Signe Kivi: astuksin ka täna kunstiakadeemiasse - Eesti Päevaleht\nSigne Kivi: astuksin ka täna kunstiakadeemiasse\nKunstiakadeemia rektor Signe Kivi on jõudnud elus tavatult palju – teostada end tekstiilikunstnikuna, olla pikalt poliitikas (sh kultuuriministrina), juhtida akadeemiat ja olla suure pere ema. Ta on ainus kandidaat kunstiakadeemia rektori kohale järgmiseks ametiajaks, mis algab aprillis.\n— Millal tundsid, et soovid teostada end laiemalt kui vaid kunstnikuna?\n— Tegelikult olen ma mässaja olnud juba varasest noorusest saadik. Kui nägin koolis ülekohut klassikaaslaste suhtes, siis püüdsin sekkuda.\nKunstiinstituudis õppides sattusin hästi kokkuhoidvale kursusele. Me rääkisime kõigest, olime maailmaparandajad ja unistasime elust normaalses ühiskonnas. Tagantjärele pean oluliseks tunnustada seda kooli ja õppejõude, kes lasid meil mõelda teisiti ja olla teistsugused.\n— Seega on su rollide mitmekesisus vaadeldav mässuna ootuspärase kunstnikurolli vastu?\n— Rollide mitmekesisus on pigem seotud ajaga, kuhu sattusin. Kui minu üllatuseks hakkas mingil hetkel ühiskonnas tõesti midagi olulist juhtuma, siis tundsin vajadust olla osa sellest. Ma teadsin, et pean sekkuma. Mäletan isegi teatavat nördimust, kui mind kohe ei haaratud eri liikumistesse, sest tundsin, et olen end näidanud piisavalt julge, otsustava ja sõnakana. Ma pole kunagi varjanud, et mind huvitab maailm laiemalt.\nMäletan oma esimest pikalt ettevalmistatud ja südamest tulnud avalikku esinemist 1987. aasta kunstnike liidu kongressil. Kirjutasin seda pöördumist terve öö. Mäletan uhkust, kui Ignar Fjuk (arhitekt ja hilisem poliitik – toim) astus pärast ligi ja küsis mu kõne käsikirja avaldamiseks.\n— Kuid oled sa analüüsinud – mis ajab sind barrikaadidele? On see sotsiaalne tundlikkus, võimuvajadus või midagi muud?\n— Eks kõrvalt vaadates võib minu tegutsemises aimata eri varjundeid. Ise olen alati tundnud vajadust olla inimeste hulgas, kes julgevad otsustada. Ma ei ole tahtnud olla vaid teiste visioonide teostaja.\n— Kui põigata paarikümne aasta taha – kas oleksid eales kujutanud end ette sellisena, nagu praegu oled?\n— Ennast on raske tagantjärele analüüsida. Ma olen alati soovinud õppida oskust mitte võtta asju liiga südamesse, mitte liiga põdeda. Tean ka, et mul on võime näida mingites olukordades väga enesekindlana ning vaid vähesed teavad, kui palju sel hetkel tegelikult kahtlen.\nKui rääkida muutumisest isiksusena – siis me muutume igal juhul läbi elu. Kindlasti ei ole ma enam seesama ebalev 17-aastane tüdruk, kes oli murelik tuleviku pärast. Kuid midagi taga nutta ka ei tahaks… Usun, et ma ei ole ajaga kalestunud, pigem karastunud.\nÜks eluga õpitud oskus on kindlasti võime teha otsuseid väga kriitilistes olukordades. Sel hetkel tuleb toetuda inimestele, kes mõtlevad samamoodi.\n— Kuidas võrdleksid Eesti Vabariigi kultuuriministri ja kunstiakadeemia rektori ametit?\n— Ma olen selle peale ka ise väga palju mõelnud. Ministrina olin ma meeskonna liige – Eesti Vabariigi valitsuse liige. Kuid samas, kultuuriministrina pidin tundma huvi kõigi valdkondade vastu ja nägema ühise eesmärgina ikkagi elu edendamist Eestis. Ka on kultuuriministeeriumi haldusala ääretult lai: sport, ringhääling, autoriõigused, muinsuskaitse, kaunid kunstid, muusika, film jne. Samas on kultuurivaldkonna sees olnud alati ministrile tohutu surve, sest ootused ja lootused on iga uue ministriga jälle uued.\nLihtne oleks nüüd öelda, et kunstiakadeemia rektori amet on raskem. Püüan lihtsalt anda selles ametis endast parima. Pealegi – see on ju minu kool! Aitab oma võimete tajumine. On palju asju, mida ma ei tea ega oska ega hakka kunagi oskama – ja siis aitab vaid õige meeskonna valik. Pean tundma kõiki inimesi oma ümber väga lähedalt, et neid usaldada. Kui kultuuriministeeriumis ei heida sulle keegi ette, kui kuskil mõni uks kriuksub, siis siin kogu akadeemia tegevusele nii lähedal olles saan vahetult osa ka kõige pisematest probleemidest.\n— Mõlemad ametid on ju tohutult stressirohked. Mis aitab üle elada kõige hullemad hetked?\n— Minu jaoks on ääretult oluline olla õiglane, mitte teha ülekohut. Ning näha eesmärki, mille poole püüelda. Päris suurest ebaõnnestumisest ja stressist aitab välja tulla vaid aeg.\n— Samuti on sul kindlasti hetki, kui eesmärk hägustub? Kui on tunne, et sai siiski tehtud vale otsus?\n— Ma pean oluliseks vabandada, kui olen teinud vea. Mind on alati hämmastanud, kui keegi ütleb elule tagasi vaadates, et ta ei ole kunagi teinud midagi sellist, mida kahetseb. Ma tunnistan, et ma olen olnud nõrk. Niipalju, kui nõrkus on inimlik.\nMa ei karda küsida nõu. Isegi, kui ma lõpuks toimin risti vastupidi – minu jaoks on oluline asjad läbi mängida, näha eri vaatenurki. Vajan alati inimesi enda ümber.\nOn olnud raskeid hetki ja tõesti suuri tagasilööke. Siis püüan olla enda vastu võimalikult aus ja mõelda sellele, mis valesti tehtud. Aga midagi pole teha, peab olema ka sügaval augus, et hakata taas ülespoole ronima.\n— Kui oluliseks pead loovust, emotsionaalset intelligentsust ja teisi pehmeid väärtusi sellistes korrastatud hierarhiates nagu ülikool või ministeerium? On sind nende väärtuste pärast alahinnatud?\n— Võrreldes Euroopa kolleegidega oli naine – ja veel küllaltki noor – minu positsioonis midagi väga erilist. Selles mõttes on Eestis olnud eneseteostuse võimalused väga avarad.\nKuid mis seal salata – püüan end alati ümbritseda inimestega, kes on samuti avatud, siirad ja hea huumorisoonega. Kusjuures viimane omadus on eriti oluline – lahendada nii mõnigi raske olukord kas või iseenda üle naerdes. Eelistan sellist lähenemist võib-olla väga erudeeritud, kuid külmale ja kõrgile suhtlemisele.\nArvan, et olen piisavalt aval ja uudishimulik, et tajuda õhku rippuma jäänud küsimusi. Ning sel juhul eelistan need olukorrad otsekoheselt lahendada.\nRääkides vanusest, soost või muudest erisustest – selles suhtes olen tõeline liberaal. Mulle meeldib ümbritseda end võimalikult erinevate inimestega, see rikastab meeskonda. Et oleks kogemusi ja ettevaatlikkust ning samal ajal ka hullumeelset tormakust ja mässumeelsust. Et oleks mehi ja naisi, noori ja vanu ja keskmisi... Sellise meeskonna juhtimine ei ole alati kerge, kuid tean, et sellises sünergias sündinud otsused on küpsemad ja mitmeplaanilisemad.\n— Kuidas vaatad täna tagasi oma poliitikukarjäärile? Kui palju on see sind muutnud?\n— Kindlasti olen sellest kogemusest õppinud, see on mulle kasuks tulnud. On tekkinud oma arvamuse kriitiline taju ja olen õppinud usaldama intuitsiooni, kõhutunnet. Lähedane sõber Eve Kask on aastaid tagasi väljendanud heameelt selle üle, et poliitikas olemine ei ole mind väga palju muutnud. Võtsin seda suure komplimendina.\n— Kas nii palju energiat võtvate ametipostide nagu rektor või minister kõrval on võimalik süveneda loomingusse?\n— See on võimalik, kuid ei ole kerge. Eriti minusugusel hullul, kel peavad kõik asjad olema korras ja toad ja aed üle käidud – et oleks puhtad perspektiivid. Alles siis saan tööle hakata. Minu suurimad loomingulised ambitsioonid on praegu seotud akadeemia ja üliõpilastega.\n— Milline on sinu missioon rektorina?\n— Et inimestes Eestist ja mujalt säiliks soov tulla õppima kunstiakadeemiasse. Ning kui see soov on – et sel teel oleks võimalikult vähe takistusi. Et siin koolis oleks õhkkond ja õppejõud, mida ja keda oleks põhjust hiljem loometeel tänuga meenutada.\n— Kui kohtad elus kultuurivaenulikkust ja võhiklikkust, kuidas reageerid? Millised relvad haarad?\n— Hiljuti märkasin kesklinna prügikastidel reklaame sõnumiga „Kultuur on rikkus”. Selle sõnumi eesmärk on selge, aga kohavalik iseloomustab veidi meie ühiskonna suhtumist. Ma ei tea, kas see on olnud ka reklaamijate eesmärk, aga paneb ju mõtlema... Kuid siiski tundub mulle, et kultuuri positsioon ühiskonnas on paranenud… Või on see minu soovmõtlemine?\nSamuti sõltub kultuuri maine ka meist, kultuuriloojatest. Vabadus, väärikus, vastutus ja missioonitunne peaksid olema need, mis hoiaksid meid alla andmast.\nKultuuriministeeriumi eelarves moodustab kunstide osa väga väikese protsendi – nii on see aastaid olnud ja küllap on kahjuks ka edaspidi, sest kujunenud vahekorda on võimatu murda.\nMulle tundub, et riiklikul tasandil tuleb kultuur mängu ikka pigem siis, kui midagi on vaja tõestada, kui otsustajatel on vaja end paremas valguses näidata. Mul on kahju, et mõned olulised kultuuripoliitilised algatused sumbuvad sohu. Kas või seesama n-ö protsendiseadus, mis võimaldaks rahastada eesti kunsti soetamist avalikku ruumi. Olin päris jahmunud, kui selle projekti tutvustamisel näitas online-küsitlus, et 65% inimestest pigem ei sooviks sellise idee teostumist.\n— See on tähendusrikas protsent, mis näitab kultuuri mainet üldsuse silmis. Kui arenenud ühiskondades on rumaluse demonstreerimine pigem piinlik ja tabu, siis meil tundub see olevat tihti uhkuse asi…\n— Jah, tuleb meelde üks aastatetagune lugu. President Lennart Meri avas Pariisis eesti kunsti suurejoonelise näituse ja sinna oli kutsutud palju kultuuri- ja äriinimesi kodumaalt. Õhtusöögilauas hakkas tuntud ja lugupeetud ehitusettevõtja minu kallal näägutama, et „milleks meile seda kallist ja kole suurt kunstimuuseumit ikka vaja on”. Kõigil oli piinlik, aga kõik olid vait. Tõstsin pokaali ja palusin sõna tervituseks. Ütlesin, et kui muuseum pidulikult avatakse ja ärimees saab sinna kutse (aga selles, et teda kutsutakse, olin ma kindel), et ta siis ei tuleks. Et ta oleks ka siis sama aus ja sirgjooneline. Ta ei tulnud. Nüüd saame juba päris kenasti läbi.\n— Millised on suurimad ohvrid, mida oled pidanud tooma?\n— Seda on raske öelda. Ma ei ole ju elus tegelikult mitte midagi vastumeelselt teinud, kõik on olnud minu enda vabad valikud. Näiteks laste kõrvalt ei ole mul küll jäänud siin elus midagi teostamata – ei kunstnikuna, ei inimesena.\n— Kuidas see siiski võimalik on? Sinu kohta energia jäävuse seadus ei kehtigi?\n— Olen lõpuks küll aru saanud, et ega elu edenedes enam jõudu juurde ei tule. Seepärast soovitan, et kui vähegi tahad midagi noorena ette võta – siis tee seda kohe! Tunde on meil päevas kõigil ühepalju.\n— Mis tegi sind viimati tõeliselt õnnelikuks?\n— See oli juba pea aasta tagasi, kui ma olin tõeliselt õnnelik, sest meie perre sündis neljas lapselaps – minu vanem poeg Juhan sai tütre isaks! Siia oleks nagu kohatu midagi kõrvale panna…\nMuidugi olin liigutatud, kui sain teada, et mind on seatud rektorikandidaadiks uueks ametiajaks. See on väga suur vastutus ja väljakutse, kuid see on ka hinnang minu tööle viimase nelja aasta jooksul.\n— Millised oleks su peaeesmärgid uuel ametiajal? Eelkõige uus maja?\n— Tegelikult peaks täna rääkima palju enam sellest, mis hakkab toimuma uue maja sees. Uus maja pole veel valmis ja selle kerkimise eel tuleb läbida veel mitmeid kadalippe. Uue maja kontseptsiooni saamislugu on ikkagi tohutu koostöö ja tegelikult ka väga paljude otsustajate meele muutmise vili. Ei olnud just palju neid poliitikuid, kes seda suurejoonelist ideed oleksid kohe algusest peale uskunud.\nProtsessi on keeruliseks teinud just see, et ühiskond ei ole alati kursis sellega, mis toimub meie maja sees – kes on ikkagi need ligi 1200 tudengit, kes õpivad kunstiakadeemias ja mida nad teevad, mis kasu kvaliteetse kunstiharidusega disainer ja kunstnik ja arhitekt ja kunstiajaloolane ja restauraator Eesti ühiskonnale toob. Tundub, et neid seoseid ei osata ikka veel paraku luua, kuid püüame ise paremini selgitada, et need seosed tekiks.\nKõige suurem eesmärk rektorina on säilitada see eriline ja iseseisev positsioon ülikoolide hulgas, olukorras, kus konkurents on ääretult tihe. Eesti ülikoolid ei konkureeri omavahel. Nüüd oleme osa globaalsest kõrgharidusturust ja iga tulevane üliõpilane valib, kus ja millises ülikoolis ta oma haridusteed alustab või jätkab.\nMeie kooli suurim väärtus on professorid, kellel on oma õpilastega unikaalselt lähedane kontakt. Pean ääretult oluliseks, et kõik meie õppejõud on rahvusvahelisel tasemel tipptegijad. Toon vaid ühe näite. Kui lugeda kokku need eesti kunstnikud, kes on osalenud Venezia biennaalil – siis KÕIK need inimesed on meil õpetanud või õpetavad. Nimeta veel üks kunstiülikool, mis saaks öelda sama!\n— Millal toimub kunstiakadeemia uue maja avaaktus?\n— Loodetavasti 2012. aasta sügisel, kuid kuupäeva ei oska veel ennustada.\n— Viimased kümmekond aastat on Eesti haridussüsteem loksunud pidevates muutuste tuultes. Kui palju on selles välismaiste süsteemide ülevõtmist, muutust muutuse enda pärast?\n— Mina ei ole sellega päris nõus. Kui mõelda, miks seda protsessi alustati, siis ikka üliõpilaste endi pärast. Et kiirendada nende võimalusi saada konkurentsivõimelist haridust ning täiendada ja mitmekesistada oma haridusteed Euroopa ülikoolides.\nSamas näen ma probleeme, mis tekkisid üleminekul sujuvalt viieaastaselt õppelt 3+2-süsteemile. Neid on päris palju ja see võtab aega, et uuega leppida. Tegime ka ise seejuures vea, et hakkasime uut süsteemi kahes väga eraldi osas nägema ja rõhutama. Kõrgharidus selle sõna parimas tähenduses on ju ikkagi magistrikraad.\n— Kui õigustatud on hirm, et kõrghariduse sisu hakkab üha enam varjutama ülikooli kõrvaltegevus – bürokraatiast turunduseni, kinnisvaraarendusest reklaamini?\n— Kindlasti on bürokraatiat palju: üleminekuhindamised, akrediteerimised, projektid, taotlused, aruanded... See on tohutu koormus, eriti suhteliselt väikesele ülikoolile, kus tugistruktuurid ei saa olla väga suured ja iga uus ülesanne on lisakoormus õppekava juhile – professorile. Samas on see ka meie institutsionaalse suutlikkuse või suutmatuse näide.\nIlma professionaalse turundusstrateegiata on pea võimatu olla akadeemiliselt nähtav. Sama oluline on sidusus ettevõtluse, organisatsioonide ja kohalike omavalitsustega. Selleks on vaja õppetööd toetavat motiveeritud tugistruktuuri ja pühendunud inimesi.\n— Millisena tajud inimese ja süsteemi suhet?\n— Alati on midagi tõsiselt viltu, kui tundub, et süsteem hakkab inimest sööma. Kuid sedasama süsteemi saavad paradoksaalsel kombel parandada vaid inimesed ise.\n— Miks on kunstiakadeemia õppejõudude kohtadele nii väike konkurss?\n— Mitte kõik andekad loojad pole head õpetajad. Usun, et paljud tunnetavad seda ka ise väga hästi. Pedagoogilist tööd ei ole võimalik teha siis, kui sa seda ei armasta, kui õpetamine võtab sinult ära, kuid ei anna juurde. Oma õppejõukogemusele toetudes võin kinnitada, et isegi kohutavalt väsinuna saan ma oma üliõpilastelt tohutu annuse energiat. Nende tööd, jagatud mõtted ja kõhklused – see on nii põnev! Tõenäoliselt on asi ka selles, et minu ema oli väga armastatud eesti keele õpetaja. Mäletan, kuidas tema õpilased käisid meil kodus, et koos luuletada – ju on ka see jätnud minusse positiivse emotsiooni.\nTeine külg on kahtlemata see, et me ei saa õppejõudude palganumbritega väga hiilata. Oleme püüdnud seda viimastel aastatel parandada, kuid Euroopa kolleegidest oleme endiselt kõvasti maas. Sellises olukorras eelistavad kindlasti paljud võimalikud õpetajad sõltumatust, mis kaasneb vaid oma loominguga tegelemisega.\nMeie koolis on ka erandeid – alati on olnud palju konkurente maali ja joonistuse eriala õpetajaks.\n— Möödunud nädalal Saksamaal käies sattusin üliõpilasmässu tunnistajaks. Rahutust on kogu Kesk-Euroopa tudengite seas, protestitakse ülikoolide ülereglementeerituse, üleadministreerituse ja Bologna deklaratsiooni põhimõtete vastu. Millise tundega jälgite neid liikumisi?\n— Kui noor inimene ei mässa ja triivib vaid vooluga kaasa, siis on midagi paigast ära. Kuid usun, et need ei ole vaid vastuhakud vastuhaku pärast – ses mässus on midagi, mida poliitikutel ja otsustajatel tasuks tähele panna.\n— Mille poolest erineb kunstiakadeemia teistest maailma kunstikõrgkoolidest?\n— Meie koolis antakse kunsti kõrgharidust väga laial erialade skaalal ning kolmel tasemel (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpe). See on väga harukordne, sest paljud maailma kunstiülikoolid on osa teistest ülikoolidest.\nKa asjaolu, et meie koolis on otsustamine alati väga lähedal ja õpe paljuski individuaalne – see on suur luksus. Kunstiakadeemias on võimalik vahetult osa saada pühendunud professorite – oma eriala maailmaklassi tegijate – mõttemaailmast.\nLisaks on meil segane ja põnev aeg. Ma ei tea mitte ühtegi kõrgkooli, mis oleks midagi sarnast läbi teinud nagu meie – kolimine seitsmesse hoonesse üle linna ja uue maja ehitus.\nKui ma oleksin täna keskkoolilõpetaja, siis arvan, et astuksin ikka kunstiakadeemiasse. Iseasi, kas just täpselt ja ainult sellele erialale (Signe Kivi on lõpetanud tekstiilikunsti – toim).\n— Kuid too palun välja ka kunstiakadeemia nõrkused.\n— See on asi, mida ma avalikult kindlasti ei tee.\n— Kus on SINU KOHT? Salajane paik, millest unistad mõnikord koosolekul või kolleegiumil, mis kestab viiendat tundi…\n— Minu jaoks on tähtsaim teadmine, et mul on koht lähedaste inimeste südames. Meie maakodu Lahemaal annab meeletult jõudu. Seal suitsusaunas on tunne, et olengi paradiisis.\n— Soovi palun midagi kunstiakadeemiale 95. sünnipäevaks!\n1957 sündinud Tallinnas\n•• 1984 lõpetanud Eesti riikliku kunstiinstituudi (praegu Eesti kunstiakadeemia), tekstiili eriala\n•• 1980-1985 ettevõtte Kodu kunstnik\n•• 1985-1991 Arsi kunstnik\n•• alates 1988 Eesti kunstiakadeemia õppejõud\n•• 1995-1998 Eesti kunstnike liidu asepresident\n•• 1997-2000 Eesti kunstiakadeemia tekstiiliosakonna professor\n•• 1998-1999 Eesti kunstnike liidu president\n•• 1999-2002 Eesti Vabariigi kultuuriminister\n•• 2003-2005 riigikogu liige\n•• 2005 Eesti kunstiakadeemia rektor\n•• 2008 autasustatud Belgia kuningriigi Krooni Ordeni Komandöri aumärgiga\n•• 2006 autasustatud Portugali Vabariigi Komandöriristi ordeniga\n•• 2004 autasustatud Eesti vabariigi Valgetähe V klassi ordeniga\n2001 autasustatud Soome Lõvi Rüütelkonna Suurristi ordeniga\n•• 2008 II koht Eesti paviljoni esindamise konkursil Venezia XI arhitektuuribiennaalil (koostöös Eve Kase ja Andrus Kõresaarega)\n•• 2008 valitud kavand Eesti Rahva Muuseumi 100. aastapäevale pühendatud vaibakonkursil\n•• 1998 Tallinna rahvusvaheline rakenduskunstitriennaal. Preemia\n•• 1991 Eesti Vabariigi kultuuristipendium\n•• 1991 Baltimaade noorte tarbekunstitriennaal. Preemia\n•• 1987 Eesti kunstnike liidu noortekoondise aastapreemia\n•• 1984 Baltimaade noorte tarbekunstitriennaal. Diplom


PRUUGITUD AEG. PUNAINIMESE LÕPP. (asendus 17.03 etendusele) - 04.11.2020 - Vaba Lava Tallinna teatrikeskus - Piletilevi.ee\nPRUUGITUD AEG. PUNAINIMESE LÕPP. (asendus 17.03 etendusele)\nPRUUGITUD AEG. PUNAINIMESE LÕPP. (asendus 17.03 etendusele) Ср 04.11.2020 19:00 Vaba Lava Tallinna teatrikeskus\nКупить билет Kooriooper "Liustikud" Kooriooper "Liustikud" Вс 20.09.2020Вс


PwC rekordiline aastatulu – 29,2 mld dollarit - Raamatupidaja\nNõudluse kasv konsulatsiooniteenuste järele aitas PwC-l 2011. eelarveaastal oma aastatulu kasvatada 10%, mis omakorda tegi PWC-st maailma suurima konsultatsioonifirma.\nReutersi teatel raporteeris PwC 29,2 miljardi dollari suurusest aastatulust 2011. majandusaastal, mis lõppes 30. juunil. Aasta varem oli see number 26,6 miljardit dollarit. Seekordne kasv on suurim pärast 2008. aastat.\nPwC tulunumbrid jäid seni 400 miljoni dollariga maha Deloitte Touche Tohmatsu Ltd.-st, kes pressis PwC-st eelmisel aastal mööda 9 miljoni dollariga. Mõlemad firmad kuuluvad nn Suurde Nelikusse („Big Four“ ing. keeles – toimetaja), kuhu kuuluvad ka KPMG ja Ernst & Young.PwC teatas täna ka, et plaanib 2012. majandusaastal palgata 20 000 värskelt ülikkoolihariduse omandanut ning pakkuda praktikakohta 10 000 üliõpilasele. Hetkel on PwC hingekirjas üle maailma 169 000 töötajat.Masujärgne majanduse taastumine on lennutanud ettevõtete huvi konsultatsiooniteenuste järele kõrgustesse ning see kasvab veelgi, kuna ettevõtted soovivad vähendada kulusid, optimeerida makse ning on huvitatud uutest tehnoloogiatest.„Järgmiseks majandusaastaks ootame mõistlikku kasvu sedamööda, kuidas majandus taastub ja ettevõtete olukord paraneb,“ ütles PwC Internationali esimees Dennis Nally.PwC, kes pakub ka audiitorteenuseid, rõhutas, et mingeid konflikte konsulatsiooniäri kahe teenuse vahel ei tekita.


Ferrari vormelitiimi boss uuest koosseisust: see on õnnemäng! | Sport\nFerrari vormelitiimi boss uuest koosseisust: see on õnnemäng!\nToimetas Mart Treial, 17. mai 2020 15:15\nFerrari vormelitiimi boss Mattia Binotto.Foto: Reuters/Scanpix\nFerrari vormelitiim teatas sel nädalal, et järgmisel aastal moodustavad koosseisu 25aastane Carlos Sainz Jr. ja 22aastane Charles Leclerc. Meeskonna boss Mattia Binotto tunnistas, et see on õnnemäng.\nViimati kihutasid Ferrari masinatega nii noored mehed aastal 1968, kui pilootideks olid Chris Amon ja Jacky Ickx. Peale selle, et itaallased on reeglina eelistanud kogenud mehi – enne Leclerci palkamist eelmisel aastal –, on neil viimase 25 aasta jooksul olnud peaaegu alati pundis mõni maailmameister. Viimati polnud Ferrari ridades tšempionit aastal 2007, kui rooli keerasid Kimi Räikkönen ja Felipe Massa.\n"Meil on koroonapausi ajal olnud aega asjade üle mõtiskleda ja jõuda sellisele järeldusele," selgitas Binotto Sky Sports Italiale, miks loobutakse neljakordse maailmameistri Sebastian Vetteli teenetest.\n"Maailm on pandeemia ajal muutunud, mistõttu peame vaatama F1 tulevikku teistsuguse nurga alt. Carlos Sainz on noor võidusõitja, Ferraril pole olnud nii noort paari juba 50 aastat. See on meie jaoks õnnemäng, aga võtame väljakutse rõõmuga vastu. Tahame alustada uut ajastut.\nSainz on väga tore ja intelligentne kutt. Ta on tõeline meeskonnamängija, kes teeb kõvasti tööd. Seega on ta Charlesi kõrval väga kasulik. Ta on eelmisel viiel hooajal hästi esinenud ja peaaegu alati finišisse jõudnud, teenides oma meeskonnale palju punkte."\nVetteli tuleviku kohta ei osanud Binotto midagi öelda, kuid sõnas, et Ferrari on talle kuue ühise aasta eest ääretult tänulik.


Munasarja Suguraku Kasvajad ravi – Pepe\nMunasarja Suguraku Kasvajad ravi\nSugurakkudele kasvajate alustada; on sugurakkude (muna või seemnerakud) keha. Munasarja idu; kasvajate tekivad tavaliselt teismeliste tüdrukute või noored naised ja sageli mõjutada; vaid üks munasari.\nMunasarjad on paari organite naise reproduktiivset süsteemi. Nemad on; vaagen, üks kummalgi; pool emakas (õõnsa; pimikujuliste elundi kus lootel kasvab). Iga munasari on umbes suurus ja kuju mandel. Munasarjad; teha muna ja naissuguhormoonid. Suurenda anatoomia naise reproduktiivset süsteemi. Elunditest naise reproduktiivset süsteemi hulka emakas, munasarjad, munajuhad, emakakaela ja tupe. Emakas on lihaste väliskiht nimetatakse müomeetrium ja on seestpoolt kaetud nimetatakse endomeetrium.\nMunasarja idurakust kasvaja on üldnimetusega et kirjeldamiseks on kasutatud; mitu erinevat tüüpi vähktõve. tingimuste alusel; Kõige tavalisem munasarja sugurakkudele kasvaja nimetatakse düsgerminoom. Vaata järgmist kokkuvõtted teavet; umbes teist tüüpi munasarjatuumoreid\nMunasarja idu kasvajad olla raske diagnoosida (leida) varajane .; Sageli puuduvad sümptomite; algusjärgus, kuid; kasvajaid võib leida tavapärasel günekoloogilised eksamid (tervist). Pöörduge arsti poole, kui teil on üks järgmistest\nPrognoos (võimalus taastamine) ja ravivõimaluste sõltuvad; järgnev\nMunasarja sugurakkudele kasvajad on tavaliselt terveks kui leitakse ja; ravida varakult.\nProtsessi kasutatakse saada teada, kas vähk on levinud jooksul munasarjast või teiste kehaosade; nimetatakse lavastus. Kogutud info põhjal; lavastusprotsessis määrab haiguse staadiumist. Kui ei ole arst on kindel, et vähk on levinud munasarjad teistesse osadesse; keha, mis on; operatsiooni nimetatakse laparotomy tehakse et näha, kas vähk on levinud. tingimuste alusel; Arst peab lõigatud kõht ja; hoolikalt vaadata kõik elundid, et näha, kas neil on vähk neid. Arst; lõigatud väikesteks tükkideks kude, et neid saaks kontrollida mikroskoobi all märke vähki. Arst võib ka pesta kõhuõõnde vedeliku, mis on samuti kontrollitakse mikroskoobi all näha, kas see on vähirakkude see .; Tavaliselt arst eemaldab vähki ja teisi organeid, mis on vähk neid; ajal laparotomy. See on tähtis; teada etapp; Selleks, et planeerida ravi.\nPaljud katsed kasutada diagnoosida munasarja sugurakkudele kasvaja kasutatakse ka lavastuse .; Järgmised katsed ja menetlusi võib kasutada ka peatumise\nMetastaatilise kasvaja on sama tüüpi kasvaja esmase kasvaja. Näiteks kui munasarja idurakust kasvaja levib maksas kasvajarakud maksas on tegelikult vähkkasvaja munasarjade sugurakkudes. Haigus on metastaatilise munasarja idurakust kasvaja, mitte maksavähki.\nI etapis, vähk on leitud üks või mõlemad munasarjad. I etapp jaguneb IA staadium, etapis; IB, ja laval IC.\nII etapis vähk on leitud üks või mõlemad munasarjad ja on levinud ka teistesse piirkondadesse vaagna. II etapp jaguneb; etapis IIA etapi IIB ja laval IIC.\nIn III staadiumis vähi leitakse ühes või mõlemad munasarjad ja on levinud väljaspool vaagna teistesse osadesse kõhus ja / või lähikonnas lümfisõlmede .; III etapp jaguneb IIIA etapi, etapil; IIIB ja laval IIIC.\nCancer, mis on levinud pinnale maksa peetakse ka III staadiumi munasarjavähk.\nIn IV staadiumis, vähk on levinud väljapoole kõhu teiste kehaosade, nagu kopsud või koe sees maksas.\nVähirakud vedelikus kopsude ümber peetakse ka IV staadiumis munasarjavähi.\nKorduv munasarja sugurakkudele kasvaja on vähk, mis on kordunud (tulevad tagasi) pärast seda on; ravitud. Vähk võib tagasi tulla teistes munasarja või teistes kehaosades.\nEri tüüpi ravi patsientide kohta on munasarja idurakust kasvaja. Mõned ravi on standard (praegu kasutatav ravim) ja mõned; testitakse kliinilistes katsetes .; Ravi kliinilise uuringu uurimus mõeldud aitama; parandada praegust ravi või saada teavet uute ravimeetodite arendamist; vähiga. Kui kliinilised uuringud näitavad, et uus ravi on parem kui; tavapärase ravi uus; ravi võib muutuda standard ravi. Patsiendid võivad mõelda osalevad kliinilises uuringus. Mõned kliinilised uuringud on avatud ainult patsientidel, kes ei ole alustatud ravi.\nOperatsioon on kõige levinum; munasarjavähi sugurakkudele kasvaja. Arst võib välja võtta; vähk lehe üks järgmistest; tüüpi kirurgia.\nIsegi kui arst eemaldab kõik vähk, mida saab vaadelda hetkel; ajal operatsiooni, mõned patsiendid võib pakkuda keemiaravi või kiiritusravi; pärast operatsiooni tappa vähirakke, mis on jäänud. Töötlus pärast; operatsiooni, et vähendada riski, et vähk tulevad tagasi, nimetatakse adjuvantravi.\nPärast kemoteraapiat munasarja idurakust kasvaja, teist-look laparotomy võib teha. See on sarnane laparotomy see on tehtud, et teada saada etapis vähki. Second-look laparotomy on kirurgiline protseduur, et teada saada, kui kasvajarakkudes on jäänud pärast esmast ravi. Selle tegevuse käigus arst võtab proove lümfisõlmed ja teistes kudedes kõhu et näha, kas vähk on alles jäänud. See protseduur ei tehta düsgerminoomide hulka.\nTähelepanek on tihedalt vaadates patsiendi seisund andmata ravi, kui nähud või sümptomid ilmuvad või muuta.\nMunasarja, munajuha või Esmane kõhukelmevähiga\nKiiritusravi on vähiravi mis kasutab suure energiaga röntgenkiired või muud tüüpi kiirguse vähirakkude hävitamiseks. On olemas kahte tüüpi kiiritusravile. Väline kiiritusravi kasutab masin väljaspool keha saata kiirguse poole vähki. Sisemine kiiritusravi kasutab radioaktiivset ainet pitseeritud nõelad, seemned, juhtmed, või kateetrid, mis on paigutatud otse või paigale vähk. Edasised kiiritusraviperioodi manustatakse sõltub liik ja etapp ravitavaks vähiks.\nSuurtes annustes keemiaravi luuüdi; siirdamist on meetod annab väga suurtes annustes keemiaravi ja asendades vere -forming rakud hävinud vähiravi. Tüvirakud (ebaküps verelibled) eemaldatakse luuüdi patsiendi või doonori ja külmutatakse ja säilitatakse. Pärast keemiaravi on lõpetatud, salvestatakse tüvirakkude sulatatakse ja antud patsiendile tagasi läbi infusioonina. Need infuseeritud tüvirakke kasvatada (ja taastada) keha vererakke.\nKombineeritud; keemiaravi (kasutada rohkem kui ühe vähivastase ravimi) testitakse kliinilistes katsetes.\nRavi sõltub sellest, kas kasvaja on düsgerminoom või teist tüüpi munasarjade idurakust kasvaja.\nRavi düsgerminoom võivad sisaldada järgmisi\nRavi teiste munasarjade idurakust kasvajad võivad olla kas\nI etapi munasarja sugurakkudele kasvaja. Rääkige oma arstiga kliinilistes uuringutes, mis võib olla teie jaoks õige. General kliiniliste uuringute andmed on olemas selle foorumi.\nRavi sõltub sellest, kas kasvaja on düsgerminoom või teise; tüüpi munasarja sugurakkudele kasvaja.\nRavi düsgerminoom võib olla kas\nRavi teiste munasarjade idurakust kasvajad võivad sisaldada järgmisi\nII etapi munasarja sugurakkudele kasvaja. Rääkige oma arstiga kliinilistes uuringutes, mis võib olla teie jaoks õige. General kliiniliste uuringute andmed on olemas selle foorumi.\nIII etapp munasarja sugurakkudele kasvaja. Rääkige oma arstiga kliinilistes uuringutes, mis võib olla teie jaoks õige. General kliiniliste uuringute andmed on olemas selle foorumi.\nIV staadiumis munasarjavähi sugurakkudele kasvaja. Rääkige oma arstiga kliinilistes uuringutes, mis võib olla teie jaoks õige. General kliiniliste uuringute andmed on olemas selle foorumi.\nRavi düsgerminoom võib olla\nKorduva munasarja sugurakkudele kasvaja. Rääkige oma arstiga kliinilistes uuringutes, mis võib olla teie jaoks õige. General kliiniliste uuringute andmed on olemas selle foorumi.\nmunasarja sugurakkudele kasvaja\nSee vähi andmete kokkuvõttes on värsket infot munasarjavähi sugurakkudele kasvajad. See eesmärk on teavitada ja aidata patsientidel, peredele ja hooldajatele.\nPrevious Previous post: fenüülefriinile (nina kaudu) kõrvaltoimed\nNext Next post: pramlintiidi (subkutaanselt) nõuetekohase kasutamise


Kaitse end viiruste eest: tutvu soovitustega, mille järgi valida näomask | Tervisegeenius\nKaitse end viiruste eest: tutvu soovitustega, mille järgi valida näomask\n13. okt. 2020 kell&nbsp10:36\nAruanne viitab, et WHO oleks pidanud epideemia varem pandeemiaks kuulutama.Foto: Shutterstock\nKuivõrd igasuguste riidest ja logodega ning erinevate isetehtud maskide kandmine muutub järjest populaarsemaks, selgitas Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet (TTJA), mida eri tüüpi maski soetades jälgida.\nMüüdavatele maskidele kehtivad miinimumnõuded\nMaskide kvaliteet ning omadused on väga erinevad ja ainult peale vaadates ei ole võimalik öelda, millise kvaliteediga maski keegi kannab. Ise võib muidugi teha igasuguseid maske ja neid võib ka igal pool soovi korral kanda, kuid nende müümisel tuleb täita erinevaid nõudeid.\nKuna isetehtud ja riidest maskidega on segadust palju, on TTJA kokku pannud nn miinimumnõuded, mis peavad maskide turustamisel olema täidetud.\nMiinimumnõuete koostamisel on võetud aluseks Euroopa standardiorganisatsiooni (CEN) juhendi CWA sisu, millest olulisim on, et maskide filtreerimisomadused peavad olema testitud ning pakendil kirjas, sangade tugevus testitud ning pakend sisaldama kasutusjuhendit.\n“Näiteks ei tohi pakendi märgistusel olla viiteid kaitsemaskile, sest tegu ei ole isikukaitsevahendiga, mis on mõeldud kaitsma kandjat,” selgitas TTJA tehnikaosakonna juhataja Ingrid Teinemaa. “Laiatarbemaskid toimivad sarnaselt kirurgiliste maskidega ja on mõeldud eelkõige vähendama viiruse levikut.”\nKorduvkasutataval maskil peab olema pesemisjuhis\nMüügil oleva maski pakendilt tasub otsida ka näiteks viiteid, kas tegu on korduvkasutatava või ühekordse näomaskiga. Korduvkasutatava maski puhul peaks pakendil olema õpetus, kuidas seda pesta.\n“Viroloogid on öelnud, et viirusosakeste hävitamiseks on tarvis pesemist vähemalt 60 kraadiga. Korduvkasutatav mask peab olema tehtud materjalist, mis kannatab 60kraadist pesemist. Kui pakendil on viide näiteks 40kraadisele pesule ja ei ole viidet triikimisele või desinfitseerimisele, mis tagaks viiruseosakeste hävinemise, on tegemist ühekordse kasutusega maskiga.”\nOluline on kanda maski õigesti\nMaski tüübist palju olulisemad on viisid, kuidas maski kantakse.\n“Maski tuleb kanda õigesti – ette panna puhaste kätega, pärast maski äravõtmist käsi pesta, mask peab katma nii suu kui ka nina, juba kasutatud mask tuleb ära visata, kui mask on läinud niiskeks, tuleb see välja vahetada. Maski ei kanta lõua otsas, pea peal, ainult suu ees, ei nätsutata kokku taskusse, et siis järgmises kohas jälle ette panna,” rääkis Teinemaa.\n“Maski vale kandmine võib kasu asemel tuua hoopis kahju, sest kasutatud maski sees hakkab silmale nähtamatute osakeste maailm elama oma elu ja selle sissehingamisest võivad tekkida hoopis uued hädad.”\nMask ei ole imerohi\nTeinemaa lisas, et mask ei ole imerohi viirusest hoidumise vastu. Nii tervishoiutöötajad kui viroloogid on öelnud, et ainult maskist ei ole haiguste vältimisel kasu. Kuna inimene ise ei pruugi teada, kas ta on haige, sest nähtavaid sümptomeid ei ole, tuleb ka maskiga hoida distantsi, et võimalikud nähtamatud viiruseosakesed ei kanduks teiste inimesteni.\nSamuti tuleb desinfitseerida käsi, sest kätega katsutakse oma nägu ja erinevaid pindu ja seetõttu kantakse haigusi edasi ka kätega. Mask aitab vähendada erinevate viirushaiguste levikut eelkõige koos teiste ennetusmeetmete ja inimeste enda hoolsusega.\nTarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet on turujärelevalveasutus, mis kontrollib et turule lastavad ja müügiks pakutavad tooted vastaksid nõuetele, oleksid ohutud ja nende kohta esitatav info oleks õige.\nTarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet ei saa öelda, kus ja millal on mingisuguse maski või muu isikukaitsevahendi kandmine kohustuslik. Seda, kus ja millal maski või muud isikukaitsevahendit peaks kandma, ütlevad juba viroloogid ja terviseamet.\nMärksõnad: mask, maskid, näomask\nKas nohu ja köhaga tohib kanda korduvkasutatavat maski?


Tallinn pälvis UNESCO muusikalinna tiitli – UNESCO Eesti rahvusliku komisjon\nUNESCO peadirektor Audrey Azoulay kuulutas 8.11.2021 välja uued UNESCO loovlinnade võrgustikku vastu võetud linnad. Nende hulka arvati ka Tallinn, mis kannab alates 2022. aastast UNESCO muusikalinna tiitlit. Tallinna kandideerimisavaldus pälvis hindamiskomisjonilt kõrge, maksimumilähedase hinde.\nTallinna Filharmoonia kunstilise juhi Tõnu Kaljuste sõnul ei tee uudis rõõmu mitte ainult muusikutele, vaid väärindab meie linna üldisemalt. “Olen aegajalt ikka kuulnud, et kolleegid mujalt maailmast küsivad Tallinna muusikaelu kohta, et kuidas on õnnestunud siin luua nii elav ja kõrgel tasemel muusikaelu,“ rääkis Kaljuste. „Ega ise muusikat tehes nendele asjadele suurt ei mõtle. Otsid lihtsalt uusi ja põnevaid võimalusi selles otsatult rikkas muusikamaailmas. Usun, et igasugune rahvusvaheline tunnustus on igale muusikule kui pisike doos kiitust, mis teeb meele heaks ja annab jõudu edaspidiseks. Loodan, et samamoodi mõjub see ka linnale, milles elame, mängime ja laulame. UNESCO muusikalinn annab tunnustust meile kõigile korraga! Palju õnne!”\nUNESCO loovlinnade võrgustik käivitati 2004. aastal eesmärgiga tähtsustada kultuuri ja loovuse rolli linnade jätkusuutlikus arengus. Võrgustikus on seitse kategooriat: disainilinnad, filmilinnad, gastronoomialinnad, kirjanduslinnad, käsitöö- ja rahvakultuurilinnad, muusikalinnad ning meediakultuurilinnad. Üks linn saab kuuluda vaid ühte kategooriasse. Eestist kuulub võrgustikku veel kirjanduslinn Tartu ning käsitöö- ja rahvakunstilinn Viljandi.Tallinn kandideeris rahvusvahelise võrgustiku liikmeks sel aastal esmakordselt.


ALLAR JÕKS: Täna öösel toimus devalveerimine - Eesti Päevaleht\nALLAR JÕKS: Täna öösel toimus devalveerimine\nAllar Jõks, advokaadibüroo Sorainen nõunik\nKeskööl toimus devalveerimine. See ei ole halb nali. Täna seaduse jõusse astunud lisaeelarvega seotud seadustepakett võiks oma kujunemisloolt ja õiguskvaliteedilt kanda nime „Õiguspõhimõtete devalveerimise akt”.\nEelöeldu ei tähenda, et õiguste piiramine või soodustuste lõpetamine oleks lubamatu. Põhiseadus ei taga õiguspärast ootust, et head ajad jätkuvad, ega nõua kehtiva regulatsiooni kivistamist. Õigussuhted tuleb muutunud oludele ümber kujundada. Iga sellise otsusega käivad alati kaasas nii võitjad kui ka kaotajad. See on märk riigi tehtavate valikute keerukusest. Õiguskaitse keelde tõlgituna tähendab see eri põhiõiguste ning nende taga peituvate huvide ja väärtuste hoolikat kaalumist.\nOtsus, kuidas ja keda eelarvet kärpides eelistada, on seadusandja teha. See ei tohi olla aga meelevaldne ja peab lisaks õiguskindluse põhimõttele arvestama ka võrdse kohtlemise ja sotsiaalriigi printsiibist lähtuva solidaarsuse põhimõtet. Raskel ajal tähendab solidaarsus valu jagamist. Viimase poole aasta jooksul on solidaarsus kui printsiip oma sisu minetanud. Meenutagem kas või, kes on eelarvekärbetest pääsenud või kui õiglased paistavad hädavajalikud muudatused töölepinguseaduses.\nÕiguskindlus tähendab muu hulgas, et riik ei kehtesta uut regulatsiooni meelevaldselt ja üleöö. Põhiseaduse § 108 kohaselt jõustub seadus kümnendal päeval pärast avaldamist. Ajavahemik seaduse vastuvõtmisest kuni jõustumiseni peaks jätma isikutele piisava aja sätestatud õiguste ja kohustustega tutvumiseks ning oma tegevuse üm-berkorraldamiseks.\nPõhiseaduslikkuse hindamine on kohtu kätes. Kohtumenetluse teeb aga keeruliseks asjaolu, et vastused peituvad seal, kus kohtuvad õigus ja poliitika. Teise lisaeelarvega seotud muudatuste kohtumenetlus oleks õiguskorra stabiilsuse huvides tervitatav ja paneks õigusloojad ehk tõsisemalt mõtlema oma tegude tagajärgedele.\nMis õigustaks eelnõude kiirmenetlust? Vaieldamatult peavad olema kaalukad põhjused, näiteks vajadus reageerida majanduses toimuvale. Kuid administratiivne ja poliitiline suutmatus otsuseid õigeaegselt vastu võtta ei õigusta hea õigusloome tava eiramist. Riigikogus esindatud erakondade loidust ja koostöö puudumist ei saa kompenseerida öötööga. Kui bussijuhid ei tohi üle kaheksa tunni järjest roolis olla, miks siis arvatakse, et 24 tundi ööpäevas võib seadusi vastu võtta?\nHea õigusloome tava eeldab, et kaasatakse asjasse puutuvad isikud, analüüsitakse kavandatavate muudatuste mõju ja jäetakse piisav aeg jõustumiseks. See peab tagama õigusaktide rakendatavuse, sealhulgas õigusselguse.\nMilleni võib viia see, kui seaduse sisu pole normi rakendajale ja adressaadile üheselt mõistetav, näitas ilmekalt Sylvesteri maksuvaidlus. Täna jõustunud seadustest ei ole töölepinguseadus mitte ainuke, mis õigusselgusega ei hiilga.\nJõustumiseks jäetud lühikene aeg pärsib ka põhiseaduslikkuse järelevalvet, mida president seadust välja kuulutades teostab. Ega asjata rõhutanud president lisaeelarve seaduste paketti välja kuulutades, et „olukord, kus sedavõrd erineva reguleerimisala, sisulise ja normitehnilise kvaliteediga seadused on omavahel liidetud ning nende väljakuulutamise otsustamiseks jääb lühem aeg kui põhiseaduse §-s 107 ette nähtud kaks nädalat, iseloomustab kahetsusväärselt seadusandja poolt hea riigiõigusliku tava küsimärgi alla seadmist”.\nKas on põhjust rääkida õigusriigi kriisist? Kindlasti mitte, sest eraldi võttes ei tekita ükski eespool toodud näide ärevust. Kuid kogumit vaadeldes võib näha, kuidas me eemaldume sammhaaval õigusriiklikest väärtustest. Protsess sai hoogu esimese lisaeelarve „turbomenetlusega”, kus eelarve seoti usaldushääletusega, ja tipnes teise lisaeelarve jõustumisega. Kui kõik ongi toimunud heas usus, siis ei maksa unustada, et ükski valitsus ei ole igavene. Ja valesse kohta sissetallatud rajal on edaspidigi mugav sammuda. Seetõttu on ka mõistetav, miks avalikkus võttis nii valuliselt vastu karistusseadustiku ja erakorralise seisukorra seaduse muudatused. Seaduskuulekas ja õigusriigi igikestvusse uskuv kodanik ei karda meelsuskontrolli ega kaitseväe kasutamist rahumeelse meeleavalduse vastu.\nKuuldavasti on tulemas kolmas lisaeelarve. Jääb loota, et kriitilistes ja erakorralistes tingimustes jääb riigivõim seotuks põhiseadusest tulenevate nõuetega. Majandusraskuste ületamise abinõud ei või põhiõiguste olemust olematuks muuta.\nSeal, kus pragmatism asub domineerima põhimõtete üle, hajuvad põhimõtete tuules ka õigusriigi garantiid. Kui krooni väärtuse vähendamisel võib olla majandust elavdav efekt, siis õiguspõhimõtete devalveerimise mõju on pöördumatult ebasoodne. Õigusriigi kaitsmine maksab, kuid õigusriiki maksab kaitsta.


Suunakood 07371 / +497371 / 00497371 / 011497371, Saksamaa\nSuunakood 07371 (+497371 / 00497371 / 011497371)\nSuunakood: 07371 (+497371)\nEesliide 07371 on Riedlingen Württ suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 4435941 ja suunakoodi 07371 jaoks tuleb valida number 07371 4435941. Riedlingen Württ asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4435941, suunakoodi 07371 (Riedlingen Württ) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 7371 4435941. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 07371.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 07371 (Riedlingen Württ).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Riedlingen Württ, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Riedlingen Württ, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 7371. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4435941, suunakoodi 07371 (Riedlingen Württ) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 7371 4435941.


Linn või piirkond: Penwegone\nPenwegone suunakood on 5455. FFiktiivse telefoninumbri 9999636 ja suunakoodi 5455 jaoks tuleb valida number 5455 9999636. Penwegone asub Myanmar.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9999636, suunakoodi 5455 (Penwegone) ja Riigi suunakood 0095 jaoks tuleb valida number 0095 5455 9999636. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 5455.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +95 (0095) ega suunakoodi 5455 (Penwegone).\nKui te ei asu Myanmar ja soovite helistada inimesele Penwegone, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Myanmar Riigi suunakood on +95 (0095), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Penwegone, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +95 5455. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9999636, suunakoodi 5455 (Penwegone) ja Riigi suunakood 0095 jaoks tuleb valida number 0095 5455 9999636.


2021 - uued horisondid 🐃\nEesti Rooma Klubi kummardab 2020le ja vaatab lootusrikkalt tulevikku\nKlubi on hästi hakkama saanud 2020 peapööritustega, kui võtta mõõdikuks põhikirjaline ülesanne informeerida üldsust teadmispõhiselt trendidest, mis toovad globaalmuutused kohalike õuele.\nERK on sel aastal koostanud ekspertide ümarlaudadel ja sümpoosionidel neli ettepanekute paketti valitsusele ja ametitele ning avalikustanud need läbi oma kanalite kõigile, keda puudutab Eestimaa tulevik kiiresti muutuvas maailmas. Ettepanekud ja salvestised on leitavad kodulehel, jaanuaris vaatame tagasi ja esitame veelkordselt ka Metsasümpoosioni materjalid koos kõigi ettekannetega - hoia silmad lahti!\nERK ekspertide ettepanekud levivad nüüd ka rahvusvaheliselt - oleme leidnud tubli tõlgi ja meie materjale avaldab üleeuroopaline Rooma Klubi väljaanne ning EEB (European Environmental Bureau) ajakiri. Esimest korda ajaloos on Eesti esindatud Rooma Klubis oma täieõigusliku liikmega. ERK on üks Põhjamaade suurima rohefoorumi korraldajatest ning jätkab 2021 - GreenEst Summit võtab taas üles kõige põletavamad teemad selles aastas ning on suunanäitajaks tulevikumaailma.\nRooma Klubi ennustused 1970datel on tõeks saanud\nERK tõstatatud teemad leiavad järjest laialdasemat lugejaskonda ja leiavad kaasamõtlejaid. Lisaks kodulehe lugejatele (joonis all) on ERK fänne ca 1000 FBs ja pihutäis Instagrammis ning YouTube’is (kasvavalt). Nii kuidas kasvavad võimalused osaleda Klubi tegemistes on kasvanud huvi koostöö vastu nii partnerite kui toetajate poolt. ERK on leidnud tunnustust ja toetust järjest laienevalt Eesti ettevõtete hulgas, mille eest oleme väga tänulikud.\nERK tegevjuhtimine on aasta algusest Juhan Telgmaa toimetada. Juhan on Eesti Rooma Klubi kokkukutsuja, selle kauaaegne juht ja innustunud promootor. Soovime talle jaksu.\nMeie kontaktid on ikka endised:\nKui Sa tunned, et Rooma Klubi teemad puudutavad ka Sind, soovid osaleda ja ennast proovile panna, anna endast julgesti teada ja liitu meie toimkondade või GreenEst Summit tegijatega.\nEesti Rooma Klubi soovib kõigile lugejatele ja toetajatele rõõmsameelset täiskuus saabuvat aastavahetust, reipust uuele kevadele vastu minna ja muidugi tegusat panust Eesti ühe mõjukama kodanikuühenduse edendamises.


SOOJAD KEVAD-SÜGISJALANÕUD SUUR...\nADIDAS STAR WARS TOSSUD S. 29\nKEVAD-SÜGIS SAAPAD NR.27\nLastejalatsid, müük 11.05.18 Harjumaa\nPEAAEGU UUED TENNISED NUMBER 32, 1 - 2 korda kantud tennised number 32. Tennised tumesinist värvi, kinnituselt paeltega seotavad. Tennised alt kummist äärega. Tegemist väga korralike, puhaste, peaaegu uute tervete tennistega. Tennise sisetalla pikkus tennise seest mõõtes 20,5 cm ...\nLastejalatsid, müük 20.04.19 Eesti\nSKECHERSID S.32, kasutatud; Üldjoontes väga korralikud, terved. Kannakohalt seest ka vooder terve. Väga mugavad ja painduva tallaga (flex sole). Kerged, lasevad õhku kenasti läbi. Katki kuskilt ei ole, ainult äärtest must nahariba värvist kohati kulunud, eriti ninaotstelt. ...\nLastejalatsid, müük 22.04.19 Tartu\nADIDAS ORIGINAAL VABAAJAJALATSID S.36,5, kasutatud; Müüa vähekasuatud Adidas originaal vabaajajalatsid, nagu uued! Suurus 36,5, stp. 22,5.\nLastejalatsid, müük 23.08.18 Eesti\nVABAAJAJALATSID, uus; Suurus 41, sisetald 26,5cm Saadan kapostiga, sel juhul lisandub postitasu.\nVABAAJAJALATSID, kasutatud; Suurus 40, sisetald 25,5cm Saadan ka postiga, sel juhul lisandu postitasu.\nLastejalatsid, müük 13.04.19 Eesti\nSALOMON VABAAJAJALATSID S.33, kasutatud; Väga mugavad ja kõrgema paksu tallaga jalatsid. Mõlemil saapal on kannakohas pealmisel kummikihil väike mõra, aga vett läbi ei lase. Tald mitmekordne. Seest kannakohad terved, aga kannakohas üleval on seespool nahal pragunemist(hõõr...\nLastejalatsid, müük 14.04.19 Tallinn\nCROCS SAAPAD, C9, Suurus C9 25/26. Sisetald 15,7 cm. Peaaegu uus.\nLASTE SAAPAD MINION, Peaaegu uued saapad. Suurus 25. Heas seisukorras.\nLastejalatsid, müük 08.04.19 Tallinn\nVIKING GORE TEX, kasutatud; Müüa Viking vabaaja jalanõud. Väga vähe kasutatud. Suurus 40.\nLastejalatsid, müük 22.10.18 Tallinn\nLASTE TOSSUD REEBOK, 35, SISETALD 22 CM, kasutatud; Müüa kasutatud Reeboki tossud (üks hooaeg kasutuses olnud). Sisetald 22 cm, nr. 35.\nVILDID " KOTOFEI ", Suurus 24. Heas seisukorras. Praktiliselt uus, riietatud paar koda. Jalad kasvasid, ei olnud aega vilistiks.\nLastejalatsid, müük 29.03.19 Tallinn\nKUMMIKUD, 25, Kummikud pärast ühe lapse käimist. Suurus 25. Heas seisukorras. Peaaegu uus.\nLastejalatsid, müük 19.04.19 Tallinn\nTALVISED SAAPAD " KOTOFEY ", Poiste jaoks talvesaapad suurus 24. Nat. nahast vooder karusnahk (lambanahk) hallikas värv. 1 lapse järel. Heas seisukorras. Me kasutasime ühe hooaja.\nLastejalatsid, müük 30.03.19 Tallinn\nTÜDRUKUTE K/S SAAPAD NR 24, kasutatud; Müüa CRIO'S kvaliteetsed ja stiilsed läikivad saapad. Saapad on seest nahast, pehmed, tald painduv. Sisetald 15,3cm. Ühel saapaninal väiksed täkked. Kandnud 1 laps ühel hooajal.\nADIDAS TOSSUD NR 25, kasutatud; Müüa korralikud Adidas tossud nr 25Sisetald 15,8cm, sobivad kandmiseks jalale alates 13,7cm. Kandnud 1 laps ühel hooajal.\nLastejalatsid, müük 09.04.19 Viljandi\nADIDAS JALATSID, kasutatud; Müüa vähekasutatud minimaalsete kulumisjälgedega ADIDAS jalatsid, mis sobivad väga hästi sportimiseks kui ka vabaks ajaks. Suurus: 34Merilin Prantsusmail: merilinprantsus@gmail. comFB: Merilin PrantsusNB! Facebooki teel saab mind kõig...\nLastejalatsid, müük 10.05.18 Harjumaa\nSANDAALID NUMBER 25, Peaaegu uued sandaalid number 25. Sandaalid musta värvi, kinnitus pandlaga. Sandaalid tagant kinnise toetava kannaosaga, varbaosa eest lahti. Sandaalid korralikud. Sandaali sisetalla pikkus sandaali seest mõõtes 15,5 cm Sandaali väistalla pikkus t...\nBEPPI MADALAD K/S SAAPAD VÕI KINGAD,S.26, kasutatud; Väga korralikud, kvaliteetsed ja vähekantud jalatsid kevadeks. Krõpsud peavad kenasti, imeõrnad kulumisjäljed ninaotstes, mis silma ei riiva. Saapad seemisnahast. Sisetalla võtsin välja, sain 17 cm, seest mõõtes peaaegu 16 cm. Mugav jalg...\nLastejalatsid, müük 18.04.19 Eesti\nKARVASE VOODRIGA POOLSAAPAD,S.33, kasutatud; Saab kanda nii k/s- kui talvisel hooajal. Minu lapsel talvel nendega külm ei olnud. Kuna heledad, siis üllatavalt puhtaks said. Äärtes kohati laigud, ei tea, kas ebaühtlane kuivamine või lörtsijäänused, mis tavapesuga päris puhtaks ei läinud. Silm...\nLastejalatsid, müük 27.08.18 Harjumaa\nPLATVORMTALLAGA TENNISED TÜDRUKULE JALANUMBRILE 36, Platvormtallaga moodsad tennised tüdrukule jalanumbrile 36. Tenniseid on mugav jalga panna, sest on lihtsalt jalga tõmmatavad. Pealt varbaosast on tennise kõrgus/laius paeltega reguleeritav. Platvormtalla tõttu on tenniseid mugav kanda ning on jalasõ...\nOSHKOSH MUGAVAD TOSSUD,S.8, kasutatud; Väga mugavad, kvaliteetsed ja õhku läbilaskvad vabaajajalatsid. Talla all ja sees s.8, sisetallmõõt 14 cm. Mugav jalga panna.\nLastejalatsid, müük 14.04.19 Eesti\nBALERIINAD/TENNISED, kasutatud; Väga vähe kantud vabaajajalatsid tüdrukule. Suurust sees ei näe, aga kuskil 21/22 ma arvan. Sisetald 13 cm, no ja paar milli veel sain juurde. Paku hind!\nNIKE NAHAST TOSSUD,S.27, kasutatud; Mugavad vabaajajalatsid. Sisse märgitud sisetallaks 16 cm. Värvi poolest sobivad vast nii tüdrukule kui poisile. Ühel jalal ninaots veidike kulunud, ühel tossul siseküljel rohkem nahal triibukesi(vaikselt hakkab mõranema). Praegu saab nendeg...


Tyra Banks: ahh, mis poliitika, me rääkisime Hillary Clintoniga tselluliidist! - DELFI Naistekas\nKummal neist on tselluliit?\nTyra BanksFoto: AP / Scanpix\nEndine supermodell ja praegune teletäht Tyra Banks hõiskas New York Times'is, et USA presidendikandidaat Hillary Clintoniga on muustki rääkida kui poliitikast.\nTuleb välja, et sel ajal, kui ta parajasti oma kampaaniaga ei tegele, mõtleb Hillary Clinton samadest asjadest, millest kõik teisedki naised — oma välimusest ja iluvigadest.\nTyra Banks kohtus Hillaryga mõned aastad tagasi ja meenutab leheveergudel nende mõnusat tšit-tšätti kõige tavalisematest naiste probleemidest: “Oh jumal, ta oli nii tšill. Me rääkisime tselluliidist ja Hillary ütles umbes nii: “Jah, mul on tselluliit. Kui ma olen alasti ja vaatan peeglisse, ei meeldi mulle sugugi kõik, mida ma näen.“” Tyra mainis veel, et sedalaadi vestlusi saab Hillaryga väga vabalt ja mõnusalt pidada.\n41-aastase modelli ja 67-aastase presidendikandidaadi vahelised iluteemalised vestlused leidsid aset millalgi enne või pärast The Tyra Banks Show salvestust, kus Hillary rääkis armastusest oma abikaasa Bill Clintoni vastu ja sellest, et ta pole kunagi tema armastuses kahelnud, isegi neil rasketel aegadel, kui Billil oli afäär Monica Lewinskyga.\nPalju sina juuksuris välja käid? Hillary Clintoni soeng maksab vähemalt 600 dollarit! (23) 31.07.2015\nVAATA: Tyra Banks kandis ühe õhtu jooksul viite efektset outfit'i 28.04.2015\nTyra Banksi intervjuust New York Times’ile jääb küll selgumata, kas ka temal endal on tselluliit, aga siiski on tore teada, et nii kuulsad naised on täpselt samasugused nagu meie — tavalised ja vigadega, mitte täiuslikud.


Teisenda Elektrostaatilise laengu ühik mõõtühikuks Fd (Elektrostaatilise laengu ühik mõõtühikuks Faraday)\nElektrostaatilise laengu ühik to Fd\nElektrostaatilise laengu ühik to Faraday\nTeisenda Elektrostaatilise laengu ühik mõõtühikuks Faraday (Elektrostaatilise laengu ühik mõõtühikuks Fd):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '93 Elektrostaatilise laengu ühik'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Elektrilaeng'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '74 Elektrostaatilise laengu ühik na Fd' või '4 Elektrostaatilise laengu ühik to Fd' või '68 Elektrostaatilise laengu ühik -> Faraday' või '1 Elektrostaatilise laengu ühik = Fd' või '49 Elektrostaatilise laengu ühik na Faraday' või '84 Elektrostaatilise laengu ühik to Faraday'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(5 * 41) Elektrostaatilise laengu ühik'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '93 Elektrostaatilise laengu ühik + 279 Faraday' või '58mm x 80cm x 37dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Faraday ühes Elektrostaatilise laengu ühik?\n1 Elektrostaatilise laengu ühik = 0,000 000 000 000 003 457 148 058 732 6 Faraday [Fd] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Elektrostaatilise laengu ühik mõõtühikuks Faraday teisendamiseks.


Paabut: majanduskasvu toetas taastuv sisenõudlus\nKõik uudised Majandus Tarbija LHV Moodnekodu.ee Reisileidja Arhiiv Paabut: majanduskasvu toetas taastuv sisenõudlus (4)\n09. juuni 2012 14:50\nSwedbanki makroanalüütik Annika Paabut kommenteeris Eesti majanduse esimese kvartali numbreid öeldes, et majanduskasvu toetas peaasjalikult taastuv sisenõudlus.\nSwedbanki makroanalüütik Annika Paabuti kommentaari tänastele majanduskasvu numbritele:Täna avaldatud andmetel kasvas Eesti majandus I kvartalis 3,6% (esialgsetel andmetel 3,9%). Sesoonselt korrigeeritud andmetel oli aastane kasv 3,7% ja kvartaalne 0,3%. Peamiselt panustas kasvu ehituse, kaubanduse, info ja side tegevusaladel loodud lisandväärtuse kasv. Ehk teisiti öeldes, kasv tugines peamiselt sisemajandusele orienteerunud tegevusalade lisandväärtuse kasvule. Jaekaubanduse lisandväärtust mõjutab kahtlemata ka turistide sissevool - esimese kolme kuuga oli majutatuid (nii Eesti- kui välisturiste) ca 9% enam kui aasta tagasi samal perioodil, mis, arvestades eelmise aasta ajalooliselt kõrgeimat Eestit väisanud turistide arvu, on üpris märkimisväärne.\nNetoekspordi panus majanduskasvu oli I kvartalis negatiivne - toodi sisse enam kaupu, kui välja veeti. Ühelt poolt tähendab see seda, et majandusaktiivsus riigis on kasvamas, mis toob kaasa ka kaupade ja teenuste nõudluse kasvu, mida kohapeal ei toodeta/pakuta. Teisalt viitab see Eesti ekspordi suurele sõltuvusele ümbritsevast majanduskeskkonnast. Lisaks mõjutab kogueksporti märkimisväärselt üks suur ettevõte - elektroonika- ja optikaseadmete tegevusala eksport on juba teist kvartalit järjest languses (töötleva tööstuse lisandväärtuse kasvu panus majanduskasvu oli samuti negatiivne). Ekspordikasv jääb ka edaspidi tagasihoidlikuks ning üha enam panustavad kaubaekspordi kasvu elektroonika sektori kõrval ka teised sektorid. Vaatamata kesisele kasvule jääb ekspordi osakaal SKP-st endiselt kõrgeks - kasvas ju ekspordimaht kaks eelmist aastat ligi 20% aastas ning jõudis juba eelmisel aastal ajalooliselt kõrgeimale tasemele.Sellel aastal kasvab majandus meie hinnangul ligikaudu 3% ning peaasjalikult tugineb kasv sisemajanduse taastumisele, mida ühelt poolt toetab valitsusel lasuv kohustus CO2 kvoodimüügist saadud vahendid investeerida ning teisalt erasektori taastuv kindlustunne, misjärel on oodata nii tarbimiskulutuste kui ka investeeringute kasvu.


Erinevus lehekülje "William Blake" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "William Blake" redaktsioonide vahel\nWilliam Blake (muuda)\nRedaktsioon: 20. juuni 2015, kell 19:33\nRedaktsioon: 28. oktoober 2014, kell 03:01 (redigeeri)\nRedaktsioon: 20. juuni 2015, kell 19:33 (redigeeri) (eemalda)\nWilliam Blake oli kunstnikuna [[prerafaeliit]]ide eelkäija. Ta on loonud ekspessiivseidekspressiivseid müstilisnägemuslikke [[illustratsioon]]e nii enda luuleteostele kui ka näiteks [[Dante Alighieri]] "Jumalikule komöödiale".\nKulus sada aastat, enne kui Blake'i hakati pidama [[inglise kunst]]i üheks tähtsaimaks esindajaks.\nMõned pidasid teda nupust nikastanuks, teised suhtusid temasse kui süütusse veiderdajasse. Vaid vähesed tema kaasaegsed uskusid tema [[looming]]usse ja ei lasknud tal nälga surra.\nBlake'i tuntuim teos on "Muistsed ajad", mis illustreeris [[luuletus]]t "Euroopa, prohvetlik ettekuulutus". Räägiti, et Blake oli seda [[sirkel|sirkliga]] [[maakera]] mõõtvat vanameest näinud kord hõljumas oma pea kohal trepi ülemisel astmel majas Lambethis, kus ta elas. Sirkel vanamehe käes meenutab aga [[välgunool]]t pimeduses.\nBlake'i kujutluses oli [[jumal]] unenäoline ja fantastiline. Ta oli loonud oma [[mütoloogia]], kus jumal [[Urizen]] oli kuri [[vaim]], kes oli loonud pahelise maailma. Seetõttu kujutas ta ka selle fantaasiamaailma tegelasi hirmuäratavalt.\nSelle mütoloogia kohaselt on [[Albion (Blake)|Albion]] ürgne mees, kelle languse ja jagunemise põhjuseks on neli [[Zoa]]d: [[Urizen]], [[Tharmas]], [[Luvah]] ja [[Los]]/[[Urthona]]. Nimi [[Albion]] on arvatavasti pärit [[Briti saared|Briti saarte]] ürgsest nimetusest.\n*"Süütuse laulud" (''Songs of Innocence''; 1789)\n*"Kogemuse laulud" (1794)\n*"Taeva ja põrgu abielu" (''The Marriage of Heaven and Hell''; 1790; eesti keeles – [[Looming (ajakiri)|Looming]] 1993, nr. 9, tõlkinud [[Ants Viires]]; samas ka [[Tuomas Anhava]] ülevaade "William Blake")\n*"Prantsuse revolutsioon" (1791)\n* [http://onlinebooks.library.upenn.edu/webbin/book/search?amode=start&author=Blake%2c%20William William Blake'i teoseid (inglise keeles)]\n* [http://www.eki.ee/ninniku/sisu7.html Märt Väljataga tõlkeid]\n* [http://lugemissoovitus.wordpress.com/2010/11/20/william-blake-olematu-luulekogu/ Viited William Blake'i loomingule eesti keeles]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4216484"


Kus asub maailma väikseim hotell?\n21. veebr 2013 21:05\nKui hakata internetist otsima andmeid maailma väikseima hotelli kohta, siis selgub, et maailma väiksemaid hotelle on maailmas kaugelt rohkem kui üks. Seejuures ei ole siin arvesse võetud kapselhotelle, kus on magamiseks küll väike pind, kuid mis on kokkuvõttes siiski arvestatava suurusega. Hotelli väikesest suurusest on tänaseks saanud nimelt väga korralik müügiargument, mitte asjaolu, mis rahvast eemale peletaks. Seetõttu ongi selle tiitli jahil mitmeid hotelle. Järgnevalt nendest väike ülevaade.\nKõigepealt Hotell Eh'häusl Ambergi linnas Saksamaal. Hotellis, mis vaid 2,5 meetrit lai, on kokku 53 ruutmeetrit pinda, kuid kõik tänapäeva luksused mini-spaani välja - vaatamata sellele, et hotellis ongi ainult üks tuba.\n<img src=http://i0.web.de/images/868/15783868,pd=4,mxh=550,mxw=620.jpg />\nHotelli ehitas aastal 1728. aastal noorpaar, kes soovis abielluda. Vastavalt kohalikule seadusele said abiellumisloa ainult need need, kel oli ette näidata kinnisvara. Nii ehitasidki noored kahe maja vahele ette ja taha seina ning koos katusega oligi maja olemas. Sellist maja aktsepteeriti ning noored said loa abielluda. Järgnevalt müüdi "abiellumismaja" samal eesmärgil veel korduvalt edasi.\nUtter Inn, Rootsi\nUtter Inn asub Mälari järve miniatuursel saarekesel ning ehitati esialgu hoopis kunstiprojektiks.\nThe One Hotel Angkor, Kambodża\nKambodžas, Siem Reapis asuvas The One Hotel Angkoris on, nagu juba nimigi ütleb, ainult üks hotellituba. Kuid sealgi ei pea luksusest puudust tundma.\nDe Kromme Raake, Holland\nMaailma väikseima hotellina reklaamib ennast ka Hollandis, Eenrumi linnakeses asuv ühe toaga Grand Hotel "De Kromme Raake".\nSellega "maailma väikseimate hotellide" nimekiri ei piirdu. Mitmeid hotelle on sündinud kunstiprojektidena nii Londonis, Sveitšis kui Soomes. Maailma väikseima hotelli leiab ka Kopenhaagenis. Vägisi tundub, et Eestissegi kuluks üks (või miks mitte mitu) maailma väikseimat hotelli ära.\nloetud 4993 korda


Osale septembris toimuvatel Euroopa Muinsuskaitsepäevadel! | Muinsuskaitseamet\nAvaleht Uudised Osale septembris toimuvatel Euroopa Muinsuskaitsep...\nTänavu võetakse Eestis Euroopa muinsuskaitsepäevade käigus vaatluse alla siinse kultuuriruumi kujunemislugu, alates muinasajast tänapäevani. Pidepunktideks on arheoloogiapärand, ehituspärand ja ajaloolised maastikud, et nendest lähtudes jutustada lugusid siin eri aegadel elanud inimeste uskumustest, kommetest, omavahelistest suhetest ja tähendustest, mida need paigad on kandnud. Muinsuskaitsepäevade raames avatakse külastajatele tavapäraselt suletud kohti, korraldatakse ekskursioone, ringkäike ja näituseid. Vaata täpsemalt sündmuste kava, mis muudkui täieneb.\nMuinsuskaitsepäevade programm on avatud - katusteemast lähtuvate üritustega on liituma oodatud mälestiste omanikud, muuseumid, ajalooklubid ja kõik teised, kelle huviks on pärandiga tegelemine ja selle laiem tutvustamine. Programmiga liitumiseks on eelkõige oluline tahtmine septembri mõnel kuupäeval avada oma pärandirikka paiga uksed külastajatele, korraldada ekskursioone, loenguid või muud põnevat, mis räägiks siinse piirkonna lugu ja selle seotust Euroopaga. Oma soovist liituda anna märku Euroopa Muinsuskaitsepäevade koordinaator Madle Lippusele madle.lippus@muinsuskaitseamet.ee.\nMuinsuskaitsepäevad 2018 kava


Vald sai kaela ligi 60 000 euro eest nõudeid\nVastseliina hooldekodu hoone. Foto: Ülle Harju\nVõru valla käest nõuab haridus- ja teadusministeerium 39 000 ning hiidkanala arendaja Lõuna-Eesti Talumuna kavatseb nõuda 20 000 – 30 000 eurot, vald pole veel nõuetele vastamist otsustanud.\nHaridus- ja teadusministeerium saatis esmaspäeval Võru vallavanemale Kalmer Puusepale kirja, milles sisaldus nõue tasuda ministeeriumile 39 000 eurot Vastseliina hooldekodu hoone eest (Võidu t 32). „Ma pole jõudnud veel kirja lugeda,” ütles Puusepp eile, kuid möönis, et on nõudest teadlik.\n„Tuvastame, miks see asi juhtus, kas vallal oli õigus hoone ära müüa või mitte.”\n„See asi” on Võru vallaga liitunud endise Vastseliina valla vangerdus. Haridus- ja teadusministeerium võõrandas 2016. aastal Vastseliina vallale tasuta Võidu t 32 kinnistu hariliku väärtusega 60 000 eurot. Vastseliina vald võõrandas kinnistu oma valitseva mõju all olevale osaühingule VAKS, kes vahetult enne valdade liitumist (10.10.2017) koormas nimetatud kinnistu hoonestusõigusega OÜ Vastseliina Hooldekodu kasuks.\nHoonestusõiguse tehinguga samal päeval võõrandati OÜ Vastseliina Hooldekodu osalus eraomandisse 2556 euro eest.\nHaridus- ja teadusministeeriumi ja Vastseliina valla vahel sõlmitud lepingus sisaldub kohustus, et juhul, kui kinnistu omandaja võõrandab kinnistu või seab 10 aasta jooksul sellele hoonestusõiguse, tuleb omandajal hüvitada riigile 65% vara harilikust väärtusest ja hüvitis tuleb kanda kolme kuu jooksul alates tehingu päevast riigile. Kokkulepe tuleneb riigivaraseaduse § 33 lõikest 3.\n„Arvestades, et Võru vald on Vastseliina valla õigusjärglane, kes ei ole antud kulutustega arvestanud ning praegu kehtiv RVS § 33 lõige 3 võimaldab võõrandamise puhul tasumist riigi tuludesse viie aasta jooksul ja hoonestusõiguse puhul 10 aasta jooksul, peame antud juhul võimalikuks ajatamist ja lubada Võru vallal tasuda riigile nõutavad 39 000 eurot 10 aasta jooksul iga-aastaste osamaksetena,” seisab ministeeriumi kirjas.\n„Midagi teha pole, tulenevalt seadusest tuleb ilmselt maksta,” nentis Võru vallavolikogu esimees Aare Hollo. Ei Hollo ega Puusepp pole enda sõnul jõudnud veel endistelt Vastseliina valla juhtidelt aru pärida, miks nood Võru suurvallale sellise supi helpida jätsid.\nKanalaarendajad nõuavad tehtud kulutuste korvamist\nVäimela kanalasaaga üks käimatõukajaid, OÜ Lõuna-Eesti Talumuna juht Tõnu Vetik ütles portaalile pollumajandus.ee, et ei loobu kanalaprojekti arendamisest, aga möönis, et ilmselt tuleb seda teha kusagil mujal. Kolm-neli kohta on n-ö kaardil valmis vaadatud, Põlvamaal, Läänemaal ja Virumaal on ka mõned vanade farmide omanikud välja pakkunud võimalused sinna kanala rajada.\n„Me võime volikogu otsuse ju kohtus vaidlustada, aga siis kulub ikkagi otsuseni palju aega, niikuinii tuleks kogu protsessi otsast alustada ja ma väga kahtlen, kas selles ussipesas on kellelgi enam tahtmist seda teha,” nentis Vetik.\nVäimela kanalaprojekti pole Vetik nõus siiski niisama nurka viskama, vaid soovib, et vald korvaks ettevõtte poolt planeerimiseks ja keskkonnamõjude hindamise korraldamiseks tehtud kulutused. Summat täpsustamata leidis ta, et see võiks jääda 20 000 – 30 000 euro vahemikku.\n„Esimene kuulmine, Lõuna-Eesti Talumunaga pole sellest juttu olnud,” kommenteeris Võru vallavanem Kalmer Puusepp. Ta ei soovinud enne kohtumist ettevõttega kommenteerida, kas vald oleks nõus vabatahtlikult ettevõtte kulusid korvama või mitte. Kohtumine jääb ilmselt uude aastasse.\nViimati muudetud: 06/12/2018 09:54:32


1366x768 Tapeet Krimm. 1366x768 - taustapildid taustaga tasuta lae 306614\n1366x768 Tapeet Krimm, 1366x768 - tapeet töölaua tasuta lae alla. 306614\nDesktop tasuta taustapildid - 1366*768 kena taustapildid ja taustad. Unistus originaalsus, 1366 * 768 taustapildid taustaga desktop. 1366 - 768 ahvatlev tasuta tapeet, 1366/768 Tasuta tapeet loomad. HD wallpaper laadi.\nMa armastan talve. Krimmi poolsaarel on varakamber, mis täidab loodus ise. Reisida üle maailma. Puhkuse kõik hinnas. Tähtsust looduskaitses. Kaunis mererand on lemmik koht erakorralise lõõgastust. Romantiline seiklus puhkus. Hämmastav olemus. Tapeet 306614: Sevastopol. Loomad elavad Maal sadu miljoneid aastaid. Jaanuar. Värske külma õhu ei ole ainult uplifting, vaid ka tugevdab immuunsüsteemi ja suurendab söögiisu ja leevendab unetust. Vaatamisväärsused. Loomastiku jumalanna põllud ja metsad. Iga nurga Krimmi sõna otseses mõttes hingab ajalugu, legende ja traditsioone. Põnev reisida on hämmastav antidepressant jaoks väsinud inimesele. Ekskursioonid on võrdselt kasulik nii lastele kui ka täiskasvanutele. Mees hakkas saada teadmisi maailma, kaua enne kui ta tundis ennast mõtlemine on. Kõik hinnas pere kuurordid. European herring gull the Black Sea. Kasulik mereõhk on tõeline allikas tervist. Linnud. Larus argentatus. Tipptasemel puhkusereisid, mida saate endale lubada. Looduses, on midagi valesti - iga vorm, ilus või kole, põhjendatud ja kõik, mis on olemas, tundub täpselt nagu see peaks olema. Linnud on üks vanemaid loomi. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Planeet loomad - Taustaga loomad. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\n1366x768 - Tasuta töölaua tausta. Vaata hämmastav maailm. Tasuta tapeet Töölaua, Hd taustapildid, Tasuta tapeet pilte - Võimu ülevaade. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Unistus täiustamine. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus võlur. Tasuta tapeet pildid, Vaata Cool maailm. Tapeet tasuta - Unistus tähendus. Tasuta foto taustaga - Võimu ülevaade. Tapeet Krimm, Taustaga linnud · Tasuta taustaga pildid\nInvesteeringud teadmistesse on parimad. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Tervis on kõige olulisem inimese rikkuse. Taurica on klassikalise nimi Krimm. Haridus on aluseks ühine inimese kultuuri ja ühiskonda oluline näitaja sotsiaalne areng. Arvukus päikeselise päeva aastas, mereäärsed rannad ja mägimetsad, mitmekesine taimestik, jõeorud, Kuru ja juga, palju kultuurimälestisi - kõik see on tõeliselt hindamatu rikkuse Krimmi. See on väga oluline valida mugav ja odav hotell enne reisi. Abiga ekskursioon õpime maailma. Odav puhkus. Kui sa seista ilus meri ja hingata seda imelist lõhna, mingeid probleeme muutub ebaoluliseks. Puhkuse psühholoogiline kasu. On kohti maailmas, kus loodus on nii lõpmata ilus, et tekitab tunde ebareaalsuse. Kust saada day seda terve elu? Kuidas veeta oma vaba aega kasulikult. Parimad puhkusepäevad eelarve kohta.\nLoodus on õnnistatud Krimmi vaatamisväärsusi looduslikku päritolu: juga, maastikke ettearvamatu vorme, piigid ja salapärane koobastes. Keegi eelistab puhata igal aastal samal lemmik koht, mõned nagu erinevaid. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 306614: Meil liikuda ebatavalistes kohtades, imeline linnades või unustamatu riikides. Mis on puhkuse jaoks? Me kõik unistame kulutada veidi aega teha kohtades, kus on värske ja puhas õhk, ja loodus on säilitanud oma ilu ja võlu. Tauria kubermang oli osa Vene impeeriumist.


187. ''Holy rage'' - Kinoteatri eksperiment\n187. ''Holy rage''\nLavastus: Holy rage\nTeater: Viljandi Teatrihoov\nViljandi teatrihoov. Lõke. Kuum piprane glögi. Mina veel ei aimanud, mis ees ootab…\nEemalt (hoone seest) hakkasid kostuma võrdlemisi vaiksed ja kutsuvalt rahulikud elektrikitarrihelid. riffid?\nLaval (külmas ruumis põrandal) lamab mõnemeetrise tapeeditüki peal naise keha.\nKeha hakkab liikuma, igat liigutust jäädvustades paberile mõne kehaosa kontuurjoone markeriga tõmbamisega. Muusika kiireneb, keha kiireneb. Varsti ei näe kontuurjooned välja isegi nagu püüdlused, lihtsalt kiire sodi. Pealispindne hingetu kiire sodi… nagu meie maailmgi, he he. Või pigem inimeste suhted enda, teiste omalaadsete ja maailmaga? Või eneseväljendus üldse? Midagi sinnapoole vist.\nKeha väljendab ärevust ja ärrituvust. Tõuseb püsti, mässib tapeedi sisse tissid ja läheb ringe kõndima. Laval. Nagu moshpit’i algataja.\nPäris kiiresti muutub ilus naise keha minu silmis väikeseks kaitsetuks lapseks, kes püüab iga hingetõmbega koguda jõudu, et teha ennast kuuldavaks, nähtavaks.\nPaberist rebeneb välja. Aga nüüd teibib ennast kinni. Mida tugevam vastupanu (hobuserakend), seda tugevam soov sellest välja rebeneda. Millalgi leidis ta suurema noa ja hakkas oma jalgu kinnihoidvat teipi katki peksma. Nagu hiljem selgus, oli ta ka jalga haavanud.\nOtsene suhtlus publikuga nendelt sallide mahakiskumise näol. Ühe tüdruku alt tõmbas tooli, mille siis vastu seina ja põrandat viis minutit loopis.\nMinul õnnestus ka tükikese teatris enda süles tunda. Istus, nuusutas mu juukseid, õrnalt kägistas sallist ja hammustas kaelast ka piisavalt õrnalt. Huvitav, et ma ei tundun ühtegi ebameeldivust. Tundsin vaid, et tahaks talle kinkida soojust ja turvatunnet. Ma paitasin õrnalt tema käsi, aga ruumis oli nii külm, et see võis pigem kõditav olla, kui paitav.\nÜldiselt on ju tore, et kõigil on võimalus ennast väljendada. Ma ainult ei mõista, miks võib tahta selle asemel, et ”ravida”, kanda üle valulikku seisundit ka teistele. Mina ise olen seda endal keelanud ja mulle üldiselt ei meeldi, kui mulle surutakse peale kellegi teise probleemide lahendamine, mis sest, et ainult minu peas. Ma oskan ise võtta endale piisavalt koormust teiste aitamisega..\nKokkuvõttes suur austus ja suur tänu, et sellist teemat just sellisel ausal ja moondumatul kujul inimestele näidati.


Kinnisvara. Lumekoristuseks sõlmi varakult korralik leping - Äripäev\nKinnisvara. Lumekoristuseks sõlmi varakult korralik leping\n13. jaanuar 2014, 00:00\nLume mahasadamine toob endaga kaasa kohustusi nii ettevõtjatele kui ka kinnistuomanikele. Pideva tõhusa lumekoristusteenuse saamiseks tuleb varakult sõlmida korralik leping usaldusväärse teenusepakkujaga.\nEelkõige on ettevõtja enda huvides parklate ja muude kasutuspindade korrashoid, kuid kohaliku omavalitsuse kehtestatud heakorraeeskirjade kohaselt on kõigil kinnistuomanikel kohustus oma krundiga piirnevad kõnniteed (puhastusalad) lumest puhastada ning tõrjuda libedus.\nKui kellelgi peaks teie krundiga piirneval puhastusalal libeduse tõttu kahju tekkima, siis peate teie seadusest tulenevat kohustust rikkuva käitumise tõttu hüvitama õigusvastaselt tekitatud kahju. Et mitte sellistesse vaidlustesse sattuda, on targem mõelda juba aegsasti lumekoristusele. Nagu pakkujaid, on ka sellekohaseid teenuseid turul mitu. Enne, kui tõtata teenust tellima, peaks aga selgeks tegema, mida täpselt ootate.\nSaab kasutada oma töötajaid. Kui ettevõttel tööjõudu jagub, võib rakendada oma inimesed lund koristama. Selleks on võimalus rentida asjakohased vahendid, see aga eeldab juba vastavate oskuste olemasolu.\nHanover Grupp OÜ kodulehel varieeruvad rasketehnika rendi hinnad 24–38 euroni tunni eest, millele lisandub käibemaks. Suurema lume ühekordseks koristuseks võib selline variant olla sobiv, kuid tihtipeale on kõigil käed-jalad tööd täis ning lihtsam on jätta lumekoristus professionaalide hoolde.\nStatoil Fuel and Retail Eesti ASi esindaja Jaanus Pautsi sõnul teevad nende ettevõttes igapäevase väiksema koristuse teenindusjaama töötajad, kuid suuremad koristustööd, sh lumekoristus, ostetakse sisse teenusepakkuja käest. Ka masinad ei ole kõikvõimsad – kõikidel objektidel ei saa ainult mehhanismidega tööd teha ning sellisteks puhkudeks on ka professionaalsetel lumekoristajatel alati labidas varuks. Lumekoristust pakutakse üldjuhul ilma äraveota ning sellisel juhul on hind 7–15 eurot tunni eest (lisandub käibemaks). Selline hind ei sisalda aga rasketehnika renti, mis vajadusel jällegi lisandub.\nTavaline on ka see, et teenusepakkujad on kehtestanud miinimumtasu, mis jääb üldjuhul 60 ja 70 euro vahele. Peale selle tuleb selgelt vahet teha lume kokkulükkamisel ning äraveol, mille kuupmeetrihinnad on kõigil ettevõtetel kokkuleppelised. Praktikas on teenusepakkujad sattunud olukorda, kus tellitakse lume äravedu, kuid kohapeal selgub, et enne on vaja see ka kokku lükata. Seetõttu rõhutavad teenusepakkujad, et klient peab endale selgeks tegema, mis teenust täpselt vaja on, ning lumekoristajate ülesanne on kõige ökonoomsem lahendus pakkuda. Iseenesest mõistetavalt peab klient ka tagama selle, et koristuse ajal oleks ala autodest vaba.\nPideva hoolduse jaoks sõlmi leping. Korraline lumekoristus ei pruugi aga kliendi soove alati täita, sest lumi võib kohe pärast koristust uuesti maha sadada. Kui soov on hoida puhastusalad kogu aeg lumevabad, on mõistlikum sõlmida hooldusleping, mille kohaselt koristab teenusepakkuja lund selle järgi, kuidas see maha sajab. Vanemate tegijate portfell koosnebki suuresti ainult sellistest lepingutest. Lund hakatakse koristama siis, kui lume paksus maapinnal saavutab kokkulepitud kõrguse.\nRKM Team OÜ juhatuse liige Raigo Sepp toob välja, et üldjuhul on kokkulepitud lumekihi paksus 2– 5 sentimeetrit. Suur osa lepinguid sõlmitakse juba septembris – siis ei ole ka ohtu, et klient esimese lumega hätta jääda. Üks on aga kindel – kui lumi maha sajab, siis täidetakse eelkõige hoolduslepingutest tulenevad kohustused ning seejärel suundutakse korralisi töid tegema.\nKui aknast lumesadu nähes telefon haarata ning koristust hakata tellima, võite üllatuda. “Keegi ei oska arvatagi, et nii pikad järjekorrad on,” ütles Sepp. Nii võite leida ennast olukorrast, kus helistate järjest firmasid läbi ning lõpuks olete teenuse eest nõus kas või kõrgemat hinda maksma, et lumi koristatud saaks.\nLohakas töö lõhub äärekivid\n“Ka lumekoristuse puhul ei pääse me erandlikest õnnetustest – koristustraktorid on lõhkunud sageli tanklates äärekivisid,” ütles Olerex ASi esindaja Liina Kivimägi.\nSellistest olukordadest kõneldes tõstatub teenuse kvaliteedi teema. “Kõik sahad on üldjuhul varustatud kummist teraga ja teiseks on sahal alati ujuv asend või kompensatsioonimehhanism, mis vedrudega lööb saha üles, kui see kusagile vastu läheb. Osa traktoreid lükkab aga lihtsalt kopp-laadurite kühvlitega ning seal on metalltera, millega on juba lihtsam äärekivi vigastada,” kommenteeris Jaakson Haldusteenus OÜ esindaja Urmas Teeorg.\nSeega ei pruugi põllumees, kes oma traktoriga on talvel tulnud linna lund lükkama, olla kõige ohutum valik.\nKatus murdub lumekuhja all\nÄsjane Maxima tragöödia Riias on suunanud projekteerijate ja inseneride tähelepanu katusekonstruktsioonide kontrollimisele. Ka eeloleval talvel mahasadav lumi võib katustel paksu pahandust tekitada.\nKui lumi katusele koguneb, muutub see aina raskemaks ning sissekukkumise või deformeerumise oht suureneb, sest sageli ei ole katuse ehitamisel arvestatud selliste koormustega. Lume raskuse all sissekukkunud katust, nagu ka sellest tingitud kahjustusi hoonele ja selles olevale varale, kodu- ja varakindlustuslepingud tavaliselt ei hüvita. Seega jäävad need puhtalt kliendi enda kanda. Katustelt lumekoristuse ja jääpurikate eemaldamise hinnad algavad 10 eurost ning, kui objekt on niivõrd keeruline, et vajab alpinisti oskusi, siis algavad hinnad 25 eurost.\nSelgita välja, millist teenust vajad (lume kokkulükkamine, äratoimetamine, libedusetõrje)\nHooldusleping sõlmi hiljemalt septembris\nEnne lume tulekut vaata koos teenuse pakkujaga koristatav ala üle, et kaardistada piirded, äärekivid ja muud objektid, mis lume alla jäävad\nLumekoristuse ajaks vabasta parkla autodest\nHoolimata hoolduslepingust varu endale esmavajalikud lumekoristusvahendid (labidad, graniitkillustik, sool)\nKoostööpartneri valimisel ole põhjalik, et mitte sattuda vahendajate otsa, kes ei pruugi tagada soovitud kvaliteeti\nKontrolli enne lume tulekut, et katuse äravoolu küte oleks sisse lülitatud\nKevadel võib traktoriga lumehunnikuid segada ja laotada, et kiirendada lume sulamist\nLeping peab põhjalik olema\nJaanus Pauts, Statoil Fuel and Retaili esindaja\nKoristusega seotud tööde ostmiseks korraldame iga kahe kuni nelja aasta järel hanke. Koostööpartnerite hindamisel on meie jaoks oluline, et tegemist oleks usaldusväärse ja pikaajalise kogemusega ettevõttega, kes suudab pakkuda terviklikku koristusteenust aasta läbi:\nTalvel – lumekoristus, vajadusel ka äravedu, libedusetõrje, jäälõhkumine (nt pesulate juures), katuste puhastamine jne.\nSuvel – tankimisala põhjalikum koristus pärast talveperioodi, muru niitmine jne.\nMeile on oluline ka üle-eestiline kaetus ning konkurentsivõimeline hind. Praeguse teenusepakkujaga on koostöö igati sujunud. Eks oma roll on siin põhjalikel ja avatud läbirääkimistel ning korralikult koostatud lepingul. Ehk teisisõnu tuleks käia läbi kõikvõimalikud detailid ja stsenaariumid, siis ei teki hiljem arusaamatusi.\n12. January 2014, 18:07