle palun tungida


Segatud rohelised kreeka pähkli ja röstitud sibulaga - Traditsioonilised retseptid - 2021\nSelle salati parim osa on kaste. Lisage maitse saamiseks natuke kitsejuustu.\nSelle tegi 25 inimest\n2 suurt sibulat, viilutatud viiludeks\n250 ml oliiviõli, jagatud\n6 supilusikatäit šerri veiniäädikat\n700 g rohelist salatit\n120 g röstitud hakitud kreeka pähkleid\nKuumuta ahi 200 kraadini / gaasimärk 6.\nAsetage sibul lõigatud pool allapoole küpsetusplaadile. Nirista peale 2 sl õli ja puista üle suhkruga. Küpseta 30 minutit. Pöörake sibul ümber ja küpseta, kuni see on pruun ja karamellistatud, umbes 30 minutit kauem. Tõsta kõrvale jahtuma.\nPane sibulad köögikombaini, lisa ülejäänud õli, puljong ja äädikas. Püreesta ühtlaseks ja paksuks. Maitsesta soola ja pipraga. Katke ja jahutage, kuni see on jahtunud.\nSega suures salatikausis rohelised, 1/2 kreeka pähklit ja pool punast sibulat. Lisage roheliste katteks piisavalt kastet, segage hästi. Puista peale ülejäänud kreeka pähklid ja punane sibul ning serveeri.\nArvustused ja hinnangudKeskmine globaalne hinnang:(26)\nSee riietus muudaks kivimaitse heaks. Valmistamisel lisage sibula röstimispanni põhja kindlasti kõik krõbedad mustad tükid ja karamelliseeritud mahlad. Šerri ja kanapuljongi asemel kasutasin köögiviljapuljongit, natuke chevre'i, näputäis õunaäädikat ja näpuotsaga Worcestershire'i kastet. Riietumine pidi surema.-13. aprill 2003\nautor Elli Mae\nSee on hea riietus, kuid selle retsepti osas on parandusi. Esiteks on 2 "suurt" sibulat kuidagi ebamäärane. Ma arvan, et kasutasin lõpuks palju rohkem sibulat, kui ette nähtud, muutes kastme paksuks. Mõõtmiseks oleks parem kasutada naela või tassi. Teiseks tuleks mõningaid soola ja pipra mõõtmisi loetleda, et seda maitse järgi kohandada, sest seda on lihtne kahe silma vahele jätta. Kaste oli tõesti mahe, kui seda esimest korda serveerisin. -09. Jaanuar 2002\nKreeka pähklite ja punase sibula kombinatsioon koos kastmega on üsna tore üllatus. Pakitud roheliste lihtsuse tõttu on see retsept väga kiire! -22. Juuni 2000\nSibulakleidiga segatud rohelised röstitud kreeka pähklitega\nAsetage sibulaviilud, lõikepool allapoole, mittenakkuvale küpsetuspannile. Sega 1 spl õli tavalise palsamiäädikaga ja nirista segu sibulale. Tõsta eelsoojendatud ahju ja rösti aeg -ajalt keerates umbes 30 minutit või kuni kuldpruun ja karamellistunud.\nVõta ahjust ja pane kõrvale veidi jahtuma. Sa tahad, et sibulad oleksid kaste valmistades ikka üsna soojad.\nVeel soojalt asetage maitsestatud sibulad metallist teraga varustatud köögikombaini. Lisage ülejäänud 1/2 tassi pähkliõli koos puljongi ja valge palsamiäädikaga. Töötle ühtlaseks paksuks püreeks. Maitsesta soola ja pipraga. kui see on ette valmistatud, soojendage kastet veidi enne salatile lisamist.\nAsetage rohelised suurde salatikaussi. Kalla peale kaste, lisades roheliste katmiseks ja närimiseks piisavalt. Teil ei pruugi kogu riietust vaja minna. Viska hästi.\nLisage röstitud kreeka pähklid ja šalottsibul ning segage uuesti. Maitse ja vajadusel maitsesta veel soola ja pipraga.\nRöstitud köögiviljade ja#038 kinoa salat kreemja pähklikastmega\nMinu lemmik- ja tervislik toit? Lihtne. Röstitud või grillitud köögiviljad. Ma armastan neid nii palju, et mulle ei tundu kunagi tervislik toitumine, kui ma neid söön. Ma armastan neid kõige paremini siis, kui neil on just õige konsistents ja#8211 piisavalt õrn, kuid siiski õrna poole pealt (pehmed köögiviljad on minu jaoks keelatud). Täpselt õige kogus küpsetatud, nii et neil on suurepärane kergelt magus röstitud maitse, lastes samal ajal köögiviljal endal maitsta.\nKui ma söön hea meelega taldriku röstitud köögivilju, milles on vaid natuke soola ja pipart, siis õhtusöögi ajal meeldib mulle need sisukamaks salatiks muuta. Siin panin suurele taldrikule mõned segatud rohelised ja asetasin oma röstitud köögiviljad selle peale. Suur lusikatäis keedetud kinoat lisab valku ja hoiab mind täis. Natuke magusust puistasin peale natuke NatureBox Cranberry Medley’t, mis on kombinatsioon kuivatatud mustikatest ja jõhvikatest, mis on maitsestatud granaatõuna ja acai’ga.\nLõin ka uue salatikastme, millesse ma koheselt armusin. Seda nimetati “creamy ” pähklikastmeks, kuid tegelikult pole seal üldse piimatooteid. Kreeka pähklite, Dijoni sinepi, sidrunimahla, mee ja oliiviõli emulgeerimine annab sellele teravale kastmele kreemja konsistentsi. Tehke sellest topeltpartii ja hoidke seda kuni nädal aega külmkapis ning see sobib ideaalselt iga köögiviljaroa või salati kõrvale!\nToitumisvõimalused nende röstitud köögiviljavõileibade jaoks\nSelle retsepti saate hõlpsalt valmistada gluteenivaba kasutades oma lemmik gluteenivaba leiba.\nEt hakkama saada õlivaba, lihtsalt röstige köögiviljad õli asemel veidi puljongit ja kasutage oma lemmik õlivaba täisteraleiba.\nPole tuju võileiva jaoks? Pole probleemi! Köögiviljad ja kaste oleksid ideaalsed.\n. või mis tahes maitsvas koosluses võite unistada! Usu mind, kui ma ütlen, et tahad seda pähklikastet kõigele peale määrida.\nSiin on veel üks idee: muutke see crostiniks ja serveerige seda järgmisel peol!\nMa tõesti armastan selle röstitud köögiviljavõileiva maitseid ja loodan, et ka teile.\nSegatud rohelised pekanipähklite, kitsejuustu ja kuivatatud jõhvikatega\nVahusta väikeses kausis äädikas, sinep ja tüümian. Vahusta vähehaaval õli hulka. Maitsesta kaste soola ja pipraga.\nSega suures kausis rohelised, jõhvikad ja sibul. Sega katteks piisavalt kastet. Puista peale pähkleid ja juustu.\nKuidas hindaksite segatud rohelisi pekanipähklite, kitsejuustu ja kuivatatud jõhvikatega?\nSegatud roheline salat maasikate ja röstitud pekanipähklitega\n2 tassi segatud rohelisi\n2 tassi beebi rukola\n4 suurt küpset maasikat- õhukesed viilud\n1 küps avokaado- õhukesteks viiludeks\n1 tass porgandit- õhukeselt viilutatud või riivitud\n½ inglise kurk- neljandik\n1/4 punast sibulat- peeneks viilutatud\n½ tassi pähkli- või avokaadoõli\n1/4 tassi palsamiäädikat\n1 T seemneteta vaarikamoos\n1 t dijoni sinepit\nKas saate selle rohelise salati enne tähtaega valmis teha?\nSeda õunapähkli salatit saab valmistada enne tähtaega, kui hoiate seda mitmes osas eraldatuna ja kokku pannes. Kuna salatirohelised võivad pärast kastmega viskamist kiiresti närbuda, riietage see alles vahetult enne serveerimist.\nSiin on mõned näpunäited ette valmistamiseks:\nPeske rohelised ja hoidke kausis, mida kavatsete serveerida, või külmkapis kaetud säilitusanumas.\nValmista salatikaste ja säilita purgis. Kui serveerite mõne tunni jooksul, võite selle letti jätta, kuid kui valmistate kastme päev või rohkem ette, hoidke seda külmkapis ja ärge lisage peterselli alles vahetult enne kasutamist.\nKui serveerite salatit samal päeval, siis võite õuna, apteegitilli ja punase sibula sidrunimahlaga üle visata ja hoida serveerimiseni külmkapis. Kui valmistate päev enne seda, katke viilutatud õunad, apteegitill ja punane sibul vees ja hoidke külmkapis kuni kasutusvalmis. Kui olete valmis salati äravoolu täielikult kokku panema ja loksutama sidrunimahlaga.\nRösti kreeka pähklid, murenda juust ja valmista värske petersell. Hoidke külmikus eraldi mahutites kuni kasutusvalmis.\nTahaksin teada, kuidas see välja kukkus! Palun andke mulle sellest teada, jättes allpool arvustuse. Või tehke foto ja jagage seda Instagramis, märkige mind kindlasti @onceuponachef.\nSee kaunis röstitud peedisalat sobib ideaalselt õhtusöögi eelroaks.\n10 untsi segatud rohelisi (mulle meeldib friisi, radicchio ja mescluni segu)\n3 untsi kitsejuustu\n1/2 tassi kreeka pähkleid, jämedalt hakitud\n1-1/2 supilusikatäit Dijoni sinepit\n3 supilusikatäit punase veini äädikat, parima kvaliteediga, näiteks Pompeian Gourmet\n1-1/2 supilusikatäit hakitud šalottsibulat\n6 supilusikatäit taimeõli\nKuumuta ahi temperatuurini 425 ° F. Pühkige või nühkige peet puhtaks, seejärel lõigake varred ühe tolliseks (jätke sabad sisse). Asetage peet suurele fooliumitükile, piserdage oliiviõliga, seejärel mähkige nende ümber foolium, et moodustada korralik pakike. Rösti otse restil ahju keskel, kuni see on pehme, umbes 1 tund. Testi küpsust, torgates noaga läbi suurima peedi. Kui see kergesti siseneb, on see tehtud. Pakkige peet lahti ja laske sellel piisavalt jahtuda, et seda käsitseda. Naha koorimiseks kasutage käte või koorimisnuga, seejärel lõigake ½-tollisteks täringuteks (ma teen seda tavaliselt alumiiniumfooliumil, kuid võite kasutada ka plekikindlat lõikelauda või plaati). Kõrvale panema.\nVahusta väikeses kausis mee, Dijoni sinep, punase veini äädikas, šalottsibul, sool ja pipar. Pidevalt vahustades lisage aeglaselt ühtlase vooluna õli. (Teise võimalusena lisage kõik koostisosad purki, katke kaanega ja loksutage tugevasti segunemiseks.) Maitske ja vajadusel kohandage maitseaineid.\nAseta rohelised suurde kaussi, nirista peale umbes pool vinegrettist ja sega ühtlaseks. Lisage järelejäänud vinaigretti nii palju kui soovite ja visake uuesti. Jagage rohelised taldrikutele, seejärel puistage peedi, kreeka pähklite ja kitsejuustuga. (Põhjus, miks sa seda kõike lihtsalt salatikaussi kokku ei sega, on see, et peet muudaks kogu salati roosaks.) Serveeri kohe.\nPortsjoni kohta (6 portsjonit)\nRasv: 21 g\nNaatrium: 322 mg\nKolesterool: 7 mg\nSee veebisait on kirjutatud ja toodetud ainult informatiivsel eesmärgil. Ma ei ole sertifitseeritud toitumisspetsialist ja toitumisspetsialist ega Toidu- ja Ravimiamet pole selle saidi toitumisalaseid andmeid hinnanud ega heaks kiitnud. Toitumisalast teavet pakutakse viisakalt ja seda ei tohiks tõlgendada tagatisena. Andmed arvutatakse veebipõhise toitumiskalkulaatori Edamam.com kaudu. Kuigi annan endast parima, et anda täpset toitumisalast teavet, tuleks neid näitajaid pidada ainult hinnangulisteks. Erinevad tegurid, näiteks ostetud tooteliigid või kaubamärgid, värsked tooted ja kõik koostisosade töötlemise viis muudavad mis tahes retsepti tõhusat toitumisalast teavet. Lisaks pakuvad erinevad veebikalkulaatorid erinevaid tulemusi sõltuvalt nende toitumisfaktide allikatest ja algoritmidest. Et saada retseptis kõige täpsemat toitumisalast teavet, peaksite oma eelistatud toitumiskalkulaatori abil arvutama toitumisalase teabe koos retseptis kasutatud tegelike koostisosadega.\nGluteenivaba kohandatav märkus\nMinu teada on kõik selles retseptis kasutatud koostisosad gluteenivabad või laialdaselt saadaval gluteenivabades versioonides. Paljudes toitudes on peidetud gluteen, kui järgite gluteenivaba dieeti või valmistate gluteeniallergilisele inimesele süüa, lugege alati oma koostisosade etikette, et veenduda, et need on gluteenivabad.\nHeatheri spetsiaalne pähkliõli salatikaste\nPudelisalatikastmeid kasutan harva, kuna eelistan palju rohkem omatehtud variante. See on mu lemmik käsi. Seda on lihtne kokku panna ja see on nii maitsev. Sellest piisab vaid mõneks õhtusöögisalatiks - tehke ainult nii palju, kui ühe söögikorra jaoks vaja läheb, sest see hoiab ainult ühe päeva. Kreeka pähkliõli ja šalottsibul on siin kaks põhikomponenti - šalottsibulale võib lisada mis tahes magusat sibulat, kuid pähkliõli annab sellele ainulaadse maitse. Võin varieeruda, millist tüüpi salatid ja köögiviljad õhtusöögisalatisse lähevad, kuid kui ma seda kastet kasutan, lisan köögiviljadele alati veidi murenenud mahedat fetajuustu. Pähkliõli võib leida suuremast toidupoest koos teiste maitsestatud õlidega või gurmeeturgudel. Kreeka pähkliõli tuleb hoida külmkapis, kuna see rikneb toatemperatuuril kiiresti (kuid säilib külmkapis kaua). Inimesed on seda juba mõnda aega küsinud ja eile tegin selle lõpuks pliiatsi ja ampullpaberiga kõrvuti, et koostisosi hoolikalt mõõta. See riietab väga kergelt 4 väikest õhtusöögisalatit või 2 palju suuremat. Nautige! MÄRKUS: Kreeka pähkliõli on ekstra neitsioliiviõli, millele on lisatud pähkli maitset ja millel on ainulaadne pähkline maitse. Heade tulemustega võite kasutada ka teisi pähklimaitselisi õlisid (nt sarapuupähkel või makadaamia), kuid veenduge, et õli oleks pähklimaitseline. Midagi maapähkliõli sarnast ei saa kreeka pähkliõli asendada.\nSuvised Buddha kausid rohelise jumalanna Tahini kastmega\nVärsked ja terved Buddha kausid pruuni riisi, roheliste, kirsside, murakate, virsikute, mustade ubade, pistaatsiapähklite, punase sibula, avokaado, queso fresko ja rohelise jumalanna tahini kastmega nädal.\nNii hea, teil on vaja õnnelike pisarate pühkimiseks salvrätikut. Nii raevukas, et saate olla kuni kella kolmeni hommikul Gilmore Girlsi ja Carpool Karaoket vaadates. Nii toitev, et teil on tunne, et te ei pea enam kunagi midagi sööma. Välja arvatud rohkem kaussi.\nViimased nädalad olen igatsenud suvise ülalpidamise ülekausi järele. Midagi mahukat ja jultuvat selle suvise rumala McSassalot sassafras sassiga, mida ma näen kogevat.\nMa ihaldan midagi, millel on palju mitmekesisust ja tekstuuri (sisene das Buddha kaussi), midagi värvilist (sisestage luuviljad + rohelised segud + queso fresco + avo + & hellipyou get the point) ja midagi WOW nutikat (sisestage roheline jumalanna tahini kaste).\nVahustasin 4 erinevat söögikorda, kasutades paljusid samu koostisosi, mida näete selles retseptis, kuid ükski polnud täpselt see, mida otsisin. Aga need kausid. Need täpne kausid. Nad pakuvad kõike, mida ma tahan, hästi ümardatud ja puhta suvise suupistega.\nJa need kausid siiski. Krõmpsuv, krõmpsuv, lõhnav maitseplahvatus. Magus, terav, soolane, kreemjas ja kõik maitsed, iga tekstuur. Kõik alused? Kaetud.\nKui te pole Buddha kaussidega tuttav, on neil põhimõtteliselt ükskõik milline kauss, milles on riisipeenra kohal värskete ja keedetud roheliste, puuviljade, ubade, pähklite, juustu ja kastme segu. Nad on tavaliselt veganid või taimetoitlased ning pakitud täis ja hästi ümardatud, nagu Buddha ja rsquose kõht.\nMustad oad + pruun riis annavad teile täieliku valgu, lisaks on teil proteiiniprofiilile lisada pistaatsiapähklid, queso fresco ja tahini. Minu lihatoidulised sõbrad ja ndash lisavad julgelt grill- või rullkana.\nSaate neid kausse muuta mitmel viisil. Siin on mõned mõtted:\nErinevate puuviljade liitmine või lahutamine.\nKasutage oma lemmik riisitüüpi (keelatud või metsik riis oleks vinge)\nLisage oma lemmik rohelised ja ndash kas keedetud või toores & ndash nagu spinat, rukola, mangold või lehtkapsas.\nLisage kõvaks keedetud muna, kana või serveerige koos oma lemmikliha lõikega.\nMuutke roheline jumalanna traditsiooniliseks, kasutades basiiliku ja salvei asemel estragoni ja peterselli või kasutage oma lemmik värskete ürtide kombinatsiooni.\nLisage röstitud või grillitud köögivilju, näiteks suvikõrvits, kollane kõrvits, maguskartul, spargelkapsas ja/või baklažaan\nVaata videot: Такого Вы еще не пробовали! Новые Салаты на Новый год! Сразу 5 рецептов без майонеза! (Detsember 2021).\nCopyright 2021 \_ Segatud rohelised kreeka pähkli ja röstitud sibulaga...


Kärla Jahimeeste Selts: detsember 2015\nVaata, millist ilu on looduses meil ja mujal!\nPostitaja: Admin kell 16:12\nJaht muidugi. Kõigil, kel suurest pidutsemisest ja söögi-joogi manustamisest küllalt saanud, on võimalus endalt ülearune maha raputada, sest seltsi juhatus korraldab uue aasta avalöögina ühisjahi PÜHAPÄEVAL 3. JAANUARIL kogunemisega kell 9.30. Vaatamata meie senisele tublile tööle ja kõikide kohustuste täitmisele, on metsades ikka veel ülearu hirvepulle, metssigu ja rebaseid. Samas on hundid olnud aktiivsed siin-seal endast nõrgemaid kimbutamas. Neid kõiki me sel päeval siis küttima asumegi. Ennustuse kohaselt ootame ilmataadi aktiivsemat sekkumist ja ilma talvele kohasemaks muutmist.\nTULGE PIDUTSEMISEST VAEVATUD JA KA VAEVAMATA JAHIMEHED NING KÕIK NEED, KES SOOVIVAD AJUS ULUKEID METSAST VÄLJA AJADES ENDA ORGANISMI ÕIGESSE TASAKAALU VIIMIST! SAAGI JAGAMISE JUURES ON MEIL KÕIK SAMAL TASEMEL, OLE SA KÜTT VÕI AJAJA! KOHTUMISENI!\nSelle kutse juurde sobib foto 19. jaanuarist 2013, kus lumi ja -18 kraadine pakane ei takistanud jahi pidamist ja toreda jahisaagi saamist\nPostitaja: Admin kell 10:22\n2015. aasta üks parimaid loodusfotosid. Foto: Katie McVey/U.S. Dept O/Caters News Agency/Scanpix\nPostitaja: Admin kell 21:55\nUudis EJS kodulehelt:\nTänaseks on see kari juba oluliselt väiksem\nPostitaja: Admin kell 16:48\nSigade Aafika katkust jagu saamiseks leiutatakse üha uusi meetodeid. Nüüd on välja tuldud ideega iga kütitud emise eest pearaha maksma hakata. Aga kuhu jääb siis seni ulukite küttimise juures nii oluliseks peetud soolis-vanuseline tasakaal? Kas kult siis üldse enam põrsaste sigimise juures tegija pole ja kas neile katk enam külge ei hakkagi? Või koidab peagi aeg, kus metsad vaid katkukindlaid kulte täis on? Kes oskab neile küsimustele vastata?\nVähe sellest, et me võime juba isegi kevadel lõpptiine või karja juhtiva piimapõrsastega emise maha nottida (ei nimeta sellist tegu küttimiseks), nüüd saab selle eest veel sajaka ka. Jahimehele preemiaks, mitte trahvi! Oo tempera, oo mores!\nSellel pildil ei ole midagi valesti. See emis langes saagiks siis kui oli emiste küttimise aeg. Ja kütt ise ei jahtinud sajaeurost rahatähte, vaid ulukit.\nPostitaja: Admin kell 22:04\nJõustunud jahiseaduse muudatuste rakendumisega tuleb veel oodata\nOn selgunud, et jahiseaduse muudatused hakkavad kehtima alles Keskkonnaameti käskkirjaga. Üpris kummaline olukord, ent meie peame selle järgi käituma.\nLoe EJS selgitust:\nLaske ikka valgeks minna!\nPostitaja: Admin kell 12:17\nVaat see on alles tase:\nPostitaja: Admin kell 19:44


Statistika: keskmise palga ostujõud korteri ruutmeetrites kasvab – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nStatistika: keskmise palga ostujõud korteri ruutmeetrites kasvab\n02.01.2018 Tõnu Toompark\nSildid: Adaur, Adaur Grupp, EKFL, graafik, hind, kinnisvara, Kinnisvarakool, kinnisvaraturg, kommentaar, korter, kvartal, linn, maa, maa-amet, omanik, ostja, ostujõud, palgatõus, palk, statistika, Statistikaamet, Tallinn, tehing, Tõnu Toompark, turg\nEesti keskmine netopalk oli statistikaameti andmetel 2017 III kvartalis 968 eurot. Aastaga suurenes palganäitaja 7,3%. Eesti keskmine korteritehingu hind oli maa-ameti andmetel 2017 III kvartalis 1153 €/m² aastase kasvuga 6,0%.\nNii võime öelda, et korteriostja suhteline ostujõud kasvab, sest palgad kerkivad kinnisvarahindadest kiiremini.\nTallinna keskmine netopalk oli samal ajal 1096 € ja pealinna korteritehingu keskmine hind 1741 €/m². Aastane Tallinna keskmine palgatõus oli Eesti keskmisest aeglasem – see oli 6,6%. Keskmine korteritehingu ruutmeetrihind kasvas aastaga aga ainult 4,3%.\nNii saab tallinlane keskmise palga eest 0,63 m² keskmise hinnaga Tallinna korterit. Keskmise palga suhteline ostujõud Tallinnas on viimased 4 aastat püsinud enam-vähem samas suuruses ja olnud vahemikus 0,6…0,67 ruutmeetrit.\nEesti keskmine brutopalk oli 2019 I kvartalis statistikaameti andmetel 1341 €/kuus. See on eelmise aasta näitajast 8% rohkem. Eesti keskmine korteritehingu ruutmeetrihind oli 2019 I kvartalis 1286 eurot. 1971-1990 valminud korterite Eesti keskmine\nUuem uudis: Postimees: IRLi poliitikud asusid ründama Kallase kinnisvaramaksu ideed ››


Peamised erinevused: parakeetid on väikesed ja keskmise suurusega ning neil on pikad saba suled. Need võivad olla vahemikus umbes 7 kuni 18 ”. Lorikeetid on väikesed ja keskmise suurusega lehtpuu-papagoid, mis jagunevad eri alamliikidesse tänu nende spetsiaalsetele harjadega tangitud keeltele. Nad võivad ulatuda 6 kuni 16 ”suuruse suurusega ja neil on ka särav ploom.\nParakeetid ja Lorikeets on omavahel seotud, kuid kuuluvad erinevatesse alamperekondadesse. Mõlemad linnud on seotud ka papagoidega, kes kuuluvad ka samasse perekonda. Võib eeldada, et Parakeets ja Lorikeets on nõbu, millel on erinevad omadused ja harjumused.\nParakeetid on väikesed ja keskmise suurusega ning neil on pikad saba suled. Need võivad olla vahemikus umbes 7 kuni 18 ”. Parakeetide perekonnad hõlmavad erinevaid alamliike, sõltuvalt erinevatest teguritest, nagu piirkond, elupaik, toitumine ja välimus. Budgerigar Parakeet, tuntud ka kui "Budgie" või English Parakeet, on kõige levinum parakeet, mida müüakse ja kasvatatakse kogu maailmas. Mees- ja naissoost papagoi võib eristada väikeste ribade värvusega; kui aju on pruun või roosakas, on see naine, samas kui helesinine viitab sellele, et lind on mees.\nParakeetil on pikk sihvakas keha, pikk sabaõõnes, saadaval erksates värvitoonides ja see on konksul. Väikest papagoi võib nimetada ka parakeetiks. Parakeetid on pärit Austraaliast, Aasiast, Aafrika troopilistest ja subtropilistest piirkondadest, Kesk- ja Lõuna-Ameerikast, kuid nad on nüüd kogu maailmas tõugu. Papagoi toitumine koosneb peamiselt seemnest ja viljadest.\nLorikeetid on väikesed ja keskmise suurusega lehtpuu-papagoid, mis jagunevad eri alamliikidesse tänu nende spetsiaalsetele harjadega tangitud keeltele. Nad võivad ulatuda 6 kuni 16 ”suuruse suurusega ja neil on ka särav ploom. Lorikeeti perekondadel on umbes 50 alaliiki, millest mõned on ohustatud, näiteks Ultramarine lorikeet ja Blue lorikeet. Lorikeetide sugu on paljudes alaliikides raske eristada.\nSpetsiaalsed harjadega tangitud keeled on oluline osa nende toitumisest, mis võimaldab lindudel võtta lilledest nektarit ja õietolmu. Parakeetide toitumine hõlmab õietolmu, nektarit, puuvilju ja köögivilju. Lorikeetsil on ka konks, mis aitab neil ronida ja asju hoida. Lorikeetid on kohalikud Kagu-Aasias, Polüneesias, Paapua Uus-Guineas, Timor-Lestes ja Austraalias ning neid võib kõige sagedamini leida vihmametsades, rannikualadel ja metsamaades.\nParakeetide ja lorikeets'ide peamine eristav tunnus on lorikeets'i harjaga tangitud keel ja nende toitumisharjumuste suur erinevus. Lorikeets ei suuda püsida seemnepõhisel dieedil, samal ajal kui parakeetid ei saa elada nektaril ja õietolmu dieedil. Mõlemad liigid on tihedalt seotud papagoidega ja on intelligentsed ja mängulised linnud. Mõlemad linnud vajavad piisavalt ruumi mängimiseks ja tähelepanu pööramiseks. Neid saab õpetada rääkima ja teatud müra korralikult koolitama. Lorikeetid võrreldes parakeetidega on kallimad ja vajavad rohkem tähelepanu. Üksikasjalikumaid erinevusi leiate järgmisest tabelist:\nParakeetsidel on palju alamperioode.\nParakeetid on väikesed ja keskmise suurusega papagoi liigid, millel on pikad saba suled. Budgerigar parakeet, tuntud ka kui "Budgie", on kõige tavalisem parakeet. Parakeetid varieeruvad suuruselt umbes 7 "kuni 18" ja on väga värvilised linnud. Papagoidile sarnanevatel pappidel on ka konks-arve, mida kasutatakse ronimiseks, asjade hoidmiseks või närimiseks.\nLories või Lorikeets on väikesed ja keskmise suurusega arbored papagoid, mis jagunevad erinevatesse alamliikidesse tänu oma spetsiaalsetele harjadega tangitud keeltele ja nektari ja puuviljade toitumisele. Need on vahemikus 6 "kuni 16" ja nende värvid varieeruvad sõltuvalt nende liigist, kuid kõige sagedamini leidub neid värve. Enamiku liikide puhul on lindude sugu raske eristada.\nParakeetidel on sihvakas keha ja pikad, kitsenevad saba suled. Neil on ka konksuline arve.\nSpetsiaalselt harjatud keel keedetakse lillede nektarist ja õietolmust. Pikemate sabadega liike nimetatakse lorikeetideks, samal ajal kui lühikesi nüansid on tuntud kui loorid.\nParakeetidel on range segatüüpi toit. Segu peaks hõlmama idanenud seemneid, erinevaid puuvilju, rohelist toitu, kaubanduslikke graanuleid, hirsspihustit. Nad vajavad ka iga päev värskete, tumedate roheliste ja väikeste puuviljade viilude abistamist.\nLorikeetidel on spetsialiseerunud toitumine, mis sõltub peamiselt nektarist ja õietolmust. Märg nektar ja kuiv õietolm on nüüd saadaval lemmikloomade lugudes, mis muudab nende lindude toitmise lihtsamaks. Lindude tervise säilitamiseks on oluline ka igapäevane köögiviljade ja puuviljade tarnimine.\nParakeetide eluiga on 5-7 aastat.\nLorikeetid on tavaliselt elavad ja terved olendid ning nende eluiga võib olla 7-9 aastat.\nParakeetid vajavad suured puurid, mis võimaldavad maksimaalset liikumisruumi. Kui parakeet on keskmise suurusega puur, tuleb see harjutamiseks välja anda. Puur vajab ka lindude ahvenat istumiseks. Parakeetid on paarides või kogukonnas õnnelikumad.\nÜksikuid linde võib hoida väikestes puuris, kuid nad vajavad ruumi liikumiseks ja lendamiseks. Enamik lorikeet liike on paarides või kogukondades rohkem õnnelikud, samas kui mõned (punased, mustad ja kollased liblikad) eelistavad üksindust. Puuri alus peaks olema kergesti puhastatav alumiinium või mõni metallist.\nParakeetid on väga sotsiaalsed olendid ja saavad väga hästi kokku inimeste ja teiste lemmikloomadega. Parakeetid on linnukesed, mis on orienteeritud lindudele ja vajavad täisajaga kaaslast või maksimaalset kaaslast.\nLorikeetid on loodusest lahkuvad ja mõned liigid võivad olla teistega võrreldes agressiivsemad. Lorikeetid on väga aktiivsed ja nõuavad pidevat kaaslast ja stimuleerimist. Lorikeets on lärmakas ja neil on valju jutumine, kuid nad on intelligentsed olendid ja neid saab õpetada rääkima.\nAustraalia, Aasia, troopilised ja subtropilised piirkonnad Aafrikas, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.\nKagu-Aasia, Polüneesia, Paapua Uus-Guinea, Ida-Timor ja Austraalia.\nPuidust rohumaad, kuivad krabid ja avatud tasandikud; veekogudega piirnevad puitpinnad.\nRainforests, ranniku põõsad ja metsamaa.\nPesitsemine / paaritumine\nParakeetide kasvatamine on üsna lihtne. Parakeetid on monogamilised linnud, mis tähendab, et nad paarivad elu. Aretusparakeetide paarid peaksid olema kogukonnast eraldatud, sest nad võivad paaritumise ajal mõnikord olla agressiivsed. Parakeetid vajavad pesemiseks pesakasti.\nLood muutuvad paaritumise / pesitsemise ajal väga agressiivseks. Neid julgustavad teised kogukonna liikmed, kuid kui nad valivad paari, siis on parim, kui paar eraldada muust.\nParakeetid vajavad elamiseks puhtaid ja hügieenilisi puure, mis muutuvad määrdunud kohtades üsna kiiresti. Puurid, toiduained ja mänguasjad tuleb hoolikalt puhastada ja desinfitseerida (igal aastal).\nLorikeeti majapidamistingimused tuleb hoida puhtana ja kõik söömata toidud tuleb kohe eemaldada, et hoida neid tervislikena ja õnnelikena.\n10–100 USA dollarit, sõltuvalt liigist ja haruldusest.\n50–6500 dollarit, sõltuvalt liigist ja sellest, kui haruldased nad on.


Ai, Carramba! - UUDISED - Santa Maria - Anna elule maitset!\nAi, Carramba! Kauni Kadrioru tiigi ja pargi vahetus läheduses vana maja keldrikorrusel asub Carramba. Natuke peidetud, kuid teatud, sest on olnud seal juba kaua. Carramba on ehe mehhiko restoran, sellest annavad märku ka kaktused ja paljud mehhikopärased detailid aknalaudadel, mis jäävad möödujaile kergesti silma.\nPuuväravad, julged värvid, abstraktsed maalid, seinamaalingud, kaktused, värvilised vaibad ja linikud on need, mis on valmis „mehhikotunnet“ tekitama juba enne toidu laudatoomist. Tõeline Tex Mex restoran. Menüü on väga pikk ja seda sirvides on mehhikopäraste nimedega roogade seast väga keeruline otsustada, milline hea asi see kõige parem võiks olla. Täidetud jalapeñod, kanatiivad - tahaks proovida ju kõike natukene, et köögist paremat aimu saada. Meile soovitatakse valikut nimega Cantina Fiesta (385.-), kus on mitmeid erinevaid suupisteid ja kastmeid. Tõepoolest, seal on eelpool nimetatud täidetud jalapeñod ja kanatiivad, kui ka grillribid, juustupulgad, sibularõngad, röstitud juustu-salsasaiad, fajitad, salat, nisutortillad ja erinevad cantina-kastmed – guacamole, juustu-koorekaste, oakaste ning cheddar-juustu kaste. Menüüs on küll tagasihoidlikult kirjas, et eine on vähemalt kahele inimesele, kuid tegelikult saaks sellest kahekordsele kandikule serveeritud valikust söönuks ka neli inimest.\nMaitsesime ka suppi – Crema de Aguacates (55.-) – avokaadokreem kanalihaga, omapärane, väga mahe ja pehme maitsega supp. Kindlasti tahtsime ära proovida ka maisitortillad, mida siitkandist väga kergelt ei leia. Carrambal on pakkuda Enchilada con Carne (100.-), mis valmistatud ehtsatest maisitortilladest – lisandiks mehhiko riis, oakaste, salsa ja juustu-koore kaste. Ülimalt mahlane, mõnusalt juustune ja pehme - toitev suutäis. Eine lõpuks oli loodud tõeline Mehhiko õhkkond, suu mäletas veel äsjaproovitud teravaid ja mahedaid maitseid ning kõrvu kostis lõbus hispaaniakeelne muusika.\nRestoran Carramba asub Kadriorus Weizenbergi ja Poska tänava nurgal (Weizenbergi 20a) ning on avatud E-L 12.00 – 23.00 ning P 12.00 – 20.00. Restoranist Carramba on võimalik ka kaasa osta või neid kohapeale toitlustama kutsuda.


Eesti Vabariigi kõne 93. aastapäevaks. | Ühiskond - Ühiskonnaõpetus\nEesti Vabariigi kõne 93. aastapäevaks. (1)\nKõne Eesti Vabariigi 93 aastapäevaks.\nKallid kaasõpilased, lugupeetud õpetajad! Õnnitlen Teid kõiki Eesti Vabariigi 93. aastapäeval.\nMeist, õpilastest, enamikud on sündinud vabas Eesti Vabariigis ning okupatsiooniajaga kokku puutunud ei ole. Veelgi enam, vaevalt , et mõni täna siin viibiv õpilane omab mälestusi ajast, kui Pika Hermani tornis ei lehvinud sini-must-valge lipp ning 23. veebruaril tähistati Nõukogude armee aastapäeva. Inimesed tunnetavad ajalugu läbi isikliku mälu- prisma .\nEesti Vabariigi sünnist möödub homme\nDJS2MMYD Õppematerjali autor\nisikliku mälu, eesti riik\nm2ngel: Oli abiks!\nHea Eesti Vabariik, Palju õnne sünnipäevaks! Sinu sünnist möödub homme 94 aastat ja nende aastatega on muutunud nii maailm kui ka Sina. 94 aastat tagasi astusid maailma noore ja nõrgana. Sinu esime...


Kopteri rootor – Vikipeedia\nKopteri pearootor või rootorsüsteem on mitmete pöörlevate labade kombinatsioon ja juhtimissüsteem, mis genereerib kopteri liikumiseks vajaliku aerodünaamilise tõstejõu.\nPearootor on paigaldatud vertikaalsele võllile, erinevalt kopteri sabale paigaldatud sabarootorist, mis on ühendatud pearootoriga ülekannete kaudu.\nPearootor tõstab kopteri üles ja hoiab teda õhus. Kõik tiiviku labad tekitavad võrdsel hulgal tõstejõudu. Pearootorit liigutades on võimalik helikopteri nina üles või alla suunata (suuna muutmiseks kasutatakse sabarootorit).\nPearootor kuulub kriitilise tähtsusega kopteridetailide hulka. Kui rootor kaotab mingil põhjusel ühe laba või see deformeerub suures ulatuses, tekib kopteril tugev vibratsioon ja kogu rootor laguneb suure tõenäosusega laiali, mis põhjustab omakorda kopteri kiire allakukkumise.\n↑ 1,0 1,1 Mis võib saada helikopterile saatuslikuks\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kopteri_rootor&oldid=5045283"\nLehekülje viimane muutmine: 9. juuli 2018, 15:01\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:01, 9. juuli 2018.


Armee halduspersonal (42L) Töö kirjeldus\nMärkus. Armee kõrvaldas selle MOS 2006. aasta juulis. Allpool esitatud teavet säilitatakse siin ainult ajaloolistel eesmärkidel.\nAdministratiiv spetsialist teostab järelevalvet või täidab administratiivseid, kantselei- ja kirjutamisülesandeid. MOS 42L-i kohustused igal oskuste tasemel on järgmised:\n(1) 1. taseme oskus . Tüübid sõjaväe ja mittesõjaline kirjavahetus eelnõu ja lõplik koopia. Kasutab kirjavahetuse ettevalmistamisel Inglismaa koosseisu ja grammatika põhimõtteid. Korrekordid kirjutasid dokumente lähtedokumentide vastu. Kogub lõpptoote läbivaatamiseks, autentimiseks või muuks paigutamiseks. Koostatakse registreeritud või sertifitseeritud postitus lähetamiseks. Avab, sorteerib, kasutab marsruute ning edastab sissetulevat kirjavahetust ja sõnumeid. Koostatakse vahekontrolli dokumendid ja säilitatakse ajutised failid. Märgib kviitung registreeritud ja sertifitseeritud kirja vastu ja võtab selle vastu. Kuupäev ja lähetab väljamineva kirjavahetuse ja sõnumeid. Valmistab ja haldab funktsionaalseid faile MARKSi kohta. Võtab väljaandeid, loob ja haldab väljaannete raamatukogu. Taotlused ja varud tühjad.\n(2) oskuste tase 2 . Teostab tipptingimusi ja tööülesandeid, mis on näidatud eelneval oskuste tasemel, ning annab masinakirjutajatele ja kirjaliku personali jaoks tehnilisi juhiseid haldusküsimustes. Korrektuuribüroo vastab heakskiidetud lühendite vormingule, sisule ja kasutamisele. Vastab personali päringutele ja nõustab personali haldus- ja kantseleis. Salvestab ja haldab logisid, loendeid, staatuslaateid, graafikuid, graafikaid ja vaatekaarte. Kombineerib rutiinset kirjavahetust.\n(3) oskuste tase 3 . Juhib haldusülesannete täitmist. Arvamused ja muudatused enne avaldamist, esitamiseks allkirjastamiseks või muul viisil. Korralduse nõuetekohase esitamise tagamiseks korraldab faile korrapäraselt. Kontrollib paljundamisrajatiste kasutamist ja kommentaare, mida tuleb reprodutseerida. Planeerib ja korraldab kontoritegevust, et kaasata publikatsioone ja vorme haldus- ja büroo haldusmenetlusi. Kirjutab kontorit SOP, töökirjeldusi ja direktiive, määrab kindlaks kontoriseadmete, tarvikute ja ruumi nõuded. Planeerib kontori kujundus. Reklaamid, vastuvõtud, varud ja kontoriseadmete käsiraamatud. Koordineerib haldustegevust teiste organisatsiooniliste elementide ja töötajate sektsioonidega. Loob posti kättetoimetamise marsruudid ja skeemid ning korraldab postisaadetiste levitamise. Sertifitseeritud salastatud dokumentide haldajana. Märgid laekumisi, palke, varusid, faile ja salastatud dokumente. Koostatakse dokumendid hävitamiseks või muuks paigutamiseks. Tagab dokumentide nõuetekohase aruandekohustuse liigituse alusel.\n(4) oskuste tase 4 . Jälgib administratiivseid ülesandeid ja täidab ülesandeid eelneval tasemel, jagunemise, võrreldava või kõrgema taseme peakorteris. Pakub tehnilist koolitust ja juhiseid alluvatele ja toetatavatele üksustele.\n(5) oskuste tase 5 . Jälgib haldusülesannete täitmist haldus- või sarnasel elemendil rajoonis, võrreldavas või kõrgema taseme peakorteris. Inspekteerib allüksuste üksusi ja annab soovitusi puuduste kõrvaldamiseks või haldustegevuse parandamiseks.\nFüüsilised nõuded reiting ja kvalifikatsioon MOS esmakordseks määramiseks . Haldustöötajatel peavad olema järgmised kvalifikatsioonid:\n(1) Keskmise füüsilise nõudluse reiting .\n(2) füüsiline profiil, 323222.\n(3) minimaalne punktisumma , 95 sobivust piirkonnas CL.\n(4) Võime kirjutada minimaalse kiirusega 25 neto sõna minutis.\n(5) Ametlik väljaõpe (MOS 42L kursuse läbimise juhendamine, mis toimub USA armee adjutantsi kooli egiidi all) on kohustuslik.\nc. Täiendavad oskuste identifikaatorid\n(1) E3 - administratiivhaldur (SPC läbi SSG).\n(2) E4 - atašee haldusabi.\n(3) F4 - postiinsener.\n(4) F5 - postiteenused.\n(6) 2S - lahingutegevuse personalioperatsioonid (oskuste tase 3 ja kõrgem).\n(7) 4A - ümberklassifitseerimise koolitus.\nInformatsioon on saadud relvajälgede salvestisest 611-21\nMiks tööandjad ei anna tagasilükatud kandidaatidele tagasisidet\nHobuste fotograafi karjääriprofiil


Arheoloogid õpetavad huvilistele muinasaja käsitööd | Tartu Ülikool\nArheoloogid õpetavad huvilistele muinasaja käsitööd\nTartu ülikooli arheoloogid hakkavad Rõuge muinasmaja eksperimendi raames nüüd huvilistele ka muinasaegset käsitöötegemist õpetama. Koolitused toimuvad 10.–18. juulini.\nSeminarid noortele muinasajahuvilistele saavad teoks TÜ arheoloogide, Est-Lat-Rus projekti "Arheoloogia, võim, ühiskond" ja MTÜ Arheopolis koostööna. Tegemist on arheoloogilise eksperimendi jätkuprojektiga, kus 2010. –2011. aastal rekonstrueeritud rauaaja keskkonda rakendatakse interdistsiplinaarses haridusprogrammis. Läinud talvel elas grupp arheoloogia üliõpilasi eksperimendi korras nädal aega Rõuge muinasmajas.\nProjekti keskseks tegevuseks on töötoad, kus noortele õpetatakse muinasaegsete esemete valmistamist. Keskendutakse eelkõige valmistamise protsessile, st esemete valmistamisel kasutatakse autentseid töövahendeid ja -võtteid. Lisaks praktilisele tegevusele on projektis ette nähtud ka teoreetiline osa, kus avatakse valmistatavate esemete arheoloogiline taust, tutvustatakse arheoloogide tööd ja arheoloogia uurimismeetodeid.\nÜritus toimub kahes vahetuses ning mõlemas on neli päeva planeeritud töötubadele. 14. juulil kohtuvad kaks gruppi ühisel õppereisil Võrumaa muististele.\nSeminaripäevadel (10.–13. ja 15.–18. juulil) võivad kõik muinasajahuvilised vaatama tulla, kuidas noorte käte all valmivad esemed, mida valmistasid meie kauged esivanemad.\nEuroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi Eesti–Läti–Vene piiriülese koostöö programm 2007–2013 toetab rahaliselt ühiseid arendustegevusi regiooni konkurentsivõime parandamiseks, kasutades ära regiooni potentsiaali ja soodsat asukohta Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni vahelisel ristteel.\nProgrammi koduleht: www.estlatrus.eu\nLisainfo: Viire Pajuste, projektijuht, 55 48 781, viire.pajuste [ät] ut.ee


Põhiline sisu Han dünastia õiguse - Pages  - World entsüklopeediline teadmisi\nPõhiline sisu Han dünastia õiguse\nPõhieesmärk Han dünastia õigussüsteemi seisneb üldise hoolduse feodaalne poliitiline süsteem, majanduslikud suhted ja ühiskondlik kord. Põhiline sisu Hiina seaduste, võib üldjoontes jagada mitmes valdkonnas:\n1 üldine hooldus keiser tuum tsentraliseeritud süsteemi, mis keskendub võitlusele kahjulike keiserliku käitumist nõrgenenud prints esindajana kohalike jõududega.\nHani dünastia õigusaktidega ette nähtud rida hooldustasu keiser ohutuse ja väärikuse, ilma liikmeks palee värav, kaotas Lanna, mitte lossi valvur, selgeks teha tänavatel, sirgendamine süsteemi Jiaozhao, lugupidamatu, laimav, mitte sobivate sõnade jms ja kehtestatud väga karm karistus. Vahepeal alguses Lääne-Hani dünastia, keskmise, on välja töötanud "vasakule valitsuse seaduse", "Spirits kuldne reegel", "Shang Fang seaduse" ja "Erakond õiguse adjunction on" võidelda poliitilise, majandusliku ja kõik ohvitser, etikett jne nõrgestada kohaliku sõjalise Governors jõud, kohalike jõududega kõrvaldada ohtu keskasutus, et kindlustada keiserliku võimu keskne tsentraliseeritud süsteemi.\n2, karmi represseerimise ohustada erinevate riiklike eeskirjade vastu käitumist ametnikud tugevdada repressiivne.\nHan õiguse "mäss", "vargad", "Qundao", "Esimene Puunia", "liiklus dieet", "Jieqiu" ja muid tegevusi suhtes väga ranged karistused, tavaliselt sugulased surmanuhtluse ja isegi istuda. Selleks, et tugevdada rolli repressioonidest Han dünastia oli ka välja töötatud, "Shen elu seadus" ja "Michi nii vertikaalne õiguse", lisades ametnikud jälile ja karistada kriminaalkorras.\n3, kasutamise õiguslikud vahendid, et reguleerida riigi majandust, säilitades feodaalne era- süsteemi.\nHan õiguse õigusnorme omandiga seotud suhteid kodanikukaitse, võlad, lepingud, laene jne on pidevalt rikastatud. Vahepeal Han pöörama tähelepanu ka kasutada seaduslikke vahendeid, et tagada huvide feodaal riik, nagu Lääne-Hani dünastia, on kaks kaubandussuhted on seadusega piiratud: üks soola, rauda, vaid frantsiisipõhiselt riigi poolt; üks väliskaubanduse, ametlikult heakskiidetud.\n4, säilitades feodaalne patriarhaalne ja feodaalne hierarhia.\nHani dünastia "filial vagadus" ja teised eetilised maksud, laiendamiseks karistused on järk-järgult suurenenud, mõned konfutsianistlikke ideid ilmne värvi, nagu "Isa ja poeg Conceal", samuti on kujunenud õiguslik erikord. Kui Han keiser "esimene suudlus oli peida" Hani dünastia "Adjudging" ja see on ilmne ilminguid.


Axami V-8001 pooleldi polsterdatud rinnahoidja\nAvaleht>Pesukollektsioonid>Rinnahoidjad>V-8001 osaliselt polsterdatud rinnahoidja\nV-8001 osaliselt polsterdatud rinnahoidja\nLuksuslik kuldne sära ja naiselik pits, mis on kombineeritud pehme tülliga - see on imeilus osaliselt polsterdatud rinnahoidja V-8001. Imelised detailid täiendavad ebatavalist kooslust. Rindade vahelisel alal olev tüll on beeži värvi. Õlapaelad on eest kahe peenikese kuldse säraga paelaga ja tagant musta värvi paelaga. Õlapaelad on reguleeritavad, aga ei ole eemaldatavad. Ideaalne koos sama kollektsiooni püksikute ja stringidega. Tooted on müügil eraldi.\nToote kood: V-8001\nMaterjal: polüamiidi 35%, elastaani 3%, puuvilla 21%, polüuretaani 14%, polüestrit 27%


VPS tervitab ja teenindab klienti\nVoice Processing System peaks eesti keeles kõlama kui automaatne kliendi häälega juhtimise süsteem. See on koledalt kohmakas nimetus, sellepärast nimetame seda lihtsalt VPSiks. Süsteemil on hulganisti funktsioone, millest põhilised on:\n- kolmekeelne menüü\n- individuaalne programm\n- teavitamine teate saabumisest\n- faksi detektor\n- kõne salvestus\n- pidupäevade tervitused\nSüsteemi programmeerimisel on võimalik teda kujundada just vastavalt tarbija vajadustele. Võimalusi on palju.\nKujutame ette, et helistate firmasse, millel on VPS. Oletame, et esimesel liinil on automaatsekretär. Esiteks laseb süsteem valida keele. Tuleb ära märkida, et süsteem reageerib ainult toonvalimissignaalile. Selle järel satute menüüsse, milles valite välja vajaliku. Näiteks:\nSellest menüüst lähete üle allmenüüsse, kus pakutakse sama skeemi järgi töötajate nimesid.\nhärra Tormas valige 1\nhärra Kuusk valige 2\nproua Bergman valige 3\nVajaliku inimese kättesaamiseks jääb ainult vajutada klahvile. Kui abonenti momendil pole, võimaldab süsteem vastavalt individuaalsele programmile\nI minna algmenüüsse;\nII võtta ühendust teise abonendiga;\nIII jätta teade abonendi postkasti;\nIV jätta teade firma üldisele automaatvastajale;\nV saata faks (faksi detektor suunab automaatselt faksile);\nVI lõpetada ühendus.\nKui te oleks algmenüüs vajutanud nelja, siis oleksite sattunud intervjuusse. Intervjuu on kasulik mitmes valdkonnas (töölevõtt, küsitlus, tellimuste vastuvõtt jne), võimaldades säästa aega ja tööjõudu. Intervjuu küsimusi võib salvestada kuni 10. Vastuseks antud aeg on ka vabalt programmeeritav.


Tunne Kelam: ebamäärasus kommunismikuritegude hindamisel lõhestab Euroopat - Arvamus\nTunne Kelam: ebamäärasus kommunismikuritegude hindamisel lõhestab Euroopat\n22. august 2015, 9:21\nEuroopa Parlamendi saadik Tunne Kelam kirjutab kommunismi- ja natsismiohvrite mälestuspäeva eel, et moraalne ja poliitiline ebamäärasus kommunismikuritegude hindamisel lõhestab Euroopat jätkuvalt idaks ja lääneks, isegi 26 aastat pärast Berliini müüri mahakiskumist ning 11 aastat pärast Ida-Euroopa riikide astumist Euroopa Liitu.\n23. augustil täitub 76 aastat ühest 20. sajandi rängimate tagajärgedega kuritegelikust kokkuleppest – Molotov-Ribbentropi paktist, millega kaks maailmavallutusele orienteeritud diktaatorit sõlmisid küünilise sobingu Euroopa vastastikusteks mõjusfäärideks jaotamise kohta.\nSee sobing, mida ajaloos tuntakse lühendatult MRPna, otsustas iseseisvate Balti riikide saatuse, teisisõnu nende allaneelamise Nõukogude Liidu poolt, millega hitlerlik Saksamaa nõustus. See tõsiasi on üldtuntud. Ometi, märksa vähem teadvustatakse, seda eriti Läänes, tunduvalt laiema kandepinnaga tõsiasja. Seda, et MRP avas vahetult tee Teiseks maailmasõjaks, mis algas kõigest nädalapäevad pärast Nõukogude ja Saksa välisministri Molotovi ja Ribbentropi antud allkirju.\nAlates aastast 2004 olen püüdnud Euroopa Parlamendis järjepidevalt rõhutada fakti, et Teise maailmasõja vallandamiseks läks vaja kaht diktaatorit. Hitlerist üksi ei piisanud. Inglise keeles kõlab see: «To launch World War Two, you needed two!» Ilma Stalini sõbraliku toetuseta ning kaasosalisuseta poleks Hitler saanud rünnata Poolat 1. septembril 1939. Paar nädalat hiljem järgnenud Nõukogude sissetung Poolasse ning edasine Balti riikide ja Moldova sõjaline anastamine osutasid selgelt, et Nõukogude Liit osales algusest peale aktiivselt Euroopa vallutamises MRP alusel temale määratud aladel.\nKui sellele ebaõigluse tunnetusele ei taheta ega osata vastust anda, otsib see pinna all omasoodu alternatiivseid väljapääse. Mõnigi kord äärmuslik-radikaalsete, kaasa arvatud pahempoolsete liikumiste vormis.\nKõnealust Nõukogude Liidu kaasvastutust Teise maailmasõja vallandamise eest on õige keerukas selgitada kolleegidele Läänes, kus Stalinit mäletatakse Hitleri-vastase koalitsiooni juhtide hulgas, kes aitasid Saksamaad purustada. Et Stalin 1945.aasta Potsdami konverentsil MRPga 1939/40. aastal sooritatud vallutused säilitas ning neid veelgi kasvatas, see tõsiasi jääb hõljuma mingisse halli tsooni, mis välistab selgete järelduste tegemise.\nSuurel määral tuleneb aastakümneid püsinud ebavõrdsus Hitleri ja Stalini võrdselt inimvaenulike režiimide ja nende ohvrite erinevast hindamisest. Moraalne ja poliitiline ebamäärasus kommunismikuritegude hindamisel lõhestab Euroopat jätkuvalt idaks ja lääneks, isegi 26 aastat pärast Berliini müüri mahakiskumist ning 11 aastat pärast Ida-Euroopa riikide astumist Euroopa Liitu.\nKuid asi pole üksnes moraalses või poliitilises hinnangus. Fakt on see, et Ida-Euroopas üle 40 aasta võimutsenud kommunistlike režiimide all kannatanute, sealhulgas otseste ohvrite arv ulatub kümneisse miljonitesse. See pole ajalugu. Need on elavad inimesed, nüüdsed ELi kodanikud, kes mainitud ebavõrdsust ning ükskõiksust vahetult tunnetavad.\nNatsismikuritegude kohta on rahvusvahelisel autoriteetsel tasandil langetatud selge otsus, millest tuleneb sama selge kohustus: «Ei iial enam!» Kommunismi massiliste inimsusevastasete kuritegude hindamine on jäetud sisuliselt vabaks – eurokeelt kasutades delegeeritud lähimustasandile, kus iga asjaosaline riik võib ise otsustada, kas selle kohutava painava pärandiga midagi ette võtta ja kuidas. Sellest johtub teine oluline takistus: enamikus kommunismijärgseis riikides on suurema aja võimul olnud valitsused, kes on sellestsamast kommunistlikust režiimist sujuvalt välja kasvanud. Loota neilt selget hinnangut oma äsjase mineviku kohta oleks sinisilmne.\nKuid miljonite elavate kommunismi all kannatanute reaalsus püsib. Püsib edasi nende masendustunne, et kannatustest pole olnud kasu – ülekohut ei tunnustata, uued ühiskonnad on teinud väga vähe, et ilmutada ohvritega solidaarsust, neid moraalseltki väärtustada, kõnelemata kompenseerimise katseist ning süüdlaste vastutuselevõtmisest. Minu kogemus Euroopas osutab, et kui sellele miljonite teadvuses ja hinges hõõguvale ebaõigluse tunnetusele ei taheta ega osata vastust anda – kas või moraalse ja poliitilise tunnustuse teel –, otsib haavatud ebaõiglus pinna all omasoodu alternatiivseid väljapääse. Mõnigi kord äärmuslik-radikaalsete, kaasa arvatud pahempoolsete liikumiste vormis.\nOlles nende seas, kes esimeste hulgas valiti 2004 suure laienemise järel Euroopa Parlamenti, kohtasin esimestel aastail vanemate riikide ja nende esindajate lihtsustavalt heatahtlikku suhtumist stiilis «tore, et olete lõpuks Euroopasse jõudnud. Teil oli raske minevik, aga see on tänaseks selja taha jäänud. Nüüd hakkame koos ühist tulevikku ehitama...» Kümmekond aastat hiljem võin öelda, et ühise tuleviku eduka loomise eelduseks on ühine tähelepanu ning solidaarsus mineviku vastu. Üksnes kõigi liikmesriikide mineviku, selle kogemuste ja tasakaalustatud ja õiglane hindamine loob aluse tasakaalustatud ja kõigi jaoks võrdseks homseks.\nAlustasin katseid meie mineviku lülitamiseks üldeuroopalikku raamistikku veel enne ametlikku liitumist. See sündis Brüsselis, veebruaris 2004 Euroopa suurima poliitilise ühenduse, Euroopa Rahvapartei kongressil, kus me Vytautas Landsbergisega saavutasime erakorralise resolutsiooni vastuvõtmise totalitarismipärandi teemal koos ettepanekutega seda mälestada erilise päevaga, rajada kommunismimuuseum ning avada arhiivid. Aastal 2006 valmistasime koos Vytautas Landsbergise ning Läti delegatsiooni juhi Valdis Dombrovskisega ning andsime Euroopa Parlamendile pidulikult üle mälestustahvli, mis on pühendatud 1941. aasta juuniküüditamiste ohvritele.\nKonkreetseks ettevalmistuseks Euroopa Parlamendi ametlikule algatusele kujunes juunis 2008 vastu võetud Praha deklaratsioon Euroopa südametunnistusest ja kommunismist. Selle formuleerimisel osalesid aktiivselt mitmed Euroopa Parlamendi saadikud. Deklaratsioonile andis esimesena allkirja endine Tšehhi president Vaclav Havel, teisena nüüdseks Saksa presidendiks tõusnud Joachim Gauck.\nAastal 2009 täitus europarlamendi järjekordne mandaat, kevadsuvel seisid ees uued valimised. Küsimus muutus järjest dramaatilisemaks: kas suudame ka europarlamendis algatada Praha deklaratsiooni taolise dokumendi? Ega EP senine koosseis selleks palju lootust ei andnud, kuid uue koosseisu suhtumisi oli veelgi raskem ennustada. Polnud kindel, kas ja kui palju idee autoreid parlamenti tagasi valitakse. Põhilisteks eestvedajateks kujunes üheksaliikmeline algatusrühm, kuhu kuulusid peamiselt Euroopa Rahvapartei fraktsiooni liikmed: tšehhitar Jana Hybaskova, Briti konservatiiv Christopher Beazley, mõjukas Ungari poliitik Josef Szajer, poolakas Jacek Sariusz-Wolski, Rootsi delegatsiooni juht Gunnar Hökmark ning eelmainitud Vytautas Landsbergis ja Tunne Kelam.\nOtsustasime, et ainus eeldus edu saavutamiseks on võimalikult aktiivne toetajate otsimine. Meie algatusrühm tutvustas Praha deklaratsiooni põhimõtteid Euroopa Komisjoni presidendile Barrosole, justiitsvolinik Barrot'le, EP presidendile Pötteringile, samuti fraktsioonide juhtidele. Mäletan kohtumist roheliste tolleaegse juhi, värvika Cohn-Benditiga, kes esitas terava vastuküsimuse: «Aga miks teie enda fraktsiooni juhid seda küsimust presidentide konverentsil ei tõstata? Ma ütlen teile miks – nad kardavad.» Roheliste taha asi igal juhul ei jäänud. Kuid selgitustööd tuli samavõrra teha omaenda Rahvapartei fraktsioonis, mis oli suurim, kuid ka vaadetelt üsna mitmekesine.\nMeie lähtekohaks oli vajadus teadvustada võrdselt kõigi totalitarismiohvrite saatust, saavutada nende mälestuse jäädvustamine ning iga ohvri väärikuse austamine. Ainult selline suhtumine saab tagada, et möödunud sajandi koletislikud kuriteod ei kordu 21. sajandil. Kuni sellist võrdset suhtumist ja hinnangut pole saavutatud, jäävad Euroopa väljakuulutatud väärtused, esmajoones solidaarsus, kahepalgelisteks ning see ohustab konkreetselt Euroopa Liidu ühtsust ja integratsiooni.\nKaua taotletud muutus europarlamendi fraktsioonijuhtide suhtumises toimus 19. märtsil, mil otsustati, et algatusrühma esitatud totalitarismipärandi teemalised küsimused Euroopa Komisjonile laiendatakse 25. märtsi üldkogu debatiks. Ja mis kõige tähtsam – et debatile järgneb EP resolutsioon. Seda viimast oli kõige raskem välja võidelda. Tavaline viis lahendusest kõrvale libiseda on nõustuda – kui teemat ei õnnestu just otse laualt lüüa – aruteluga, kuid vältida konkreetset väljundit resolutsiooni näol, mis jääb ametliku dokumendina püsima ning hakkab mõjutama ka Komisjoni ning valitsuste suhtumist. Resolutsiooni hääletamine lükati debatist eraldi 2. aprilli Brüsseli lühiplenaaristungile.\nNaasnud 19. märtsi hilisõhtul Brüsselist koju, alustasin algatusrühma volitusel resolutsiooni teksti ettevalmistamist, mille sain valmis järgmiseks hommikuks. Järgmiseks sammuks oli resolutsioonile toetusallkirjade kogumine. Olime algusest peale seisukohal, et totalitarismiteemaline algatus ei tohi piirduda Ida- ja Kesk-Euroopa saadikute nimedega, vaid sel peab olema märksa laiem kandepind, kaasa arvatud arvamusliidrid Lääne- ja Lõuna-Euroopast.\nVeensin oma fraktsioonis algatust toetama näiteks Saksa ning Briti delegatsioonide juhid, samuti EP hispaanlasest ja itaallasest asepresidendid. Kogu kampaanial oli heas mõttes integreeriv mõju tervele poliitilisele fraktsioonile. Kõige südantsoojendavam üllatus oli see, kui pärast üht ERP fraktsiooni üldkoosolekut, kus arutasime ka totalitarismiresolutsiooni tulevast hääletust, astus minu juurde rühma tähtsuselt teine mees, sakslane Nassauer ning küsis: «Aga Tunne, miks sa minult pole allkirja küsinud? Ma sooviksin ka liituda!» Oli tunda, et enamik kolleege hakkasid tajuma mingi uue rongi starti ega tahtnud sellest maha jääda. See tähistas läbimurret üldise solidaarsuse kasuks. Seni olid just sakslased olnud kommunismiteemade puhul silmatorkavalt distantseeruvad.\nKõige rängemaks katsumuseks osutus 25. märtsi pärastlõuna Strasbourgis toimuva täisistungi ajal, mil viie fraktsiooni esindajad hakkasid arutama minu algteksti. Kogu algatuse edu otsustab see, kas suuremad fraktsioonid suudavad jõuda koosmeelele ühise teksti osas ning milliseid kompromisse peab selleks tegema. Volitasime ERP fraktsiooni esindama Rootsi delegatsiooni juhi Hökmarki, kes võis esineda neutraalsemalt positsioonilt kui asja sees olevad idaeurooplased.\nAlgus ei tõotanud midagi head. Läbirääkimised takerdusid suuruselt teise, sotsialistide fraktsiooni esindaja Kuhne obstruktsiooni. Sotsialistide endi alternatiivne resolutsioonikavand sisaldas irooniana vaid üht paragrahvi ning seegi vältis 23. augusti kuulutamist totalitarismiohvrite ühiseks mälestuspäevaks. Lepituskatsed ei andnud tulemusi ja lõpuks deklareeris Kuhne avameelselt, et tema fraktsioon resolutsiooni kui sellist ei poolda ning kompromissid ei parandavat olukorda. Pärast Kuhne lahkumist suutsid ERP, Liberaalide, Isamaade Euroopa ja roheliste esindajad suhteliselt valutult kooskõlastada ühise kompromissteksti.\nMõistagi polnud ma sellest tekstist just vaimustatud – sisu muutus üldsõnalisemaks, mahtu lühendati, kuid esmatähtis oli säilitada konkreetsed ettepanekud: luua Euroopa südametunnistuse ja mälu platvorm, rahastada totalitarismikuritegude uurimist senisest suuremal määra ELi fondidest ning tunnistada 23. august – kahe kuritegude eest vastutava diktaatori liitlasteks saamise päev – kõigi ohvrite ühiseks mälestuspäevaks.\n2. aprillil 2009 suutsime täiskogu hääletusel tõrjuda valdavalt pahempoolsete muudatusettepanekud, mida üritati viimse hetkeni sisse viia. Resolutsioon võeti vastu valdava enamuse – 553 saadiku toetusel.\nVeel kuu aega varem oli raske uskuda, et midagi sellist saab teoks. Tulemus ületas lootused. Kuid tegeliku tulemuse saavutamine on alles ees. Euroopa Parlamendi esimene resolutsioon Euroopa südametunnistusest ja totalitarismist on ametlik stardipakk pikaks teekonnaks õigluse ja võrduse poole – teekonnaks, mille lõpuleviimisele saame kõik koos kaasa aidata.


Vesi | Para-web\nFoorumikaaslane Hallucigenia kirjutas:\nKõik ained jagunevad gaasilis-plasmalisteks, vedelateks ja tahketeks (inglise keeles on kahe esimese jaoks kokku termin fluids) ja vaid viimaseid saab pooleks murda. Küll võid Sa muidugi vedelikku pooleks venitada, nt meeniiti purgist lusikaga vedelat mett võttes...\nUuriks nüüd naljaviluks veidi niisugust kummalist vedelat asja nagu VESI.\nToo mulle kruusitäis vett, pean aspiriini võtma!”\nKallis kaasa toob, võtame rohu.\nVarsti hakkabki parem, eila-õhtane grillipeo-mälestus vajub unustusse…\nH2O – Lihtne,- kaks tähte, üks number.\nTegelikult peitub selles kolmes märgis terve maailm. Lisaks ookeanidele-meredele, veemaailm meie endi sees ja ümber igapäevaselt.\nMeie elu, eksistents ongi vesi.\nIse koosneme suures osas veest, joome vett, peseme ennast ja autot, laseme korra päevas WC:s “rongi” mere poole teele…\nKõik oleks nagu selge… Nagu öeldakse, selge nagu vesi!\nLugege järgnevat, saab selgeks, et vesi pole nii “selge” midagi.\nVee kummaline olek: ei jää, ei gaas, ei vedelik.\nLaurence Fried ja tema kolleegid Ameerika Rahvuslikust Laboratooriumist (Lawrence Livermore National Laboratory) (link)said kompuutersimulatsiooni teel uue kummalise vee oleku ja produtseerisid seda ka laboratooriumis.\nVee niinimetatud nn. superioonse faasi korral on hapniku aatomid püsivalt külmutatud kristallvõresse, aga vesiniku aatomid jäävad liikuvateks, nagu gaasis, rännates vabalt mööda kogu kristalli ja seda vägagi suure kiirusega.\nNn. superioonnse vee atomaarvõre pildil:\nSuperioonse oleku võimalust ennustati teoreetiliselt juba küllaltki ammu.\nFüüsikud oletasid, et sellises olekus vesi eksisteerib eeldatavalt maailmaruumis hiidplaneetide sisemuses. Vajalik temperatuur selle kummalise oleku esilekutsumiseks on 1000 C ja rõhk 100.000 atmosfääri.\nFried üritas luua superioonset olekut laboris, surudes vett teemantalasite vahel, samaaegselt kuumutades seda infrapunase laseriga.\nFikseerides katse käigus andmeid vee molekulide vibreerimisest, nägid teadlased, et nende faasiline olek muutus millekski ebaharilikuks.\nSaavutanud katseliselt selle “olekubarjääri” võisid teadlased vaid oletada mis tegelikult toimub teisel pool barjääri.\nEdasiseks tööks vajati juba superkompuutrit ja nädalakese arvutiaega.\nFried ja tema töögrupp arvutasid 60 veemolekuli võimaliku käitumise etteantud ekstremaalsetel tingimustel ja selgitasid välja, et molekulid purunevad ja moodustub tõesti superionne faas, hoopiski tihedam kui jää ja tugev kui raud kuid,- ei jää, ei vedelik, ei gaas, tavaarusaamise järgi.\nSelle kummalise vee oleku eriomaduseks on veel ülisuur elektrijuhtivus, siit siis võimalik seletus Uraani ja Neptuuni võimsale magnetväljale.\nVedel vesi pole sugugi lihtsalt vedelik.\nSiin näha veemolekule\nGrupp teadlasi Berkeley Laboratooriumist[url= http://www.lbl.gov/] ja Kalifornia Ülikoolist leidsid vastuse lihtsale küsimusele: Milline on vee molekulide vastasmõju?\nNäiteks kooliõpikust leiame: vesiniksidemed, iga V-kujulise molekuli nõrk polarisatsioon ja nii edasi.\nAga vaatamata näilisele lihtsusele ei ole siiani täpselt selge mis toimub vee molekulidega kui vesi on oma harilikus vedelas olekus.\nTeadusringkondades on levinud kaks valitsevat, konkureerivat teooriat vee molekulide vastasmõjust, seda muidugi vedela oleku korral.\nEsimene teooria – vesiniksidemed lähimate molekulide vahel, mis annavad veejääle talle omase struktuuri – lagunevad (teatud tingimustel), võimaldades molekulidel vabalt seguneda.\nSee on nõndanimetatud kahe oleku mudel.\nTeine versioon – on teooria lakkamatust olekute või seisundite muutumisest, kontinuumist, mille kohaselt vesiniksidemed naabermolekulide vahel vee vedelas olekus säiluvad aga on pidevas muutumises ja väändumises.\nOma uues avaldatud töös teeb USA füüsikute grupp kokkuvõtte oma mitmeid aastaid väldanud tööst, läbiviidud eksperimentidest ja tehtud arvutustest ja mida tervikuna kroonib hiljutine vedela vee struktuuri “läbivalgustus” RAMAN spektroskoopiaga (kasutatakse laialdaselt kõige erinevamate ainete analüüsimisel).\nUurijad näitasid, et spektroskoopiaga saadud resultaatide eripära analüüs räägib kontinuumi versiooni kasuks.\nNii ongi – üleminekul jääst veeks ei lagune naabermolekulide vahel eksisteerivad vesiniksidemed, aga muutuvad liikuvateks ja teatud määral muutuvateks.\nVõib öelda, et mingil moel “virtuaalseteks”.\nTeisiti õeldes, iga selline side võib igal suvalisel ajahetkel korraga kaduda – samas taasilmuda mingi 200 femtosekundi pärast. (femtosekund on ajaühik mis saadakse sekundi jagamisel miljoni miljardiga (kvadriljoniga)).\nSee vesinikside tekib kas sama molekuliga või mõne teise naabriga.\nTänu nendele ülilühikestele katkestustele suudavad molekulid üksteise suhtes ümber paigutuda.\nÜtleksime, et vedel vesi ei olegi omal kombel üldsegi vedelik, vaid hoopistükkis ebaharilikult plastiline jää.\nBerkeley:s tehtud uuringuid vee eriliste struktuuride kohta võite lugeda siit vene keeles (link)\nSamas laboris tehtavast tööst millegi eksootilisega, vee nanotorulisusega siit: (link)\n(zed) Võime muidugi esitada küsimuse, mis kasu kõigest sellest teadmisest on tavaelus.\nAspiriin läheb veelonksuga alla ja autogi saame veevoolikuga puhtaks.\nVäga on vaja mõista mis on vesi tegelikult, lisaks muidugi iidsele filosoofilisele nn. “algelemendi” mõistele.\nVee, jää, aur, ülekuumendatud aur, erinevad tehnoloogiad, masinad, tehnilised lahendused. Probleemid ja tehnilised lahendused aurumasina kasutegurist kuni kosmoseaparatide stardijäätumiseni atmosfäärist läbiminekul.\nMõistes vett ja jää sisemist struktuuri leiab kindlasti lahenduse näiteks sellisele proosalisele probleemile nagu autode-lennukite jäätumine.\nMis iseenesest polegi nii tühine asi.\n(Vene reaktiivhävitaja SuHoi, näiteks tangib enne igat õhkutõusmist ligi 400 liitrit meditsiinilist piiritust, et lennul hoida ära lennuki jäätumine.\nMiks meditsiinilist ja mitte odavamat puupiiritust, siis see on seotud vene rahva teatud eripäraga.)\nMõistes jää, vee, veeauru sisemist ehitust, seda ka energeetilises, soojustehnilises mõttes, võime kunagi leida ka vastused vägagi huvitavatele küsimustele mis puudutavad ainete lahustumist vees, vedelike pindpidevust, materjalide märgumist, vedelike liikumist peentes kapilaarides (mis on praegugi suures osas seletamatu värk).\nEdasi ainete liikumine eri kontsentratsiooniga vesilahustes läbi neid eraldava läbilaskva membraani (– sellel põhineb kogu elusloodus!). Ikka nõrgemast kontsentratsioonist tugevamasse.\nLisaks veel vedelikumälu, mida puudutasin veidikese siin: Veekeeris -postitati 9-7-2005 kell 23:09\nAero- ja hüdrodünaamika.\nSiin foorumis olen eelnevalt arutlenud igasugustest müstilistest riistapuudest.\nShaubergeri ketas, “garaaži-geenius” Murakin oma ülikummaliste vett ja suruõhku tarbivate mootoritega. Kõik need riistad töötavad vee ja õhu koosmõjul.\nSee tähendab vesi, õhk ja vahesubstants ehk veeaur. Nende ainete füüsikalist siseehitust ja struktuuri mõistes, jõuab järg ehk kunagi ka hüdro- ja aerodünaamiliste keeriste saladuse lahendamiseni. Praegu ollakse keeriseteooriaga väga jännis. Matemaatilised mudelid suudavad õhu-vedeliku liikumisel maksimaalselt seletada voolamist ja jugadeteooriat ja sedagi nö. “ekstrapoleerimise-tasemel”.\nKuidagi suudame düüsist väljuva joa kiiruse ja tekkemehhanismi matemaatiliselt paika panna. Ülehelikiirusega joa saame kui kahanevale joale liidame jadamisi laieneva düüsi.\nParaku on aga ka siin tekkeprotsessi lõplik matemaatiline modelleerimine na nadivõitu.\nKui võtta nüüd veel ette kolmemõõtmelised keerised!\nJa veel hullem, kui need keerised on protsessis-seadmes päri- ja vastassuunalised ning toimub lisaks nende erisuunaliste keeriste põimumine…\nPole leiutatud veel sellist superarvutit mis suudaks tohutu hulga erisuunaliste keeriste kruvipõimumist matemaatiliselt modelleerida.\nShauberger ja Murakin seletavad, et sellisel erisuunaliste keeriste põimumisel vabanebki vastaskeerisevoogude pindade kohtumisel energia, mis lisaks sellele, et ta suudab ülal hoida süsteemi, annab ka kasutatava tulemi.\nMul on puht isiklik arvamus millele tulin veidi mõeldes ja uurides Shaubergeri jooniseid ning seda Murakini loomingut.\nUSA laastavad tornaadod, või vesipüksid ongi tegelikult oma sisemist energiat genereerivad tohutud keerispõimumised.\nJa pole nende ülalhoidjaiks sugugi rõhkudevahe või temperatuurierinevus atmosfääris.\nNeed on vajalikud parameetrid mis käivitavad protsessi ehk eeltingimused.\nEnergia vabaneb samal kombel mida kasutab masinas Murakin.\nJa kütuseks vajas Murakini riistapuu suruõhku ja vett. Samuti ka tornaado. Kui üks neist lõppeb, - näiteks pilvest vihm, raugeb ka tornaado.\nPalju väga huvitavaid küsimusi mille lahendamiseni oleme jälle kukesammu võrra lähemal.\nMõistame vee süvaehitust, küll kunagi seletame ka vee hüdrodünaamilised ja muud põnevad aspektid.\nEhk piltlikult: väga raske on ilmaime Colosseumi Rooma linnas hinnata, kui ei tea mitte tuhkagi tellisest. (zed)\nMuudetud: 8-11-05 kell 13:30:35 zed\nMuudetud: 8-11-05 kell 13:31:50 zed\nTänud, zed - nüüd võtsid Sa üles tõesti ammendamatu teema!\nHetkel vaid kaks viidet:\n(1) - millest küll takkajärgi eriti kasu pole: MTÜ Teadusteave korraldas möödunud augustis (19.-21.) Käsmu Meremuuseumis veeteemalise suvekooli (link), kus seda va vett siis õige mitme eri kandi pealt vaagiti (füüsika, energeetika, vee-elukad, vee osa ajaloos jpm). Aga silmas maksab seda pidada seepärast, et tuleval aastal tulevat tulekool (st suvekool tulest). Jälgige siis seda www.teadus.ee veebi.\n(2) vesi on küll selline "krestomaatiline" vedelik (küllap esimene, mis pähe tuleb, kui "vedelik öeldakse"), samas aga ka väga eriskummaline (mõnda zed ülalpool juba mainis). Siin veebikohas on üles loetud (ja selgitatud) 41 vee anomaalset omadust, mispoolest ta "harilike vedelike" taustal silma paistab. Vaid üks näide: kuum vesi külmub jahutamisel kiiremini kui külm vesi (kui panna nt kaks erineva temperatuuriga veeklaasi külmkappi). Selle, nn Mpemba efekti, avastas Tansaania koolipoiss Erasto Mpemba koolipraktikumis jäätist valmistades.\nSee zedi kunagine põnev kirjutis on nüüd juba mõneks ajaks foorumisügavustesse (või oleks ilusam öelda Lethe voogudesse) olnud vajanud. Üks hiljuti ette tulnud asi aga tõi vee uuesti meelde (õnneks mitte pähe, silma, põlve ega ahju). Vee magnettöötlus. Oma kitsarinnalise ja ortodoksse ilmvaate tõttu olin seda juraks pidanud. Aga katlakivi tekke vastu see vist tõesti aitab, olgu siis "magnetvee" joomise kasulikkusega nagu on. Sellekohaseid kinnitusi on leida ka soliidsetest teadusajakirjadest. Veidi täpsemalt: magnettöödeldud veest moodustuv katalkivi on teise kristallstruktuuriga* ja see ei jää boileri seintele püsima. Eestis müütab neid seadmeid firma Bioexpert. Kas on kellelgi isiklikku kogemust nende kasutamisega?\n* miks aga see niimoodi on, selle kohta eksiteerivad vaid oletused.\nMuudetud: 25-4-07 kell 08:05:38 Hallucigenia\nTsitaat: Algselt postitas: Hallucigenia... magnettöödeldud veest moodustuv katlakivi ... ei jää boileri seintele püsima.\nÜhegi valmisseadmega pole otseselt tegelenud, kunagi olen näinud vaid kohalikus katlamajas (milles toodeti auru) sellist magneteid sisaldavat tünni, millest käis läbi katlasse suunatav vesi.\nÜks kogemus on veel selline et kunagi andsin 2 rõngasmagnetit (1W valjuhääldite küljest) tuttavale bussijuhile ja soovitasin mootori jahutusveesüsteemile panna. Magnetväli sai risti vee liikumise suunaga (magnetid olid teine teiselpool lapiti vastu kummitoru, lihtsalt isoleerlindiga kinni mähituna)... Effekt oli selline et kui seni tuli ladestunud katlakivi äädikaveega aeg-ajalt välja pesta (talvel pani ta igal hommikul uue vee), siis hiljem polnud seda vaja teha. Isegi vana ladestunud katlakivi oli pikapeale lahti tulnud ja hõljus vees.\nKusagilt lugesin, et kevadel lume ja jää sulamisest tekkiv vesi säilitab oma kristalse sisestruktuuri veel hulk aega (kuu või rohkemgi). Selline nn. kristallvesi või sulavesi on väidetavalt palju tervislikum ja kergemini omastatav kui nt. sügisene vesi. Justnimelt see pidavat olema rändlindudele siinsel pesitsemisel (talvel lõunamaal nad järglasi ei saa) ülioluline, pole vajadust vee organismile "sobivaks kohandamiseks" energiat kulutada...\nMuudetud: 25-4-07 kell 01:27:18 Tehnoloog\nEt kui ma seon oma veekeetjale teibiga kaks magnetit vastaspooltele ümber, siis mu katlakivi mure saab lahendatud? (:\nTäna juhtusin pealtnägijat vaatama ja seal rääkist sellest uuest veest ,mis müügil on ,,Võluvee'' nime all. Rääkis ,et üks jaapanlane oli avastanud kuidas muusika ,sõnad vee läheduses ja kõik halvad ja head sõnad vett mõjutavad. Kui vett mõjutati mingit moodi siis see külmutati ja vaadati tekkinud jää kristalle. Oli toodud näiteks kui erinevates keelte head sõnad ja halvad sõnad mõjuvad. Isegi tavalise teksti vee juures hoidmine mõjutab sed ja sealt ka mitmepoolsed pudeli sildid. Oli toodud ka näiteid kuidas muusika mõujutab. Alati kui kui oli mõjutad heade sõnadega või muu sellisega siis oli näha korrapärasemaid , ilusamaid jne. kristalle. ,,Peaks hakkama veega rääkima?''\nOn see siis ainult veega nii, või peitub selles midagi enamat?\nüks jaapanlane oli avastanud kuidas muusika ,sõnad vee läheduses ja kõik halvad ja head sõnad vett mõjutavad.\n(aga eestikeelne tõlge vist juba läbi müüdud)\nSee ,se sama ongi, mul ei jäänud need nimed meelde aga nüüd tean ka seda. Hea kui keegi ka sellega kursis on. tänud\nLisaks on ilmunud veel üks raamat aasta hiljem nagu: ''Vee varjatud sõnumid''\nMuudetud: 25-4-07 kell 21:38:31 titanl\nEee ... parem oleks siiski vist need magnetid paigutada mõnesuguse toru või vooliku külgedele, et kogu vesi suht tugevast väljast läbi voolaks enne keetjat. Kuigi mine tea ... Aga kui tahad katsetada, siis magnetite taha asi seisma ei jää - neid mul küll ja suht tugevad (kunagi Nelijärvel vist näitasin).\nJa praeahi on mul kah !\nTsitaat: Algselt postitas: Hallucigenia Eee ... parem oleks siiski vist need magnetid paigutada mõnesuguse toru või vooliku külgedele, et kogu vesi suht tugevast väljast läbi voolaks enne keetjat...\nNagu kraan näiteks? Voolikuid mul kahjuks ei ole.... aga muidu katsetaks küll. Kraan iseenesest on miskist roostevabast terasest vist (ma pole mingi ekspert ju), mida see magnetitega koos olemisest arvata võib, või siis magnetid temast?\nTsitaat: Algselt postitas: HallucigeniaJa praeahi on mul kah !\n...ja ma tean, kus sa elad... Muide, kas ka tänavu suvel toimub paraviibimine su õdusas tagahoovis ?\nEi, see võiks sobida küll ..\nTsitaat: Muide, kas ka tänavu suvel toimub paraviibimine su õdusas tagahoovis ?\nKättevõtmise asi, miks ka mitte. Ainult et siis püüaks paremini planeerida, et liiga palju "paranähtusi" samale päevale ei kuhjuks. Aega ei oska veel pakkuda ... ehk kusagil augustis, kui õhtud juba parapimedad.\nNendest magnetitest ja veetorudest ja katlakivist vabanemisest on huvitava uurimise teinud Jõgeva koolitüdruk Maria Orb. Lähemalt saab sellest lugeda SLÕhtulehest. Positiivne on asja juures veel taaskasutuse efekt, nimelt kasutab ta neodüümmagneteid vanadest arvutitest. Kaks kärbest ühe hoobiga\nNendest magnetitest ja veetorudest ja katlakivist vabanemisest on huvitava uurimise teinud Jõgeva koolitüdruk Maria Orb.\nOli meeldiv võimalus selle tööga originaalis tutvuda - igati eeskujulik uurimus. Õigupoolest see oligi põhjus, miks asja ka siin üles võtsin (ja oma suhtumist oluliselt muutsin).\nMuideks üsna hiljuti lugesin lugesin kuidas üks Eesti koolitüdruk kasutas vanadest kõvaketastest võetud magneteid ja tegi nendest sellise magnet jubina mida kasutas vee magnetiseerimiseks. Pakuti alternatiivina nendele kallistele bio asjadele mida siingi ära märgiti ...\nTsitaat: Algselt postitas: excubitorisMuideks üsna hiljuti lugesin lugesin kuidas üks Eesti koolitüdruk kasutas vanadest kõvaketastest võetud magneteid ja tegi nendest sellise magnet jubina mida kasutas vee magnetiseerimiseks. Pakuti alternatiivina nendele kallistele bio asjadele mida siingi ära märgiti ...\nSoovitan lugeda paar posti ülevalpool toodud lingilt artiklit sama asja kohta. Hehee, ette jõudsin\nElis sa oled võrratu (H)\nJärgnevalt pakun veel juttu veest. Algselt kuulsin artikli refereeringut, nüüd sain kätte teksti, kuid ilma konkreetse lingita. Aga see: http://www.ng.ru/science/2009-03-11/11_tragedy.html paistab vastavat saadud tekstile.\nArtikli autoriks on lennukikonstruktor Fjodor Muravtšenko (mugavamaks googeldamiseks: Федор Муравченко), kes uuris mitmeid lennuõnnetusi, kus põhjuseks vale arusaam vee ja kütuse suhetest. Nö. keemia-slängi\ntundmata püüan siiski jutust tõlkida seda osa, mis võiks huvi pakkkuda meie igapäevaelus. Parandused on teretulnud, eriti oskussõnade vallas. Aga ka sisu osas, minu ajud kippusid katki minema... :(\nGoogeldamisel leidsin vaid viite nn. 'raske vee' jää kohta - et on raskem kui tavaline vesi. 'Raske vesi' ehk deuteeriumoksiid 2H2O: http://jchemed.chem.wisc.edu/JCESOFT/CCA.../CD2R1.HTM\nVaatamata sellele, et puutume veega kokku igapäevaselt, on tema saladused siiani lahendamata. Oma ebahariliku valemi tõttu on tema käitumine mõnikord täiesti ettarvamatu. Vaatleme mõningaid füüsikaõpikust tuntud fakte:\n"Arvestades tuntud vesiniku ja hapniku isotoope võib sellele valemile vastata 36 erinevat sorti vett" ja praegusel ajal on teada 7 erinevat sorti jääd. On teada jää, mis upub vees (tihedusega 2,32g/cm3) ja kuum jää, mille sulamistemperatuur on +76°C ehk millest võib saada põletushaavu. Praeguseks on teada palju rohkem jääsorte, on tõestatud, et vett saab jahutada kuni -42°C ja et kuum jää võib tekkida palju kõrgemal temperatuuril. Erinevate vee- ja jääsortide molekulaarset ehitust on uuritud nii elektronmikroskoopide kui muude vahenditega ka tingimustes, mis kaugelt ületavad temperatuure ja rõhkusid, milles inimesed Maal reaalselt elavad. Kuid ma piirdun D.I. Mendelejevi 1887. a välja öelduga lahuste kohta:\n"Lahused on lahusti ja lahustunud aine ebapüsivad keemilised ühendused". "Kui lahustunud aine on dispersioonses süsteemis üksikute molekulide või ioonidena, on taoline süsteem püsiv kuitahes kaua ja teda nimetatakse molekulaarseks või ioonseks lahuseks". Tema ajal polnud kasutada praegusi moodsaid seadmeid, kuid sellegipoolest rääkis ta puhast tõtt. Järgnev jutt puudutab protsesse, mis toimuvad tingimustes millega inimesed puutuvad kokku ilma mingeid supertemperatuure, ülirõhkusid vmt. rakendamata. Ehk tavapärases praktikas ettetulevat. Rõhutan seda seepärast, et edaspidi tuleb meil palju juttu lahustest. Samuti ütlen ette ära, et artikli kirjutamise käigus teen aeg-ajalt kõrvalepõikeid selgituste ja nõuannete jaoks.\nKust sai Maale vesi? Peaaegu igaüks vastab - veeaurust. Kuid auru kondenseerumine toimus Maa erinevates piirkondades erineval ajal ja, võib olla tuhandete aastate jooksul, seepärast on Maal nii suur erinevaid veesorte.\nVesi on ka suurepärane lahusti ja seepärast tekkis palju erinevaid sorte vett neis lahustunud sooladega. Vesi moodustab lahuseid ka teiste vedelikega, mida samuti on Maal suur hulk. Atmosfääri jäi veeaur püsivalt (udu, pilved). Vee aur tekib suvalisel põlemisel või keetmisel. Satub õhku väljaheitegaasidega, aurustub veekogudest (või kasvõi pesu kuivatamisel) jne . Loomulikult toimus miljonite aastate jooksul erinevat sorti vete segunemine, mille tulemuseks on tänapäevane vesi segu erinevat sorti vetest. Lisaks ülalöeldule ja lisaks teaduse poolt avastatule tuleb veel lisada, et need vee segud võivad sisaldada vett, mille keemistemperatuur pole 100°C, vaid madalam või kõrgem ning samuti vett, mis ei kondenseeru (? küllap siiski jäätumist silmas peeti.. ) temperatuuril 0°C, vaid tunduvalt kõrgemal või madalamal temperatuuril kui 0°C. Loomulikult sisaldab vesi, mida iga päev kasutame, mingi osa erinevaid veesorte. Seepärast pole vee kui eluprotsesside mõjutaja uurimine veel kaugeltki lõppenud. Ajal pärast D.I. Mendelejevi poolt öeldut on teadus palju arenenud, keemia ja füüsika kirjeldavad lahuseid ammendavalt. Palju on teada suspensioonidest, emulsioonidest, reaktsioonidest. On olemas auru, vee ja jää diagrammid. Füüsika ja keemia kirjeldavad vee auru, seda, et aur võib olla puhta gaasina, küllastunud või isegi üleküllastunud olekus. Räägitakse samuti sellest, et lahuste moodustumisel loetakse lahustiks vedelikku. Aga vaat siin tekib küsimus: mida kujutab endast vee aur, mis eksisteerib temperatuuridel tavalisest vee keemistemperatuurist madalamal temperatuuril (khm, khm..), näiteks 20°C; -10°C; -5°C; 0°C? See on eriline segu, millel on omad füüsikalised eripärad, milledest ei räägi füüsika ega keemia õpikud ja mis erineb kõigist õpikutes mainitud lahustest selle poolest, et lahustiks on nn. puhas aur ehk gaas, mis "elab" gaaside seaduste järgi, kuigi puhtal kujul saab ta eksisteerida vaid keemispunktist kõrgemal temperatuuril. Vesi molekulide tasemel on lahustuvaks aineks ja vee molekulid paiknevad vee auru molekulide hulgas.\nAvastus nr. 1\nIntramolekulaarne lahus on selline lahus, milles puhas veeaur moodustab omapärase lahuse veega, mille molekulid paiknevad puhta auru molekulides (МОЛЕКУЛЫ КОТОРОЙ РАСПОЛАГАЮТСЯ ВНУТРИ МОЛЕКУЛЫ ЧИСТОГО ПАРА - !? khm khm?). See aur võib olla osaliselt või täielikult küllastunud. Selles lahuses on lahustiks puhas aur ja lahustuvaks aineks on vesi. See lahus allub (käitub vastavalt) vastavalt gaaside seadusele.\nKui tavalistes molekulaarsetes lahustes säilitavad lahustuv aine ja lahusti oma omadused, siis sellises intramolekulaarses lahuses kaotab vesi mõningad oma omadused ja hakkab sarnanema rohkem vee aurule. Vee aurul on omadus lahustuda vees ja teistes vedelikes ja vees on alati olemas temas lahustunud intramolekulaarne vee aur. Seda on näha sellestki, et teatud tingimustel me näeme, kuidas aurustub aur veekogude pindadelt. Aga kuna see on nii, siis vesi, mida kasutame, on kolmekordne lahus: vesi, vee aur ja vesi, mille molekulid on aurus (auru sees).\nElus vesi ja surnud vesi - väljamõeldis või tõsilugu?\nOletame, et mulle on teada mida kujutavad endast elus vesi ja surnud vesi ja kuidas nad mõjuvad elutegevusele ning kasvule. Vaatleme minu poolt kodustes tingimustes läbiviidud nisuterade idandamise katseid. Jagasin ühest ja samast pakendist pärit nisuterad kolmele taldrikule - alla salvrätid ja nende peale puistasin nisuterad. Idandamiseks kastsin neid veega ilma mingeid mikroelemente lisamata. Esimese taldriku teri kastsin surnud veega, teise omi veevärgist võetud kloreeritud veega ja kolmanda omi elava veega. Kõik veesordid filtreerisin lisanditest lihtsa filtriga. Joonisel 1.1 on näha tulemused nädala pärast. Surnud veega kastetud teradel on idud vaevu tärganud, kraaniveega kastetutel idusid peaaegu pole, kuid elava veega kastetutel on idud pikkusega 6-7cm (kusjuures nisul oli ka lõhn). Selgus, et esimese ja teise taldriku teradel oli all juurterägastik - saamata elustavat niiskust, võtsid need pundumiseks vajaliku koguse vett ja suunasid kogu oma jõu eluks vajalike ainete otsimisele. Siinkohal tahaks öelda, et nisu omab intellekti. Aga võib ka olla, et mitte ainult nisu. Jätkasin katseid - nädala pärast uhtsin surnud veega kastetud taldriku üle elava veega ja edapidi kastsingi selle taldriku teri ainult elava veega. Olemasolevatest idudest kasvasid varred - seega saab elava veega ravida..\nArvatavasti teavad paljud, et destilleeritud vesi on surnud vesi. Seda kontrollisin kogemata nii enda kui oma kolme sõbra peal - jõime hommikul destilleeritud vett, kes klaasitäie, kes pisut rohkem. Edasi tegime seda teadlikult ja kõik me saime raske katsumuse osaliseks. Palavik tõusis 39 kraadini ja ülegi veel, lisaks tugevale kõhuvalule ka oksendasime. Paranemiseks kulus kolm päeva, kes ei usu, las proovib ise. Mida kujutab endast destilleeritud vesi füüsikalises mõttes?\nVee destilleerimine (üleajamine) käib nii, et vesi aetakse keema ja tekkinud aur kondenseeritakse. Vee keetmisel, nagu juba varem öeldud, eraldub veest nähtav aur (intramolekulaarne auru ja vee lahus) st. küllastunud aur.\nKuna keemisel eraldub auru liiga palju, siis kondensaadiks on puhas intramolekulaarne auru ja vee lahus. Tavaliste "vee tarbijate" jaoks pole see vesi. Seepärast ka nisu imas surnud vett vaid pundumiseks. Eluks on vajalik elav vesi ja sel põhjusel - st. elava vee puudumise tõttu ei jätkunud ka tekkinud idude kasv.\nDestilleeritud vesi koos väävelhappega moodustab elektrolüüdi. Kui selline vesi on suuteline elama koos väävelhappega, siis mis võib veel toimuda inimese seedetraktis? Kui selllist vett on liiga palju, võtab organism seda kui koormust (? как своеобразные камни) ning püüab temast vabaneda. Aga kuna ta lisaks satub veel ka verre, siis hakkavad inimesel kahjustuma mitmed organid. Väljaspool kahtlust on letaalne lahkumine (летальный исход, Exitus lethalis) taolise vee liigmanustamise järel. Destilleeritud vesi hakkab külmuma mitte 0°C, vaid alles -7..-8°C temperatuuril. Siinjuures tuleb siiski lisada, et ka surnud vesi on inimorganismile vajalik, kuid piiratud koguses, siis ei ole ta ohtlik.\nOn teada, et fauna ja floora sisaldavad vett 50% või rohkem (elus vett). See on see osa veest vee mahus, mille molekulid asuvad vabas molekulidevahelises ruumis. Seega on vesi seda elavam, mida vähem on vees lahustunud auru.\nKui vesi ei sisaldaks üldse lahustunud auru, siis selline vesi oleks "absoluutselt" elav. Vee külmutamisel alla 10°C toimub temas lahustunud auru kondenseerumine ja külmumine koos veega.\nKuna siin läks jutt ka "surnud" ja "elavale" veele siis tuletaks rahvale meelde üht katset ja kutsuks ülesse mõne kodaniku kes julgeb, viitsib, tahab seda katset korrata - teeks ise aga pole mikrolaineahju ning ka ruumiga on kitsas.\nNiih - selline link siis: http://www.rense.com/general70/microwaved.htm\nJa katse kirjeldus - võetakse 2 sarnast taime ning pannakse nad kõrvuti aknale (näiteks) - ühte kastetakse harilikult keedetud veega teist aga mikrolaineahjus keedetud veega. Lingi vahendusel pakutud info alusel peaks siis erinevused taimede juba kuskil 5 päeva jooksul näha olema ja 10 päeva jooksul ei tohiks mingit kahtlust olla, et mikrolaine ahjust läbi käinud vesi tapab taime. Kui aktiivne kodanik on nõus seda tegema siis äkki jagaks ka meiega oma tulemusi.\nLisaks veel selline link: http://www.rense.com/general72/change.htm\nSeal juttu kuidas pannakse anumale veega külge silt kuhu on siis midagi kirjutatud. Positiivset, negatiivset ja muud. See järel vesi külmutatakse ning uuritakse neid jääkristalle mikroskoobiga ning saavutatkase erinevaid tulemusi. Mõned pildid on seal ka - seda katset ei kutsu ülesse kordama kuna kahtlen kas kellegil on mikroskoop käepärast aga kui kellegil on ja saab ka vett külmutada siis oleks lahe kui saaks tulemusi ka foorumlastega jagada.\n[Muudetud: 10-15-2009 excubitoris]\nTsitaat: Seal juttu kuidas pannakse anumale veega külge silt kuhu on siis midagi kirjutatud. Positiivset, negatiivset ja muud. See järel vesi külmutatakse ning uuritakse neid jääkristalle mikroskoobiga ning saavutatkase erinevaid tulemusi.\nSel juhul peaks tehtama ka kontrollkatse(kaks "positiivset", kaks "negatiivset", "neutraalne", ja ilma sõnata)...minuteada peaks iga veekristall erineva struktuuriga olema...pealegi leidub ühes selles anumas miljoneid kristalle...milliseid siis just vaatama peaks?\nNielander aga katseta\nMa kahjuks kuulun nende inimeste kilda kellel mikroskoopi kodus ei vedele...vastasel juhul mul hetkel foorumis aega kirjutamiseks poleks...\nAga mikroskoobi omajatele...katsetage...kui kahte katsetust ei jõua, siis tehke üks - aga tehke hästi...\n/kes julgeb, viitsib, tahab seda katset korrata - teeks ise aga pole mikrolaineahju ning ka ruumiga on kitsas.\nSeal juttu kuidas pannakse anumale veega külge silt kuhu on siis midagi kirjutatud. Positiivset, negatiivset ja muud.\n1. Julgeks ja viitsiks, kuid sama "häda" - pole sellist asja majapidamises, kuna perenaine vihkab võngutatud toitu. Aga panen kõrva taha ja kunagi avaneb kindlasti võimalus katsetada.\n2. Mitte et ma mõttejõudu alahindaks, aga muigama paneb küll. Just see sildistamise osa. Väga ettenägelikult ei näita ta Roosevelt'i, Churchill'i, Stalin'i ja Hirohito sildiga kristalle. Aga olgu, enne rohkem ei niuksu kui ise või keegi usaldatav isik kontrollinud pole. Vesi ja mõtted on väga kummalised asjad.\nVahelduseks pisut mõistlikumat juttu, kuna djadja Fjodori tõlkimise jätkamisele on ennast raske sundida.\nVähemalt sain ühe nädalapäevad lahti olnud akna sulgeda. Lingi päritolu ei mäletagi, aga viib sinna: http://www.inauka.ru/news/article94487.html\nTeadlastele on ammu tuntud 66 seletamatut omadust, mille poolest vesi erineb enamikust vedelal kujul esinevatest keemilistest ainetest. Nii on vee tihedus suurim temperatuuril 4°C ning temperatuuri edasisel alanemisel hakkab vähenema erinevalt kõigist teistest tuntud vedelikest, mille tihedus temperatuuri alanemisel monotoonselt suureneb.\nVee selline unikaalne omadus teeb võimalikuks elu jõgedes ja järvedes, mis oma suhteliselt väikese mahu tõttu külmuksid põhjani läbi ja neis puuduksid elusorganismid peale kõige lihtsamate ekstreemsusi armastavate bakterite.\nVeel on suur soojusmahtuvus, tänu millele soojendavad ookeanide soojad hoovused paljusid planeedi põhjapiirkondi, kandes sinna soojust troopilistelt aladelt.\nAnomaalselt suur pindpinevus võimaldab mitmetel putukatel vee pinnal kõndida, kuid tänu kapillaarsetele jõududele ka toitainetel jõuda kümnete meetrite kõrgusele puude latvadesse.\nAinult vee molekulide keemilise ehituse ja parameetrite abil ei õnnestunud teadlastel neid omadusi seletada kuni viimase ajani. Saladus seisneb struktuurides, millesse organiseeruvad vedelas olekus vee molekulid. Saladus püsis nii kaua seetõttu, et nende struktuuride uurimine on võimatu tahkete kehade uurimiseks kasutatavate meetoditega. Stanfordi Sünkrotronkiirguse Keskuse (Stanford Synchrotron Radiation Lightsource) juhtivspetsialisti Anders Nilsson'i tiim suutis raskused ületada tänu uusimatele vedelike uurimise meetoditele, mis kasutavad suurte elementaarosakeste kiirendite (sünkrotronid) abil saadud võimsat röntgenkiirgust. Üks uurimistöös kasutatud sünkrotronidest asub Jaapanis, teine USAs.\nTeadlased selgitasid välja, et senine ettekujutus vee molekulaarstruktuurist oli vale. Vee molekulid moodustavad ühe struktuuri asemel kaks erinevat, mis eksisteerivad vedelikus temperatuurist sõltumatult üheagselt. Üks struktuur moodustub umbes 100 molekulist koosnevateks jää struktuuri meenutavateks kämpudeks (tompudeks?). Teine, mis kämpusid ümbritseb, on palju vähem korrastatud. Vee kuumutamime peaaegu keemistemperatuurini moonutab pisut kämpude struktuuri ja vähendab nende hulka nii, et ülekaalu saab teine, korrapäratu struktuur. Töö tulemusi selgitas Nilsson järgnevalt: "Protsessi võib ette kujutada tantsuklubina, kus osa inimesi, kes laudade taga istuvad, on kui vee korrastatud komponendid, aga teine, korrastamata struktuuri kujutav osa liigub tantsu käigus segasummas ringi. Vee temperatuuri tõstmine on kui üleüldine klubirahva meeleolu tõus ning muusika tempo kiirenemine, millele järgneb istujate tõus laudade tagant ning tantsijatega liitumine. Kusjuures osa tühjenenud laudu koristatakse ära. Jahutamisel toimub vastupidine protsess, kus tantsuruumi hakatakse täitma laudadega, mille taha hakkavad ennast sättima tantsust väsinud klubilised. Seejuures püsivalt ühe ja sama "temperatuuri" korral vahetavad tantsijad ja istujad omavahel pidevalt kohti. Osa läheb tantsima, osa istub puhkama, kusjuures tantsijate ja istujate suhe ei muutu."\nSee selgitab mittelineaarset seost vee tiheduse ja temperatuuri vahel - molekulide korrastatud kogumid on väiksema tihedusega kui korrastamata osa ning korrastatud osa tihedus sõltub temperatuurist vähe (ligikaudseks analoogiaks: laudade suurus ei sõltu klubiliikmete meeleolust või muusika tugevusest).\nUudisest teatas RIA Novosti viitega USA Stanfordi Lineaarkiirendite Keskuse pressiteenistusele.\nсгусток: tomp, kämp, klomp; kalgend.\nUsenetis õpetas kunagi CADi spets Ain Vagula: "Mütsakas on väike kokkukäkerdatud nutsakas. Tasapisi see tarkus koguneb"\n[Muudetud: 21-10-2009 nokitseja]\nMa ei arva, et asi on sõnas mis olid sellele paberile kirjutatud. Inimene kirgab mõtteid ja emotsioone. Sõna kirjutamisel anti need edasi ning "salvestati" pigem paberisse kui sellesse sõnasse. Sealt kandus see veele. Teine variant on veel - sõna kirjutamisega moodustati nagu antenn/portaal mis kandis kirjutaja emotsioonid veele. Seega - paber ja sõna seal olid ainult vahendajaks.\nKas see katlakivi tekkimine veekeetjatesse ja torudes hea ei ole v? ses suhtes, et vastasel juhul jääb see vette ja sa jood selle sisse mis minumeelest tekitab veresoonte lupjumist??


Bitter Melon ekstrakti - standardiseeritud taime ekstrakti - tooted - Nutragreenlife biotehnoloogia Co., Ltd\nKodu > Tooted > Taimekstraktid > Standardiseeritud taime ekstrakti\nMõru Melon ekstrakti\nSPETSIFIKATSIOONID mõru Melon IE 1. Botaanilise allikas: Momordica charantia L 2. Välimus: Pruun peen pulber 3.Spec: 10% Charantin UV tarnida puhas mõru Melon ekstrakti 1. Toote detail 2. Toote iseloomustus:\nShaanxi, Hiina (Mandri)\nPruun peen pulber\n500kg laos olemas\nUSA ekspordi. Euroopa, Kanada, Jaapani\nStabiilne, 100% looduslikke kaevandamisloa\nVäike kogus võib heaks kiita\nTasuta tasuta proove võib saata\nMõru Melon IE\n1. botaaniline allikas: Momordica charantia L\n2. pruun peen pulber\n3.spec: 10% Charantin poolt UV\nPakkumise puhas mõru Melon ekstrakti\n1. Toote andmed\nBotaanilise allikas:Momordica charantia L.\nAnalüüs:Charantin 1.0-10% UV\nMõru Melon (Momordica charantia L.) kasvab troopilistel aladel, kus seda kasutatakse nii toit kui ka ravim. See maitseb väga mõru ja puu on kõige turvalisem ja kõige rohkem levinud osa suhtes kasutatakse.\nEttevalmistavaid uuringuid tundub, et kinnitada, et mõru Melon võib parandada veresuhkru inimestel täiskasvanud algusega diabeet. Diabeediravimite (vere suhkur langetamine) või muude meetmete potentsiaali kasutada diabeedi juhtudest kolme eri rühma mõru Melon komponentide (charantin, insuliini-like peptiidid ja alkaloidid).\n2. võidelda vähk, astma, erinevad naha infektsioonid, diabeet, seedetrakti häired ja nohu.\n3. Kui on viirusevastaste HIV-ga\n4. aidata kasvu kõhunäärme beetarakkudest, arv oli remont ja stimuleerida taastamine funktsioon kõhunäärmes.\nVõta 200-400mg päevas.\n2. Toote iseloomustus:\nHot Tags: Mõru Melon ekstrakt, standardiseeritud taime ekstrakti\nOrgaaniline klorella pulber