Vahva vanaema näpunukud võluvad raamatukogu külastajaid - 2013 - Põltsamaa Raamatukogu\nVahva vanaema näpunukud võluvad raamatukogu külastajaid\nHelve Tamm Vali Uudised (2013), 2. august, nr. 58, lk. 4.\nAlates kolmapäevast kuni augusti lõpuni saab Põltsamaal raamatukogu fuajees uudistada ühe vahva vanaema Reet Jürmani vilditud mänguasju ja näpunukke. Nukud on ta meisterdanud oma viieaastasele lapselapsele Sassile, kellega koos mängitakse nende abil maha põnevaid muinasjutte ja muid lugusid.\nKui Reet Jürman enda meisterdatud nukud kottidest välja kallas, jäid pealtvaatajatel suud imestusest ja imetlusest lahti. Uskumatu, kuivõrd vahvad need on! Seal olid tegelased Lotte raamatust ja multifilmidest Jääaeg ning osalised veel mitmetest teistest muinasjuttudest. Oli näpu otsa torgatavaid nukke ja neid, millega sai käe vahel mängida. Kõik mõnusalt ja lastele ohutult pehmed ning samas originaalidega äärmiselt sarnased. Ja nad on sedavõrd armsad, et tahaks isegi visata kogu asjalikkuse nurka, istuda sinnasamasse maha ja hakata nendega mängima. Või võtta need magama minnes kaissu.\nJürman ütles, et üks mänguasi, näpu otsa torgatav roheline maduuss ongi Sassile sedavõrd kallis, et magama minnakse koos temaga. Ülejäänutega mängitakse muid mänge ja lood viiakse isegi omatehtud lavale. Selleks on ühest pappkarbist kujundatud väike nukulava, millel eesriided liiguvad ees kinni ja lahti. Kõik vanaema Jürmani enda konstrueeritud.\nNukkude valmistamine sai tema sõnul alguse sellest, et lapselapsega tuli tegeleda ja aja paremaks viitmiseks tuli leida mõlemale mõnus tegevus.\n„Algas kõik sellest, et käisime Sassiga Tartus mänguasjamuuseumis. Ta ei olnud seal nõus teatriruumist välja tulema. Muudkui mängis seal mänguasjadega. Ja siis ma lubasin, et vildin talle ise näpunukud. Esimene nukk oli elevant ja teine oli boamadu multifilmist „38 papagoid". Ja siis läks sealt asi juba edasi. Ja siis otsustasin, et teen talle sünnipäevaks Lotte tegelased. Kuna nukud nii väga meeldisid, taheti neid juurde," rääkis Jürman.\nKõige hämmastavam on, et varem polnud Reet Jürman viltimisega üldse kokku puutunud ega nukkude valmistamisega tegelenud.\nAga kus häda kõige suurem, Nii leidis ta hea viltimise seal abi raamatutest võtta. raamatu, Karin Kägo „Näpunukud", ning hakkaski sealt asja õppima. Alustas ta meisterdamisega mullu augustis ning nüüdseks on tal nukke valminud juba üle 50. Neist 25 on näpunukud ja ülejäänud tegelased Lotte lugudest. Paistab aga, et nõudmised nukkude järele pole sugugi veel lõppenud ja uued ideed aina ründavad. Nukusoovid on praeguseks väljunud isegi perekonna ringist ning palved nende tegemist õpetada tulid ka erikooli kunstiringist.\n„Tegelikult olen ise meditsiiniõde. Olen olnud 30 aastat meditsiiniõde lasteaias, sellest kümme aastat Põltsamaal lasteaed Maris sõimerühma kasvataja, siis 21 aastat Tõrukeses medõde ja poolteist aastat Põltsamaa ühisgümnaasiumis medõde ja siis läks tee allapoole. Sattusin ratastooli ning mind lasti töölt lahti. Ja lõpuks jõudsin ma Viljandisse gümnaasiumisse kooliõena tööle. Olen seal juba kuuendat õppeaastat. Ratastooli jõudsin seetõttu, et põdesin kopsupõletikku ning mulle pandi valed ravimid peale. Ja minu jumala korras süda läks... Olen Eestis ainuke selle diagnoosiga ringi kõndiv inimene. Ratastoolist tulin välja tänu enda tahtejõule. Kui inimene ikka tahab elada, siis tuleb ta kõigest välja. Nüüd saan ronida lausa viiendale korrusele, ratas õla peal. Viljandis andis gümnaasium mulle korteri ja nii olengi seal tööpäevad ja tulen siia koju tagasi nädalavahetuseks. Siis tegelengi Sassiga," jutustas see vahva ja vapper vanaema.\nVäike Sass ütles, et vanaema tehtud nukkudest meeldivad talle kõige rohkem multifilmist „Jääaeg" tiiger Diego ja tema tiigrist sõbratar, aga väga armas on ka boamadu.\n„Mulle meeldivad need nukud väga, aga mulle on vaja veel mammut Mannyt ja laiskloom Sidi," andis ta teada.\nNäitus on igal juhul põnev ning annab ehk mõnele teiselegi vanaemale häid mõtteid, kuidas oma lapselastega toredalt aega veeta ja mida nendega koos teha. On ju ütlemata mõnus, kui endal on selline vanaema, kellega koos nukke meisterdada ning nendega hiljem muinasjutte mängida. Just nagu "vanaema õunapuu otsas", selline mõnus, tore ja ebaharilik vanaema.


Lehtlaud igaks kutsumiseks - edu saladus, rakenduseeskirjad - Haigused\nKuidas tekitada leiba lehe iga kuu?\nIga kuu helistajate lehe lehte on kasutatud juba ammusest ajast. Selle keetmise abil tekitati kõhklemine ja verejooks. Lehtlaht - väga tõhus, kuid samal ajal ohtlik tööriist. Enne puljongi tarbimist peaksite teadma, kuidas provotseerida igapäevaseid lauremi lehti ja millised on selle vastunäidustused.\nMenstruaaltsükli häired esinevad igal naisel. See võib olla tingitud mitmesugustest põhjustest.\nLauri lehtede kartulitest võib ära kasutada, kui viivitust põhjustab:\nkehakaalu muutused (terava koguse kehakaal või vastupidi - kiire kaalulangus);\nloomulikult ravi ravimitega;\nKui rike menstruaaltsükli seostatakse haiguste naissuguelundite endokriinsüsteemi või siseorganites, hormonaalsed ravimid ja rasestumisvastased vahendid, siis tööriist saab ainult haiget.\nVerejooksu tekitamiseks ettenähtud keetmist võib kasutada ainult hilinemisega, mis ei ületa 10 päeva. Kuu lehe leht töötab kiiresti, kuid kui viivitus toimub järgmises tsüklis, siis peate nägema arsti-günekoloogi.\nMenstruatsioon toimub tsükli teise faasi lõpus, kui endomeetriumi kiht, mis on ette nähtud võimalikuks raseduseks, hakkab tagasi lükkama. Kui vajalike hormoonide tootmine on ebapiisav, ei saavutata emakaga õiget tugevust.\nLauri lehtede tugev puljong võib põhjustada emaka tugevat kontraktsiooni, mis põhjustab patoloogilist verejooksu. Selle põhjuseks on suur hulk tanniine ja eeterlikke õlisid. Kuid olukorras, kus emakas väheneb intensiivselt, võib verejooks olla piisavalt tugev, et seda ei saa kodus peatada. Sellisel juhul peate leidma kvalifitseeritud abi, muidu rikkalikult sekretsioonid tekitavad aneemiat ja muid tõsiseid haigusi.\nLauri lehtede mõjul emaka kokkutõmbede saavutamine võib olla mis tahes tsükli päev. Seetõttu puljong kasutatakse mitte ainult viivitusega menstruatsioon, vaid ka provotseerida menstruatsiooni alguses, näiteks enne puhkust või tähtis sündmus. Siiski tuleb meeles pidada, et sellised drastilised meetmed võivad viia ohtlike tagajärgedeni.\nRõnga lehtede vastuvõtt raseduse ajal on keelatud isegi juhul, kui lapseeas pole tekkinud rasestumist. See ravim põhjustab emaka kokkutõmbumist, mis toob kaasa raseduse katkemise.\nMõned naised kasutavad lauri lehte eesmärgipäraselt raseduse katkestamiseks, kuid seda ei tohiks teha. Tugev Emakaverejooksude põhjustatud loorberileht, mitte ainult nurjata raseduse, vaid ka tõsiselt kahjustada tervist.\nSeetõttu peate enne küpsetamist veenduma, et rasedust ei oleks. Selleks võite hCG tasemele teha testi või annetada verd. Testid kodus tuleb korrata mitu korda vahedega 2-3 päeva, sest tase hormoonid uriiniga tõuseb aeglasemalt kui veres.\nUsaldusega võõrutusvõimalus võib olla ainult seksuaalaktide puudumisel kogu tsükli vältel.\nKeetke laurel lehest kuus, mis on valmistatud vees, ilma muude koostisosade lisamata. Selleks, et saavutada soovitud mõju ja mitte kahjustada tervist, on tähtis järgida kindlaksmääratud suhteid. Enne kasutamist on kõige parem konsulteerida arstiga.\nÜks pakend (10 g lahe lehti) valatakse 0,5 liitrisse vette ja keedetakse 60 minuti jooksul aeglase tulega.\nPärast puljongit katta ja lasta jahtuda.\nSelleks, et tekitada kuus, piisab juua 250 ml keetmist.\nMenstruatsioon peaks algama järgmisel päeval. Kui seda ei juhtu, siis on see abinõu keelatud. Samuti ei ole seda väärt jooma rohkem kui ühe klaasi eest, sest lahe lehed on mürgised.\nÜleannustamine põhjustab keha mürgitust ja ka provotseerib:\nemaka patoloogiline verejooks ja endomeetriumi eraldumine;\nPulbri jaoks võta 3 lahe lehti ja vala 250 ml keeva veega.\nInfundeerige 60 minutit, tühjendage ja joottage, kuni infusioon on jahtunud.\nPäeval peate juua ainult 3 tassi keetmist.\nIgakuine peaks tulema järgmisel päeval. Kui tulemust ei toimu, ei tohiks menetlust korrata.\n400 ml vees lisage 10 g lahe lehti.\nPärast keetmist eemaldage kuumusest ja valage termosesse.\nInfustage 3-4 tundi.\nSaadud tähendab, et juua kogu päeva väikestes lõksudes. Järgmisel päeval peaks algama menstruatsioon.


Näitusest - Muinsuskaitsepäevad 2020 : Muinsuskaitsepäevad 2020\nNäitus “Koolimajad Eestis”\nTänavused Muinsuskaitsepäevad (10.–13.09.2020) keskenduvad kooli ja haridusega seotud pärandi tutvustamisele. Muinsuskaitseamet on selleks puhuks koostanud virtuaalnäituse, millega anname ülevaate spetsiaalselt kooliks ehitatud hoonetest Eestis.\nMõte koostada virtuaalnäitus sündis kevadsuvel, kui sai selgeks, et sügisel toimuvate Muinsuskaitsepäevade puhul ei pruugi olla võimalik korraldada ühtegi füüsilist kokkusaamist nõudvat üritust, kuid päris ära jätta me Muinsuskaitsepäevi ka ei tahtnud.\nNäitusele valitud hooned on jagatud kolme perioodi: tsaariaeg, Eesti aeg ja nõukogude aeg, millest igaühte esindab igas maakonnas üks hoone. Lisaks oleme valinud ühe hoone igast maakonnalinnast, erandiks on Tallinn ja Tartu, mis on valikus esindatud kolme hoonega. Kokku on näitusel esindatud 68 koolihoonet üle Eesti.\nNäituse idee autor ja projektijuht: Madle Lippus\nKuraatorid: Sandra Mälk, Hanno Talving, Oliver Orro\nTekstide autorid: Sandra Mälk, Hanno Talving, Oliver Orro, Grete Tiigiste, Triin Reidla\nToimetaja: Madle Lippus\nKeeletoimetaja: Mari Klein\nAjaloolised fotod: Eesti Arhitektuurimuuseum, Eesti Rahvusarhiiv, Eesti Rahva Muuseum, Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum\nTänapäevased fotod: Martin Siplane, Hanno Talving, Madle Lippus, Sandra Mälk, Triin Reidla Valiku tegime sooviga anda ülevaade kooliarhitektuuri arengust Eestis läbi aegade. Kuigi spetsiaalselt koolideks ehitatud hooneid on Eestis märkimisväärselt palju ning perioodide kaupa on neid ka põhjalikumalt uuritud (Muinsuskaitseamet on tellinud alusuuringu „Maakoolimajad Eestis 1920–1940”), siis pole tervikülevaadet koolihoonete ajaloost seni koostatud.\nKa siinne näitus ei pretendeeri ammendavale ülevaatele ja tegemist pole põhjaliku teadusliku uurimusega, kuid see annab esmase ülevaate kooliarhitektuuri kujunemisloost ja koolihoonete tüpoloogiatest.\nÜks näitusega seatud eesmärke on tutvustada nõukogude aja klassikat kooliarhitektuuris ning teadvustada, et ka sellest perioodist leiab pärandina väärtuslikke hooneid, isegi kui need ei ole (veel) kaitse all. Lisaks selle perioodi rohkem tuntud koolihoonetele, nagu näiteks Valve Pormeistri Jäneda sovhoostehnikum, oleme tutvustamiseks valinud ka hooneid, mille tekkelugu nii hästi ei teata. Nende puhul oleme näituse koostamise käigus leidnud uut ja põnevat infot, sealhulgas seni avaldamata arhiivimaterjali, millega nüüd näitusel tutvuda saab.\nSissejuhatus Vaata koolimaju\nMeie veebilehe kasutamise jätkamisega nõustute veebilehe põhifunktsioonide toimimiseks ja kasutaja eelistuste salvestamiseks vajalike küpsiste kasutamisega.\nSalvesta Loe lähemalt


Kreenholmis jääb palk samaks\nKreenholmi Valduse ASi juhid ei kavatse töötajate palka tänavu tõsta, aga on valmis parandama sotsiaalseid tingimusi ning maksma kollektiivlepingus ette nähtud jõulupreemiat.\nKreenholmi peadirektor Meelis Virkebau kinnitas, et ei pea palgatõusu sel aastal reaalseks. «Neljapäevasel kohtumisel ametiühingujuhtidega arutasime, kuidas anda sotsiaalset abi neile perekondadele, kelle üks liige töötab Kreenholmis, teine on aga töötu,» ütles ta. «Kõne all oli ka eluaseme sooduslaenu saamine ettevõtte abiga ning jõulupreemia suurus. Palganõudmistele mingit lahendust ei leitud.»\nKreenholmi ametiühingukomitee esindajad pehmendasid varasemaga võrreldes oma nõudmisi ning tegid ettepaneku tõsta kudumis- ja ketrustsehhi töötajate palka tagasiulatuvalt alates 1. novembrist viis protsenti. Seega loobus Kreenholmi ametiühingukomitee varem esitatud 17,6protsendilise palgatõusu nõudest, kuid juhtkond ei soostunud ka uusi nõudmisi täitma. BNS


Mida kujutab endast juureravi?\nVajadus juureravi ravi järele tekib kõige sagedamini sügava karioosse kahjustuse tagajärjel. Karioosne kahjustus hakkab moodustuma hamba pinnal ja ravimata jätmisel läbib esmalt hamba emaili ja dentiini, mille järel jõuab see närvide- ja veresoonterikkasse pulbiruumi. Harvem on see hambatrauma tagajärg.\nHamba pulbiruum on normaalselt steriilne, mis tähendab seda, et baktereid seal ei ole. Kui aga karioosse kahjustuse kaudu tekib ühendus pulbiruumi ja mikroobirikka suuõõne vahel, siis tekib hambapulbi (veresoonte ja närvikoe) infitseerumine ja lokaalne põletik ehk pulpiit.\nLiiga kaugele arenenud ehk pöördumatu pulpiidi korral ei ole enam võimalik taastada hambapulbi seisundit ning on näidustatud endodontiline ravi. Samuti võib endodontiline ravi osutuda vajalikuks proteetilistel protseduuridel, traumaatilise hambumuse tõttu ja igemetaskust lähtuvate infektsioonide tõttu.\nEndodontilise ravi eesmärgiks on puhastada ja laiendada vajalikul määral hamba pulbikambrit ja juurekanaleid ning teostada nende lekkekindel täitmine. Juurekanaleid puhastatakse spetsiaalsete kanalinõeltega mis on aeganõudev ja keeruline protseduur. Sageli vajavad hambas ravi mitu kanalit (ühest neljani) ja juurdepääs tagumiste hammasteni on keeruline. Ravi võib komplitseeritumaks muuta kõverad kanalid.\nJuureravi eesmärgiks on infitseerunud juurekanalite puhastamine, põletikukolde ravimine lõualuus ja seejärel juurekanalite võimalikult tihe sulgemine. Kroonilise põletiku ravi on pikaajaline sest luu taastumine juuretipu piirkonnas on aeganõudev protsess. Hammas, mille juurekanaleid ravitakse, võib muutuda hellaks või hakata valutama kuna tegemist on põletikuga, mis võib ravi algfaasis ägeneda. Kuid need sümptomid peaksid ajaga siiski mööduma. Juureravi õnnestumist hinnatakse alles aasta aega pärast ravi lõppu.\nTulemuslikuks juureraviks on väga oluline detailselt täpne ülevaade olukorrast. Seepärast tehakse juureravi käigus mitmeid röntgenülesvõtteid, et täpsustada hamba anatoomiat, juurekanalite tööpikkust ja juuretäidise kvaliteeti. Ülipõhjalikeks uuringuteks kasutame 3D röngentehnoloogiat ning vajadusel ka mikroskoopi.\nTavaliselt vajab juureravi protsess kaht visiiti. Esimesel visiidil puhastatakse hammas karioossest koest (pehme hambakude), vajadusel ehitatakse üles hambaseinad, et asetada hambale kofferdam (spetsiaalne kumm, mis kaitseb selle eest, et bakterid ei pääseks suust hambasse ja ravimid ja loputuslahused ei satuks patsiendile suhu) ja laiendatakse juurekanaleid, misjärel asetatakse hambasse antibakteriaalne ravim ja suletakse hambaõõs tihedalt ajutise täidisega.


Uploaded by ingovalgma\nT e h n i k a ü l i k o o l i\na j a l e h t\nIlmub üle nädala\nKroonik oonika Kroonika\nTTÜ tudengid korraldasid rahvusvahelise kongressi\nTTÜ tudengid korraldasid esmakordselt Tallinnas ligikaudu kahe tuhande liikmega rahvusvahelise organisatsiooni Electrical Engineering Students’ European Association aastakonverentsi “EESTEC Chairpersons Meeting 2008” (ECM 2008). Üritus peeti 10.-16. novembrini Tallinna Tehnikaülikoolis ja sellest võttis osa kahekümne kahe Euroopa riigi neljakümne nelja eri ülikooli EESTECi esinduse viiskümmend juhti. Kongressil keskenduti organisatsiooni arendamisele, omandati uusi oskusi koolitustel ja seminaridel ning jagati kogemusi. Sellega edendati kaudselt kogu Euroopa elektroonika, arvutiteaduste ja infotehnoloogia valdkonda. ECM 2008 korraldaja EESTECi liige MTÜ Lapikud koondab endas umbes 150 TTÜ informaatika eriala endist ja praegust tudengit eesmärgiga pakkuda TTÜ IT tudengitele nii erialast kui ka erialavälist ühistegevust. Ürituse kordaminemisele aitasid kaasa Tallinna Tehnikaülikool ja Skype. Lisainfot ECM 2008 kohta ürituse ametlikult veebilehelt www.lapikud.ee/ ecm/\n• TTÜ teadlane üllitas kaaluka teadusteose USAs Lk 1 • Tehnikaülikooli teadlased tegid ilma Tallinna visioonikonverentsil Lk 2 • Professorite klubis arutati Eesti majanduse hetkeseisu Lk 2 •\nGabriel Hazak 70 Lk 3\n• TTÜ võrkpallurid tõid medaleid Lk 3 • Naiskoor kutsub jõulukontsertidele Lk 3 •\nFotosilm on tabanud TTÜ matemaatika-loodusteaduskonna keemiainstituudi juhtivteaduri Mihkel Koeli juhendamas oma doktoranti Anna-Liisa Peikolainenit\nRobotex 2008 tuleb! Lk 4\nAasta Vilistlane 2008 Erkki Raasuke\nTallinna Tehnikaülikooli Vilistlaskogu juhatuse otsusega 11. septembrist 2008 on Erkki Raasukesele omistatud Tallinna Tehnikaülikooli Aasta Vilistlase 2008 aunimetus. Aasta Vilistlase tiitliga kaasnev auaadress anti Erkki Raasukesele pidulikult üle Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu koosolekul 14. oktoobril.\nTehnikaülikooli teadlane üllitas maailmatasemel kogumiku\nLüües Google’i otsinguaknasse nime Mihkel Koel, juhatatakse meid peagi ülemaailmsesse veebipoodi Amazon.com ja vastilmunud teadusliku kogumiku “Ionic liquids in Chemical Analysis” juurde, mille koostajaks on Tehnikaülikooli matemaatika- ja loodusteaduskonna keemiainstituudi analüütilise keemia õppetooli juhtivteadur Mihkel Koel. Kogumiku on välja andnud tunnustatud USA teaduskirjastus CRC Press / Taylor and Francis Group ja raamatu tegemisse on kaasatud hulga riikide mitukümmend autorit oma kirjutistega, sealhulgas lisaks M. Koelile TTÜst ka Merike Vaher ja Mihkel Kaljurand oma peatükiga. Nende kolme näol on tegemist sama kollektiiviga, kes 2007. aastal pälvis Eesti Vabariigi teaduspreemia keemia ja molekulaarbioloogias teadustööde tsükli “Elektromigratsioonilised meetodid bioprotsesside analüüsis” eest. Oma teadusalal maailmatasemel teose ilmumise puhul käisin Loodusteaduste majas Mihkel Koeli jutul ja uurisin kõigepealt, mida siis analüütiline keemia endast õieti kujutab. Wikipedia ütleb: “Analüütiline keemia on keemia eriharu, mis tegeleb aine koostisosade kvalitatiivse ja kvantitatiivse määramisega. Ehk teisisõnu, milline on aine koostis ja kui palju see sisaldab erinevaid koostisosi. Lisaks sellele uurib analüütiline keemia keemiliste ühendite struktuure.” Vestlusest Mihkel Koeliga sain aru, et analüütilise keemia osatähtsus tänapäeval üha kasvab, sest niiöelda “sünteetiline keemia” loob pidevalt uusi ühendeid, aga nende omadused, eriti mõju ümbritsevale keskkonnale ja inimesele, vajavad põhjalikku ning peensusteni minevat analüüsi. Tänapäeval tormiliselt rakendatav nanotehnoloogia tekitab ka palju uusi ohte, mille väljaselgitamine on samuti analüütilise keemia üks tähtsaid ülesandeid. “Analüütiline keemia ütleb meile, kust neid nanoosakesi üldse leida võib, kuhu nad kulgevad, ning koostöös mitmesuguste bioloogiliste meetodite rakendamisega saame nõnda välja selgitada nende mõju elavaile organismidele,” tõdes Mihkel Koel. “Et me oleksime teadlikud nendest riskidest, mida uued ained meie elukeskkonda võivad endaga tuua.” Raamatu pealkirjas on nimetatud ioonseid vedelikke, mis need tegelikult on? Ioonsed vedelikud on vedelad soolad, tegelikult üsna uued ained, mida tavaelust polegi leida, need on keemiliselt sünteesitud. Tegelikult on kakskümmend aastat neid vedelikke ka uuritud, aga alles viimasel viiel aastal on hakatud tähelepanu pöörama nende toksikoloogiale ja muudele olulistele omadustele. Tänapäeval ei lasta enam aineid samal kombel analüüsimata ja nende mõju põhjalikult uurimata laiatarbesse, nagu juhtus kunagi näiteks DDTga. Siis tapeti sellega vaat et kõik elusolendid ära, enne kui märgati sellise aine tegelikku ohtlikkust. Nüüd ollakse palju ettevaatlikumad. Isegi Põhjanabal elava jääkaru maksast on veel tänagi DDT jälgi leitud. Muide, just analüütiliste keemikute uuringute tulemusena. Missugustel analüütilise keemia uurimissuundadel ioonsed soolad Teie meelest leiavad lähiaegadel eelkõige rakendust? Need soolad leiavad kasutamist näiteks mass-spektromeetrias, sest nende üheks kõige huvitavamaks omaduseks on see, et nad ei lendu. Nende soolade keemaajamine ja aurustamine nõuab väga erilisi tingimusi, nii et need soolad on kasutatavad vaakumis, mida eeldab ka mass-spektromeetria. Teisi vedelikke neis tingimustes kasutada ei saaks. Ka meil on geenitehnoloogia instituudis üks äsja kaitsnud doktor, kes kasutab neid soolasid mass-spektromeetrias. Ioonseid soolasid saab kasutada ka mitmesuguste lahutusmeetodite puhul. Lisades veidi sellist soola abistava ainena, piltlikult öeldes, nagu supi sisse soola lisades, saame lahuseid paremini lahutada, et otsitav aine otsekohe “hüppab” ühest olekust teise. Seda suunda võib pidada väga perspektiivseks. Kuna neid ioonseid soolasid saab sünteesida väga erineva koostisega, kujundlikult öeldes tempida, siis saab luua konkreetse lahutamise jaoks vajaliku ioonse vedeliku. Üks rakendus, mida praegu just sakslased väga intensiivselt kasutavad, on vedelkütustest väävliühendite eraldamine. Teame, et diiselkütuse kallinemine on seotud just esitatud nõudega väävliühendid sellest välja võtta. Ioonsete ühendite kasutamine võib kindlasti aidata kütustest efektiivsemalt väävliühendeid välja võtta. Tulles nüüd selle raamatu tekkeloo juurde, kuidas see ikkagi sündis? Tegelen ioonsete vedelikega aastast 1999. Juhtus nii, et sain Fulbrighti stipendiumi ja läksin Los Alamose laborisse uurijaks. Mul oli kaasas huvitav artikkel, kus ioonseid vedelikke oli käsitletud. See tekitas Ameerikas suurt huvi ja ajendas käivitama seal nende vedelike sünteesimise ja uurimise. Selle põhjal ilmus ka artikleid, kuid siis polnud see teema veel eriti populaarne. Kogu maailmas ilmus siis vastavaid artikleid vaid 30-40. Ent see uurimissuund on muutunud kiiresti üha populaarsemaks, tänavu on juba ilmunud ioonsete vedelike kohta oma paar tuhat artiklit, nii et toimunud on tõeline plahvatus. Kolm aastat tagasi kirjutasin artikli ajakirja Critical Reviews in Analytical Chemistry, mis osutus väga menukaks, kujunedes selle ajakirja üheks enim viidatud kirjutiseks. Kirjastuse toimetaja pöördus minu poole ja tegi ettepaneku ülevaate laiendamiseks ja vastava kogumikteose koostamiseks. Otsisin üles oma tuttavad selle ala uurijad üle maailma ja kutsusin nad osalema. Õnneks nende nõusoleku saamine ei kujunenudki\nJärg lk 3\nRakenduseta teadusega pole meil midagi peale hakata\nTeadusmaailmas on tänaseks üks ja ühtne keskkond, millest kõneleb ka kõrvalolev kirjutis ja intervjuu juhtivteadur Mihkel Koeliga. Eesti teadlane võib vägagi hästi olla USAs avaldatud raamatu koostajaks, millesse on artikleid kirjutanud sama ala uurijad kogu maailmast, nii idast kui läänest. Teadus oma globaalses väljundis ei tunnista täna riigipiire. Ilmselt ka ülikooliharidus peaks üha rohkem juhinduma sellest, et teadust saab teha vaid maailmatasemel, et kõrghariduse tegelik väärtus on mõõdetav globaalse margapuuga. Sealhulgas eesti rahvuskultuuriga seotud humanitaarteaduste puhul, sest kindlasti pole kusagil mujal maailmas huvi meie keele, kirjanduse ega kultuuri vastu sama suur ega sügav kui meie kodumaal. Ent siiski tekitavad hämmeldust ja arusaamatust jutud mingi eliitülikooli loomise vajadusest, mis irduks Eesti (madalast) tegelikkusest ja hakkaks küll veel Eestis (näiteks Tartus) paiknedes siiski konkureerima maailma suurimate ülikoolidega ja mille väljund oleks suunatud eelkõige meie riigist väljapoole. Kahtlemata pole haridussüsteemi üldisemalt, eriti veel selle kõige kulukamat osa ehk puhtalt maksumaksja rahaga loodud kõrgharidussüsteemi loodud vaid selleks, et rahuldada kellegi isiklikke ambitsioone olla isiklikult maailma parim ja võita näiteks Nobeli preemia. Julgen arvata, et eliitülikooli loomise asemel peaksime täna võtma eeskuju põhjanaabreist, kus loomisel on Alvar Aalto ülikool, mis oma esmaseks eesmärgiks ei sea mitte fundamentaalteadustes nobelistide kasvatamise, vaid oma rahvusliku majanduse konkurentsivõimelisuse tagamise, nende ideede maksimaalse realiseerimise, mille on loonud koostöös tehnikateadlased ja disainerid, insenerid ja kunstnikud. Eesmärgiga kasvatada rahvuslikku rikkust, mille viljastaval pinnasel võiks ehk kunagi hakata rinda pistma ka palju suuremate rahvastega fundamentaalteadusteski. Niisiis, vaid tõsine tegevus rakendusja tehnikateaduste vallas on see ainuvõimalik eeldus, mis annab võimaluse hakata koputama 100 (esialgu ehk siiski 500) suurima ülikooli nimekirja uksele, mitte aga subjektiivsed, või veelgi küsitavam, administratiivsed meetmed kellegi eelistamiseks ja ülesupitamiseks pisikeses rahvusriigis.\nMart Ummelas tegevtoimetaja\nVirumaa Kolledz kutsub\n21. novembril tähistab TTÜ Virumaa Kolledzi direktor Viktor Andrejev oma 60. sünnipäeva. Sel puhul esitletakse Kolledzis raamatut “50 aastat tehnilist kõrgharidust Kohtla-Järvel”. Viktor Andrejev juhib Virumaa Kolledzit aastast 2005.\nKoostööleping Kalev Meediaga\n30. oktoobril allkirjastati Tallinna Tehnikaülikooli ja AS Kalev Meedia vaheline koostööleping. Lepingu allkirjastasid TTÜ rektor Peep Sürje ja AS Kalev Meedia juhataja Alar Pink.\nTehnikaülikool genereeris visiooniT&A konverentsil ideid\n10. novembril peeti Rahvusooperis Estonia järjekordset Tallinna visioonikonverentsi, seekord oli teemaks “Tallinna energiaportfell – kullaauk või näpud põhjas”. Pärast linnavolikogu esimehe Toomas Vitsuti sissejuhatust ja Euroopa Komisjoni energeetikavoliniku Andris Piebalgsi videotervitust võttis juhtimise üle moderaator Hardo Aasmäe. Konverentsi esimeses osas “Hooned energiatõhusaks” juhtis juttu praegu Helsingi Tehnikaülikoolis labori teadusjuhina töötav Jarek Kurnitski. Tooni selles paneelis andsid Tallinna Tehnikaülikooli teadlased: keskkonnatehnika instituudi emeriitprofessor Kaido Hääl, ehitusteaduskonna dekaan, kinnisvarahaldamise professor Roode Liias, kütte ja ventilatsiooni õppetooli juhataja, professor TeetAndrus Kõiv ning soojustehnika instituudi dotsent Villu Vares. TTÜ teadlaste esinemistest jäi kõlama vajadus lahendada Tallinnas elamute ja ühiskondlike hoonete kütmise ja soojustamise probleemid kompleksselt, kaasates selleks võimekat teaduspotentsiaali ning teadvustades elanikkonda paremini energiasäästu probleemidest. Professor Kõiv juhtis tähelepanu kortermajade järelmõtlematule renoveerimisele: üksnes otsaseinte isoleerimine või akende vahetamine ei anna energiasäästus mitte mingit tulemust. Dotsent Vares rõhutas energia ja soojuse koostootmise perspektiivikust, seda ka lokaalselt. Professor Hääle meelest tuleks eraldada soojusvõrgud tootjast iseseisvasse ettevõttesse, et sellega motiveerida vähendama suuri soojakadusid. Sageli ei kasutata olemasolevaid võimalusi, näiteks on TTÜ koostöös linnavalitsusega koostanud Tallinna lasteaedade ja koolide energiatarbimise andmebaasi, mida tuleks\nAlgus 1. veerus\nEesti Teaduste Akadeemia komisjoni otsus\nEesti Teaduste Akadeemia komisjon Akadeemia teadusauhindade määramiseks üliõpilastele vaatas läbi mais välja kuulutatud võistlusele laekunud 43 uurimistööd ning otsustas 31. oktoobril määrata teiste seas auhinna järgmistele Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilastele nende teadustööde eest: I auhind 12 000 krooni Olesja Bondarenko – magistritöö “Raskemetallide biosaadavus keskkonnas rekombinantsetele luminestseeruvatele sensorbakteritele” (juhendaja dr Angela Ivask). II auhind 8000 krooni Villu Kikas – magistritöö “FerryBox mõõtmised – vahend mesomastaapsete protsesside uurimiseks Soome lahes” (juhendaja prof Urmas Lips); Taavi Liblik – magistritöö “Temperatuuri ja soolsuse vertikaalse jaotuse iseärasused Soome lahes suvekuudel” (juhendaja prof Urmas Lips); Marek Rei – bakalaureusetöö “Eestikeelse audiovisuaalse kõnesünteesi pea mudeli loomine” (juhendaja dr Einar Meister).\nProblemaatiline on olnud ka eraautode vohamine, ilmselt oleks pidanud kütuseaktsiisi tõstma varem. Radikaalsemate ettepanekutena pakuti välja pensionide kasvu peatamist ja haigekassa kulude kokkutõmbamist, ei välistatud ekstreemsetes tingimustes ka devalveerimise vajadust ega võimalust. Lõpuks küsiti retooriliselt, kas Eesti riik üldse vajab teadust ja ülikooliharidust. Sel teemal kogunetakse arutlema ilmselt järgmisel korral.\nÜlestähendusi tegi Mart Ummelas\nonkur urss Konkurss\nTalveAkadeemia – tudengi innovatsiooni tõukejõud!\nTalveAkadeemia 2009 alustas üliõpilaste artiklite vastuvõttu. Esita Sinagi kokkuvõtlik artikkel oma uurimis- või teadustööst, mis käsitleb või on seotud säästva arenguga! Teadusartiklid on oodatud kõikidelt bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppe üliõpilastelt järgnevatest valdkondadest: • bio- ja keskkonnateadused; • ühiskonnateadused ja kultuur; • terviseuuringud; • loodusteadused ja tehnika. Mida annab TalveAkadeemiale artikli esitamine? • Artikli kirjutamise kogemuse. • Võimaluse saada oma töö kohta tagasisidet ekspertidest koosnevalt komisjonilt – Sinu artiklile antakse professionaalne hinnang koos kommentaaridega. • Parimatele auhinnad ja valitakse publiku lemmik. • Parimad kirjutajad pääsevad oma teaduslikku mõtet esitama TalveAkadeemia konverentsil 27. veebruarist kuni 1. märtsini 2009. • Kõik artiklite esitajad saavad võimaluse osaleda laiapõhjalisel esinemiskoolitusel. • Artiklid, mis suulisele ettekandmisele ei pääse, saavad võimaluse TalveAkadeemia konverentsi stendiettekanneteks. Artikleid saab esitada kuni 30. novembrini 2008. Info www.talveakadeemia.ee Täpsemat teavet artikli vormistusnõuete, esitamise ja muu kohta leiad TalveAkadeemia kodulehelt rubriigist konkurss 2009.\nÜlikool&Ühiskond Ülikool&Ühisk ool&Ühiskond\nTTÜ professorite klubis\n14. novembril kogunes nõukogu saali oma järjekordsele istungile professuur – paarkümmend Tehnikaülikooli professorit, et arutleda, mis toimub täna Eesti ja kogu maailma majanduses. Prof Jaan Metsaveere juhitud arutelul võttis pikemalt sõna prof Kaarel Kilvits, kelle sõnavõtu võiks lühidalt kokku võtta, et midagi hirmsat Eesti jaoks pole veel juhtunud. Käesoleva aasta kümne kuu maksutulusid on jooksvais hindades laekunud 8% rohkem kui mullu. Kahtlemata jääb sisemajanduse kogutoodang tänavu miinusesse, kuid sellest ei maksaks veel teha kaugeleminevaid järeldusi. Ootame, vaatame! Teistes arvamusavaldustes oldi märksa skeptilisemad ja juhiti tähelepanu näiteks sellele, kui palju on Eestis valitsevad Rootsi pangad siit viimasel ajal valuutat välja viinud (väidetavalt 4,8 miljardit). Esialgu on võimalik seadusega sätestatud reservide arvel tagada pangasüsteemi stabiilsust, et vältida pangapaanikat ja mõne suurpanga pankrotistumist. Üldisemas plaanis on siiski probleemid väga tõsised, kui arvestada, et pankade kõiki hoiuseid, 150 miljardit krooni, pole võimalik tagada ja eriti kui arvestada, et laenuportfell on samas ligikaudu 250 miljardit. Niisiis on umbes 100 miljardit õhku “headel aegadel” majandusse pumbatud. Toodi välja ka omamaise kapitali nõrkust ja paljude siinsete suurinvestorite siirdumist välisturgudele või muutumist rantjeedeks. Meenutati taas kord erastamisega seotud vigu, mis andsid võimaluse mitut karva spekulantidel saada hiiglasliku vaheltkasuga enda valdusse suurettevõtteid, millest on välja võetud hiigelkasumeid, investeerimata aga kuigivõrd ettevõtete nüüdisajastamisse. Eesti Raudtee müüki erakätesse, aga veel enam tagasiostu, peeti samuti suureks rumaluseks. Maksusüsteem pole mõne professori meelest soodustanud kohaliku kapitali akumulatsiooni, seda eriti suurte sotsiaalmaksude pärast. Tõsiselt peaks taas mõtlema progressiivse tulumaksu rakendamisele.\nJärg 5. veerus\nsihipäraselt kasutada renoveerimisprojektide koostamisel, et mitte teha tühja tööd, nagu vahel on juhtunud. Professor Liias kutsus linnavalitsust üles koostama piirkondlikke arengukavasid energiasäästu probleemide süsteemseks lahendamiseks ja senisest märksa efektiivsemale elanikkonna teavitamisele energiaprobleemidest. Teine paneel käsitles energiatootmise seniseid ja perspektiivseid võimalusi linna ning üksiku majapidamise tasemel. Tervitusi video vahendusel tõi Helsingi linnapea Jussi Pajunen, kes esitles põhjanaabrite eeskuju väärivaid lahendusi tänapäevase linna energiavajaduse tagamisel ja energia säästlikul kasutamisel. Soomes on jäme ots selles linna, mitte riigi käes, Helsingi on suurte energeetikaettevõtete, sealhulgas tuumajaama osanik või omanik. Vestlusringi “Energia linnas ja kodudes” juhtis OÜ BEN Energy juhatuse esimees Marko Allikson. Selles paneelis käsitleti võimalusi kasutada heitvee jääksoojust, prügimägedelt eralduvat biogaasi või taastuvenergia võimalusi, näiteks kutsuti üles rajama tuuleparki Tallinna lahele. Kolmandas paneelis “Asustus\nja transport”, mida juhtis Riigikogu aseesimees Jüri Ratas, osales TTÜ teedeinstituudi dotsent Dago Antov, kes rõhutas seda, et energiasäästlikum transpordisüsteem on ühtlasi keskkonnasõbralikum ja turvalisem. Ta juhtis tähelepanu ka sellele, kui ebaotstarbekad on praegused Tallinna trammiliinid. Selles paneelis ütles sõna sekka Põhjamaade Investeerimispanga asepresident, Tehnikaülikooli Vilistlaskogu esimees Gunnar Okk. Tema meelest tuleks juba täna kasutusele võtta seniste bensiini- ja diiselautode arvestatava alternatiivina elektri- ja hübriidautosid, mille konkurentsivõimelised mudelid jõuavad turule juba kõige lähemal ajal. Visioonikonverents oli väga sisukas ja tõi välja tõeliselt innovaatilisi ideid linnamajanduse korraldamiseks ja energia säästmiseks. Paraku jäid peavoolu ajakirjanduse kajastuses valdavalt kõlama konverentsil välja öeldud marginaalsed ettepanekud nagu veetakso käivitamine Merivälja ja Kopli vahel või kohaliku tuumajaama rajamise võimalus.\nVisioonikonverentsil käis Mart Ummelas\nRaamatuesitlus 3. novembril esitleti aulataguses auditooriumis kahte hiljuti ilmunud raamatut: “Leiutajaid ja leiutisi Tallinna Tehnikaülikoolis 1922–2007" ning “TTÜ aastaraamat 2007". Raamatuid tutvustasid Rein Vaikmäe, Ants Kukrus, Kersti Peekma ja Vahur Mägi. Esitlusel ütles kokkuvõtva ja hea hinnangu raamatutele Peep Sürje. Pildil näemegi aastaraamatu koostajat Vahur Mäge jagamas huvitatud lugejaile oma raamatusse autogramme Tehnikagümnaasiumi lapsed 28. oktoobril täitus Tehnikaülikool laste rõõmsaist kilkeist, kui üle 60 Tehnikagümnaasiumi õpilase lõi TTÜs kaasa erinevais töötubades. 7. klassi poistele pakkus eriti palju lõbu iseliikurist lennuki meisterdamine ja lendu laskmine\nÜlikool&Ühisk ool&Ühiskond Ülikool&Ühiskond\nTudengid külas BLRT Grupil\nTTÜ ja Helsingi Tehnikaülikooli magistrantidest tudengid Ingrit Lillemäe, Ingmar Pill, Ragnar Linnas, Margus Liigsoo, Tõnis Tõns, Imre Kuusk ja Tanel Soa külastasid kontserni AS BLRT Grupp (Balti Laevaremonditehas). BLRT esindajad arutasid nendega koostöövõimalusi ja perspektiive asuda ettevõttesse tööle. Sellest kujunes mõlemaid osapooli tõsiselt huvitanud arutelu. BLRT tutvustas magistrantidele kümmekonda laevaehituse projekti ja neid tehnilisi dokumentatsioone, mis praegu on kontserni insenerikeskuses töös. Veel käesoleval aastal asuvad kaks magistranti BLRT insenerikeskusse tööle. Lisaks magistrantidele osales kohtumisel Soomes doktorandina jätkav Kristjan Tabri.\nHeinart Puhkim BLRT Grupp\nProfessorite klubi seekordsel koosolekul vahetasid teiste seas mõtteid professorid Marje Pavelson, Kaarel Kilvits ja Leevi Mölder\nTTÜ – Helsingi TÜ üliõpilased tutvumas BLRT Grupi tegevusega.\nTTÜ võrkpallimeeskond hõbedal, naiskond pronksil\nTartumaal Lähte Spordihoones selgitati 2008. aasta üliõpilaste meistrid võrkpallis. Kohale oli tulnud rekordarv võistkondi – võistlustulle läks 11 meeskonda ja 7 naiskonda. Tallinna Tehnikaülikool, Tartu Ülikool, Tallinna Ülikool ja Eesti Maaülikool olid välja tulnud parimate koosseisudega ja tooni andsid Schenker-liiga meeskondade liikmed. Eelmise aasta meister Tartu Ülikool kaotas poolfinaalis TTÜ-le 0:2, kuigi teises geimis avaldas Tartu südi vastupanu, kaotades selle alles 22:24. Teises poolfinaalis alistas Tallinna Ülikooli I meeskond suhteliselt kindlalt Eesti Maaülikooli meeskonna 2:0. Finaalmängu esimene geim oli äärmiselt tasavägine, kulgedes punktpunktilt, kuid võit tulemusega 25:23 tuli siiski Tallinna Ülikooli I meeskonnale. Kolmanda koha mängus võitis Tartu Ülikooli I Eesti Maaülikooli 2:1. Tallinna Tehnikaülikooli meeskonna eest mängisid Viljar Vahter, Ivar Laev, Ahto Tuuling, Kaupo Kivisild, Vaido Veek, Mart Tarkin, Ermo Pais ja Kristo Looring, treener-esindaja Laos Lukas. Naiskondade pronksmedalimängus oli TTÜ naiskond kindlalt üle Eesti Maaülikoolist geimidega 2:0 (25:19,25:10). Võitis Tartu Ülikooli I naiskond, teiseks jäi Tallinna Ülikool. TTÜ naiskond mängis koosseisus Triin Taliga, Mirje Roasto, Kati Kongi, Marianne Thalfeldt, Kristiina Kokk, Kristi Nõlvak, Sirli Laager, Gerda Kaubi ja Triin Pent. Üliõpilasmeistrid said õiguse tuleval aastal esindada Eestit Euroopa kõrgkoolide meistrivõistlustel Hamburgis.\nAnts Veetõusme EASL juhatuse esimees\nTehnikaülikooli teadlane üllitas maailmatasemel kogumiku Intervjuu Intervjuu\nAlgus lk 1\nväga keeruliseks. Kasuks tuli muidugi eelnimetatud artikkel ja muud minu selles valdkonnas avaldatud tööd. Eesti on siiski suures teadusilmas veel pisut eksootiline, nii et kasuks tulid varasemad publikatsioonid ja ka isiklikud kohtumised mitmetel konverentsidel. Teose kokkupanek võttis aega kaks aastat. Eelmise aasta lõpuks olid peatükid koos, ülejäänud aeg kuni tänavu sügiseni läks toimetamisele ja teksti ingliskeelsele viimistlemisele. Kirjastus kiidab alles äsja ilmunud teost, et ajastus on olnud väga hea ja raamat müüb hästi, sest huvi nende vedelike kasutamise vastu eelkõige keemilises analüüsis on praegu ülisuur. Teosele eessõna kirjutanud professor Charles H. Lochmueller on\njuba pärinud, kas ma ei tahaks juba teha täiendatud uustrükki. Mis riikidest on teosel kaasautoreid? Väga paljudest: USA-st, Inglismaalt, Poolast, Saksamaalt, ka Venemaalt ja Aasiast. Selles mõttes täiesti korralik rahvusvaheline seltskond. Ja siis ka meie kolleegid, kes ühe peatüki kirjutasid. Võib öelda, et selles keemiavaldkonnas on Tehnikaülikool täna tõepoolest maailma teaduse eesliinil. Kas ka Tehnikaülikool on selle raamatu väljaandmist toetanud? Jah, olen saanud baasfinantseerimise toetust, millest oli tublisti abi väljastpoolt tõlketeenuse tellimisel, et ühtlustada raamatu ingliskeelset väljenduslaadi. Mihkel Koel oli 16. novembril Vikerraadio saate Kuuspakk küla-\nKutsume Teid osalema Eesti Advokatuuri üliõpilastööde konkursil. Osaleja ei pea olema õigusteaduskonna üliõpilane. Kui osaleda soovija uurimistöö teema on seotud advokatuuri tegevuse või advokaatide tööga, on see oodatud konkursile. Üliõpilastööde esitamise tähtaeg on 31. märts 2009. 2009. aasta stipendiumifondi suurus on 50 000 krooni. Stipendiumid antakse üle 11. juunil 2009 Eesti Advokatuuri 90. aastapäeva pidulikul kontsert-aktusel Estonia kontserdisaalis.\nliseks, et kõnelda tänapäeva analüütilisest keemiast ja ka oma uurimustööst.\nkuulutab välja konkursi järgmiste ametikohtade täitmiseks: MEHAANIKA JA RAKENDUSMATEMAATIKA OSAKONNAS • juhtivteadur lainete dünaamika erialal 1 koht, hõive 1,0 perioodiks 01.01.2009–31.12.2013 • vanemteadur mittelineaarse dünaamika erialal 1 koht, hõive 1,0 perioodiks 01.01.2009–31.12.2013 • vanemteadur mittelineaarse lainelevi erialal 2 kohta, hõive 1,0 perioodiks 01.01.2009–31.12.2013 1 koht, hõive 0,5 perioodiks 01.01.2009–31.12.2013 JUHTIMISSÜSTEEMIDE OSAKONNAS vanemteadur erialal “formaalmeetodid hajus- ja sardsüsteemides” 1 koht, hõive 1,0 perioodiks 01.01.2009–31.12.2013\nEdgar Kogermann 21.08.1924 – 7.11.2008\nLõpuni on käidud üks elutee, sulgunud üks eluraamat. Igaviku teele on astunud graafika kateedri/insenerigraafika keskuse kauaaegne õppejõud ja unustamatu kolleeg, dotsent Edgar Kogermann. Edgar Kogermann sündis 21. augustil 1924. a Hiiumaal Hagaste külas meremehe pojana. Alghariduse omandas Kärdla Keskkoolis, mille lõpetamise järel 1941. a jätkas õpinguid Tallinna Tehnikumis ehitustehnika osakonnas. 1946. aasta sügisest sai temast Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna üliõpilane ja ehitusinseneri diplomini jõudis ta 1951. Kõrgkooli lõpetamisele järgnes aspirantuur ning võimekas lõpetaja jäeti tööle graafika kateedrisse, mis jäigi tema ainsaks töökohaks. Töötades õppejõuna süvenes edasipüüdlik noormees teadustöösse aktuaalsel teemal, kukersiit-põlevkivi lendtuha kasutamise alal. Verner Kikase õhutusel ja juhendamisel valmis teemakohane kandidaadiväitekiri, mille kaitsmise järel 1962 valiti Edgar Kogermann graafika kateedri dotsendiks. Viljakas teadustöö kukersiitpõlevkivi lendtuha omaduste uurimisel jätkus ning väljapaistvate uurimistulemuste eest pälvis töörühm, mille üheks liikmeks ta oli, Eesti Nõukogude teaduspreemia 1965. Siiski oli Edgar Kogermann andelaadilt ja kutsumuselt legendaarselt missioonitundeline pedagoog. Korrektsus ja tasakaalukus olid tema igiomadused, tema kurja häält ei ole kuulnud kolleegid ega üliõpilased. Ta oli sügavalt veendunud, et inseneri kutsemeisterlikkuse nurgakivi moodustavad kujutava geomeetria ja tehnilise joonestamise seaduspärasuste mõistmine ning oskuslik rakendamine. Tema kujutava geomeetria loengutest kasvas välja originaalne “Kujutava geomeetria üldkursus. Abimaterjal loengute kuulamiseks”, mis on kasutusel tänase päevani. Edgar Kogermannist jääb püsiv mälestus kui sõbralikust, tavatu töökiindumusega kolleegist.\nTARKVARA OSAKONNAS teadur tarkvaratehnika erialal 2 kohta, hõive 1,0\nGabriel Hazak 70\n13. novembril sai 70 aastaseks TTÜ kauaaegne õppejõud emeriitdotsent Gabriel Hazak. Juubilar on Tartu Riikliku Ülikooli lõpetanud jurist, samas kaitses ta õigusteaduste kandidaadi kraadi. Andekus ja mitmekülgsed huvid on lubanud tal end edukalt realiseerida juristiprofessioonist märksa laiemalt. Juba prokuröriametis alustas ta raadio- ja teletööd rahvusvahelise poliitika kommentaatorina. Asjatundliku analüütiku, särava retooriku ja telegeenilise esinejana võitis ta kiiresti rahva lugupidamise ja säilitas selle kõigi nende esinemiste 33 aasta jooksul. 1975. aastal asus Gabriel Hazak lektorina tööle Tehnikaülikooli, kus ta juba järgmisest aastast alates dotsendina on õpetanud tuhandeid üliõpilasi. Sissejuhatus õigusteadusse, politoloogia, inimõigused, Euroopa Liidu õigus ja retoorika on need peamised kursused, kus üliõpilased on saanud armastatud õppejõu isiksuse sädelust nautida. Sügavam koostöö üliõpilastega on tal olnud paljude lõputööde juhendajana. Gabriel Hazak on meie ülikooli ja Saksamaa avaliku halduse üliõpilaste aastaid kestnud ja väga eduka koostööprojekti eestvedaja. TTÜ Akadeemilise Kohtu esimehena koostas ta hiljaaegu nõudliku TTÜ akadeemilise eetika koodeksi esialgse teksti. Sõbrad ja kolleegid on saanud aastakümneid nautida tema tarku välis- ja sisepoliitika analüüse, kaunilt räägitud anekdoote, kasutada tema lahkelt pakutud juriidilist abi ning vastu võtta palju kaotusi temaga malet mängides. Gabrieli emerituse elu sujub rahulikult (loodetavasti leebuvad ka tervisemured), kus suurt rahuldust pakub järelpõlv: üks lastest, oma isa poeg Aaro kaitses hiljuti meie alma materis väga edukalt doktorikraadi.\nPalju õnne ja tugevat tervist soovivad kolleegid avaliku halduse instituudist\nKonkursil osaleda soovijal tuleb esitada järgmised dokumendid: • avaldus TTÜ Küberneetika Instituudi direktori nimele; • Curriculum vitae; • kõrgharidust või akadeemilist kraadi tõendava dokumendi originaal või notariaalselt tõestatud ärakiri; • publikatsioonide nimekiri; • konkursil osaleja soovil muud tema poolt oluliseks peetavad dokumendid ja materjalid. Dokumentide esitamise tähtaeg on 28.11.2008. a. Dokumendid esitada TTÜ Küberneetika Instituudi direktori nimele aadressil Akadeemia tee 21, 12618 Tallinn Täpsem teave instituudi teadussekretärilt: Telefon 6204154, e-post Mati.Kutser@cs.ioc.ee\nTallinna Tehnikaülikooli ajaleht Mente et Manu\nIlmub aastast 1949 19086 Tallinn, Ehitajate tee 5 (I-214) Tel 620 3615, faks 620 3591 E-mail: ajaleht@ttu.ee http://www.ttu.ee/ajaleht\nTegevtoimetaja Mart Ummelas Infotoimetaja Kersti Vähi Keeletoimetaja Helgi Arumaa Makett ja küljendus Liivi Pettai Fotod Eiko Lainjärv, Viivi Ahonen,TTÜ Trükikoda SpinPress\nUksed avatakse juba hommikul kell 10.00!\nSel aastal on meie programm tunduvalt tihedam ning pealtvaatajale atraktiivsem kui varasematel kordadel. Kavas on: ROBOTIVÕISTLUS, kus on oodata eriti põnevaid kohtumisi kohalike tegijate ning tugevate väliskülaliste osalusel. Võistkonnad on teinud suuri pingutusi, et just nende robot võistlusel kroonitud saaks. Pealtvaatajate jaoks kujunevad heitlused kindlasti väga vaatemänguliseks! TÖÖTOAD, millest osavõtjad saavad omal käel läbi proovida robotiehituse alustalad. Töötubadest osavõtuks on vajalik eelnev registreerumine. Seda saab teha meie kodulehel www.robotex.ee ning tähtajaks on 30. november! Huvi töö-tubade vastu on siiani olnud suur ning võib-olla kõik soovijad osaleda ei saa, kuna kohtade arv on piiratud. Seega tasub registreerimisvorm kiiresti ära täita! TEHNOLOOGIANÄITUS, kus tuuakse välja eriti säravad ja innovatiivsed tehnikasaavutused, millest paljusid laiemale publikule seni veel tutvustatud ei olegi! Osa võtavad paljud ettevõtted, ülikoolide arendusprojektid ning tudengite teadusklubid oma atraktiivsemate lahendustega. FOTONÄITUS, millest osavõtuks tuleb saata ürituse korraldajatele pilte teemal “Where Brains and Metal Meet“. Osavõtutingimuste kohta saab lugeda meie veebilehelt. Piltide laekumise tähtaeg on 23. november! Üritusel pannakse välja 10 tugevamat tööd! Lisamotivatsiooniks veelgi lennukamate fotode pildistamiseks on välja pandud väga atraktiivsed auhinnad! IT VÕISTLUS, millest saavad osa võtta ainult kutsekoolides õppivad noored.Võistlus toimub kaheliikmeliste meeskondadena. Registreerumise tähtaeg on 30. november. Üritus on pealtvaatajatele TASUTA!!! OLE KOHAL, KUI PEAD LUGU TEHNIKAST JA INNOVATSIOONIST! Otseülekanne internetis: video.ttu.ee\nviit. .tee www\nallinna Tehnikaülikool ja Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaskogu kutsuvad kõiki oma vilistlasi, õppejõude, töötajaid, üliõpilasi ning koostööpartnereid\nlaupäeval, 22. novembril 2008 kell 19.00 Estonia kontserdisaali\nalli avab rektor Peep Sürje\nTantsuks mängib Bel-Etage Swingorkester, solistid Maarja-Liis Ilus, Boris Lehtlaan, Uno Loop, Laura Põldvere, Mikk Saar, Heidy Tamme ja Koit Toome Etteasted Kaie Kõrbi Balletistuudio baleriinidelt, Tallinna Tehnikaülikooli tantsuansamblilt Kuljus, Revalia Tantsukooli võistlustantsijatelt ja Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiliselt Meeskoorilt Õhtut juhib Ago-Endrik Kerge Jook ja suupisted hinna sees Pääsmeid saab osta ülikooli kantseleist III-104 Ballipääse kahele 500 krooni, üliõpilastele 100 krooni Võimalik tasuda ülekandega TTÜ Vilistlaskogu arveldusarvele Swedbank 221037372124 või SEB Pank 10022029792008, märksõnaks “sügisball” Lisainfo www.vilistlaskogu.ttu.ee telefonil 620 3498 või e-posti aadressil vilistlaskogu@ttu.ee\nMore From ingovalgma


Kodumaine rodomets - Maakodu.ee\nSookailFoto: Tapio Vares\nTalvisel raagus ajal avastan ma jälle enda jaoks kodumaised kanarbikulised. Vaata vaid kui toredasti turritavad lumepihuga kaetud mätastelt mustikate rohelised „siilid“. Ja millise igihalja pöialpoiste metsa loob pohlavarrestu. Ning kanarbik oma heledate õiejäänustega on taim, kelleta Hiiumaa poleks Hiiumaa.\nMu metsaaia peenardel on kanarbik üks peamisi umbrohtusid. Enamasti ei raatsi ma neid minema visata, vaid istutan ümber eemale mustikavarte sekka.\nKunagi Tahkunast toodud hõbelehine küüvits paljuneb kraavikaldal kah hästi. Rabastuvates metsades mõjub see igihaljas kääbuspõõsas lausa kohatult – nagu oleks lavendel keset põhjamaad sattunud. Küüvitsa õied on sarnaselt paljudele teistele kanarbikulistele (näiteks pohl või maasikapuu) väikesed ümarad kelluka moodi asjandused, ilusalt roosat tooni.\nPraegusel aastaajal õisi looduses enam pole. Kuid ka raagus põõsad võivad olla huvitavad. Näiteks sinikas (Vaccinium uliginosum). Ühel jõulukuupäeval jalutasin kodumetsas ja pilk jäi pidama imelikele punakaspruuni koorega põõsastele. Kõrgemad ulatusid mulle suisa puusani. Mõned okstele jäänud kahvatusinised viljad kõnelesid selget keelt: sinikas, kes muu! Meie sinikas meenutab lõunapoolseid kõrgekasvulisi mustikaid, näiteks kaukaasia mustikat, kes oma kodumaal sirgub suisa 10 jala ehk 3 m kõrguseks.\nHilissügiseses Suuremõisa lossiaias 08.12.2014\nMilleks arboreetumis süsteemi vaja on? 24.11.2014\nKuid et õigustada pealkirja, siis asun nüüd peategelase kallale. Tolsamal päeval jäin imetlema pruunikasrohelist tooni põõsapadrikut, mis täidab lausaliselt mu kodust männimetsaalust. Longus igihaljaste lehtedega põõsad näevad väga rodode moodi. Tegelikult mõned süstemaatikud liigitavadki ta rodode hulka: Rhododendron tomentosum ehk võrkvillane rodo. Meie tunneme teda aga endistviisi sookailuna (Ledum palustre). Talvises metsas laiutavad vöökõrgused kailupõõsad on, kui järgi mõtlema hakata, õige eksootiline pilt.\nSuvisel ajal ma sookailu just ülemäära ei armasta. Ta õitseb küll ilusasti, kuid tema vänge lõhn mõjub peakuplile pisut halvasti. Ja oi kui tüütu on vihma järel selles tihnikus kahlata – mõne hetkega on püksid läbimärjad. Ning kõige rammusamad mustikad on peitunud just nende tilkuvate, pead valutama panevate kailupõõsaste sisse.\nSee ei ole aga takistanud mind sookailu suisa aeda toomast. Tillukesel tiigisaarel kasvab ta koos vaevakasega (kes on Hiiumaal kahjuks võõrliik, see tähendab, et looduses teda siin ei leidu) ja samas kailupõõsa all haudub aastaid metspart oma pesakondi.\nEesti looduses kasvab veel üks igihaljas kanarbikuline: 3 jala kõrguseks sirguv piklike igihaljaste lehtedega hanevits(Chamaedaphne calyculata). Tegemist on igati dekoratiivse liigiga, keda kahjuks Läänesaartel ei kohta (v.a üks paik Ida-Saaremaal). Ainus kord olen elus hanevitsa kohanud Riia lähistel Cena rabas, kus ta jõuab oma levila läänepiirile.\nAiaärid pakuvad küüvitsate sorte. Miks ei võiks aga sama laialdaselt müüa ka hanevitsa? Ma ostaks sellise toreda taime jalamaid koduse kanarbikulisteaia täienduseks. Talvine kailumets tuletas taas eredalt meelde toda kaheksa aasta tagust Läti hanevitsaraba. Selliseid leidub aga ka Ida-Eestis. Võiks kunagi võtta ette ühe retke sinna hanevitsa kodumaale?\nTarnasoo Kaleste ja Hirmuste vahel\nHirmuste vesipaunika soos


Rummo operatsioon «Õ» ja VAT Teatri seiklus - Tänane leht\n7. aprill 2016, 20:05\nValgustaja Otto (Wilhelm Masing) ning Cara ehk Raivo E. Tamm ja Maarja Mitt VAT teatri lavastuses «Taevast sajab kõikseaaeg kive» (tekst Paul-Eerik Rummo, lavastaus Raivo Trass). Foto: Siim Vahur\nMinuealine põlvkond ja vanemadki mäletavad üht vene aja lõbusat filmi, Leonid Gaidai «Operatsioon «Õ» ja Šuriku teised seiklused». Vaat Rummo on võtnud ka ühe niisuguse operatsiooni kokkukirjutamise ette ja teinud seda seikluslikus vormis – nagu Ameerika mäed! –, mille VAT Teater Raivo Trassi lavastajakäe all õhinapõhiselt ka ette mängib.\nLühidalt on lugu järgmine (tuttav ka Jaan Krossi «Taevakivist»). Valgustaja Otto (Wilhelm Masing) tahab maarahvast teha eestlased, kes tunneksid end võrdsena teiste Euroopa kultuurrahvaste peres. Euroopa võrdkujuks on Itaalia. Otto ei hooli Jaagu (Kristjan Jaak Petersoni) taolistest müütidest, mida Jaagust sada aastat hiljem vormivad Tungal (Tuglas) ja Tubak (Suits). Ottol on kaks eesmärki. Esiteks tõestada, et tema maale langenud kivikillud pärinevad meteoriidilt, ja teiseks viia oma rahvas pärale. Ta arvab rahva valmis olevat, kui kirja saab pandud kõik tähed, millega too häälitseb. Ja õ-täht ongi see, nagu ka taevalik kivi, mille varal arvab Otto unistuste maailma valmis ehitavat. Nii see muidugi ei juhtu, sest kive sajab «kÕikseaeg» juurde. Muutub ka maailm. Euroopat, kuhu pärale taheti jõuda, tabab invasioon Aafrikast.\nRummo arhe- ja stereotüüpide üle mõnusalt ironiseerival lustmängul on aga vähemalt üks tõsine allhoovus (sõnum). Selle leiab kavalehelt tihendatult ära trükitud Rummo esseest «Eesti kui enesestmõistetavus» (esmalt ilmunud Loomingus nr 9, 2011), milles ta vaidleb siinkirjutaja lansseeritud «eksistentsiaalse Eesti» mõttefiguuriga. Rummo näeb selles Eesti inimesekujustamist, mida aga sarnaselt inimesega ootaks ees surm. Ometi seda ju ei taheta. Seetõttu tulekski Eesti ideed võtta pigem enesestmõistetavusena ning mitte vaevata end selle kaotamise või trummipõrina ja lipulehvitamise saatel taganttorkimisega.


Omavalitsustele säilitakse kriisi ajal seni kokku lepitud tulubaas – Kuulutaja\nKuulutaja | 27. märts 2020 | Uudised | Kommentaare pole\nRiigihalduse minister Jaak Aab kinnitas kolmapäeval, et kohalikele omavalitsustele jäetakse kriisi ajal alles seni kokku lepitud tulubaas. Omavalitsustel pole vaja karta tulubaasi kärpimist ega vähendada seetõttu eelarve kulusid, mis aitab omakorda toetada ka kohalikku ettevõtlust.\n„Valitsus ei hakka omavalitsuste tulumaksu osa ja toetusi kärpima,“ ütles minister Jaak Aab. „Valitsuse eesmärk on ka kriisi olukorras hoida majandust üleval. Näiteks ettevõtetele suunatud palgatoetuse pealt laekub omavalitsustele tulumaksu. Lisaeelarveks töötab valitsus välja toetuspaketi ligi 100 miljoni ulatuses.“\nMinistri sõnul on need kiired meetmed ning vajadusel arutab valitsus lisalahendusi. Omavalitsuste toetamise paketi detailid on praegu väljatöötamisel ja selguvad lisaeelarve eelnõu ajaks.\nSeetõttu ei soovita ministeerium ka omavalitsustel hakata igaks juhuks oma kulusid ja investeeringuid kärpima. „Ka omavalitsuse tellimused on osa majandusest, mille kokku tõmbamine raskendaks praegusel keerulisel ajal kriisi üle elamist,“ selgitas Aab. „Valdava osa kohalike omavalitsuste rahaline seis on piisavalt heal tasemel, et võimaldada oma ülesandeid korralikult täita. Lisades keskvalitsuse rakendatavate kriisimeetmete toe, võib eeldada, et omavalitsused saavad oma elanike ja elukeskkonna eest edukalt hoolt kanda.\nRahandusministeerium jälgib jooksvalt omavalitsuste tulumaksu laekumist ja likviidsust. Vajadusel on võimalik omavalitsusel taotleda IV kvartali arvelt toetuste maksmise ettepoole toomist.


Ettevõtlustoetustest: kajastused ja arvamused « VABALOG\nEttevõtlustoetustest: kajastused ja arvamused\nViimaste kuude jooksul on ilmunud hulgaliselt artikleid, mis seotud EAS’i rahajagamisega ja kuna ettevõtlustoetuste teema mind jätkuvalt köidab, siis koondan erinevad viited ühte postitusse koos kommentaariga, et tulevikus oleks lihtsam konkreetsematele näidetele toetuda.\nEttevõtlustoetused ei ole pseudoprobleem vaid järjest olulisemalt konkurentsi ja ettevõtjate mõttelaadi moonutav avaliku sektori poolne sekkumine ettevõtlusse tagajärgedega, mida on sarnaselt iga dünaamilise süsteemi tegevusse sekkumisega, keeruline mõista. Probleeme on lihtsam ennetada kui hiljem kõrvaldada veel ulatuslikuma sekkumisega, kuid see eeldab paremat teadlikkust probleemide olemusest ja valmisolekut neid teadvustada keskkonnas, kus isegi akadeemilistes uurimustes on keeruline ettevõtlustoetustele majanduslike õigustusi leida.\nTehnopol: ettevõtlustoetusi võiks anda laenuna (ÄP, 13.01) – Pirko Konsa leiab Tehnopoli juhatuse liikmena, et ettevõtlustoetuste asemel tuleks pigem tegeleda laenude andmisega, mis võimaldaks ka bürokraatiat vähendada. Iseenesest samm edasi, kuid taolise ettepaneku mõistlikus sõltub paljus detailidest. Kui laenu antakse tagatiseta ja ülisoodsa intressimääraga ning laenuotsuse tegijad enda tegevuse tagajärgede eest ei vastuta, siis pole tegelikult mingit probleemi lahendatud. Maksumaksjate raha jagavates organisatsioonides puuduvad teadmised ja kompetents otsustada laenude andmise üle – vajalik personal tuleks palgata finantssektorist, kus palgad ei ole just tagasihoidlikud. Laenude andmise näol oleks aga enda olemuselt poliitilise protsessiga (eesmärgid ja eelistused tulevad poliitikutelt), kus sisuliselt on jätkuvalt tegu toetustega samas kui pangandussektori kompetents jäetakse kõrvale. Vaata ka: Fixing Market Failures or Fixing Elections? Agricultural Credit in India (pdf)\nVare ettevõtlustoetustest: probleem on bürokraatia (ÄP, 13.01) – Raivo Vare arvab, et probleem seisneb hea idee (ettevõtlustoetused) puudulikus rakenduses ja sarnaselt plaanimajanduse eestkõnelejatele näeb ta lahendust paremates reeglites ja kompetentsemates otsustajates. Kahetsusväärselt on Varele tema merkantilistliku loogikaga jäänud adumata, et tegu on põhimõttelise probleemiga, mida ei lahenda detailsem regulatsioon ega selle pedantsem rakendamine. Mõelda võiks ka sellele, et kui Eestis toetatakse eksportivaid ettevõtteid, siis pole põhjust pahandada kui seda teevad ka teised riigid – riigid, mis on suuremad, rikkamad ja mille toetustega me ei suuda kunagi konkureerida. Väikeriigid peaksid olema kõige häälekamad ettevõtlustoetuste kriitikud, sest meil on ettevõtlutoetuste kaotamisest kõige rohkem võita. Krüpto-protektsionistlikesse argumentidesse ja “meie vs nemad” narratiividesse on majandusküsimustest põhjust alati skeptiliselt suhtuda. Vaata ka: Evaluating the Case for Export Subsidies (pdf)\nEttevõtlustoetused on saatanast? (ÄP, 22.03) – Ülari Alamets õigustab EAS’i juhatuse esimehena enda organisatsiooni tegevust. Maitsetu mulje jätab soov toetusi investeeringutena serveerida, mida nad tegelikult EAS’i jaoks ei ole – finantseerimisega kaasnevad riskid ei ole ligilähedaseltki tasakaalus investeeringu tulukusega, millest EAS’i toetuste puhul rääkida ei saa. Nii on riskid läbi maksumaksjate ühiskonna kanda, kuid kasum jääb eraisikutele, mis soodustab loomulikult riskantsemaid projekte ja hoolimatumat rahastamist. Seadusandlik raamistik seab toetatavatele projektidele omad piirid, otsustajad maandavad aga enda riske või võtavad neid lähtuvalt kitsamalt isiklikest eelistustest, millest kasumlikkus koos potentsiaaliga ei pruugi sugugi esimeste seas olla. Tsentraliseeritud rahajagamissüsteem, kus üksikute toetamine on eelistatud laiapõhjalistele programmidele, millest kõigil on võimalik osa saada, on põhimõtteliselt puudulik. Vaata ka: Export-led Growth in East Asia: Lessons for Europe’s Transition Economies (pdf)\nEAS toetas kümneid surnud firmasid miljonitega (Ekspress, 11.04) – Toivo Tänavsuu ülevaatlik artikkel starditoetuste saatusest, kust selgub kui palju on raha jagatud ja mida imelisemate projektide jaoks. Mainimata ei jää tänaseks tegevuse lõpetanud ettevõtete arv, mille peale EASi alustavate ettevõtete divisjoni direktor Dmitri Burnašev teatab: “Maailmapraktika ütleb, et kümneaastaseks elab kolmandik ettevõtetest. Meil on see 45 protsenti!” Keeruline on Burnaševi väitest aru saada kui artikli autor mainib 5-aastast perioodi kümne asemel nagu jääb arusaamatuks, kas “meil” all peab Burnašev silmas EAS’i toetuse saanud ettevõtteid või kõiki kohalike ettevõtteid? Artiklis leiab mainimist ka tõsiasi, et kui paberid on korras, siis on EAS’il rahastamisest keeruline keelduda, mis ei takista loomulikult Burnašev ütlemast: “Tahaks küll olla jumal ja öelda: sina saad toetust, aga sina ei saa.” Kahju, et ta taolise korralduse kuritarvitamise kõrvale ei näe ta probleemi selles, et inimesed ei ole kõike teadvad jumalad – eriti kui nad teiste mitte enda raha jagavad.\nKersti Kaljulaid: EASi rahaabi on suure riskiga tegevus (Delfi, 13.04) – Euroopa Kontrollikoja liige Kersti Kaljulaid kommenteeris eelnevalt viidatud Ekspressi artiklit Indrek Treufeldtile saates “Kahekõne” ja leidis, et ja leidis, et ettevõtete rahastamine võib küll sobida majandusraskustes pankadele, kuid teiste ettevõtete puhul on tegu suure riskiga tegevusega, millele ei ole väga head põhjendust, sest turuolukorra paranedes on “niisuguseid fonde väga raske tagasi kokku rullida”. Kaljulaid ei näi uskuvat riikliku investeerimispanganduse vajalikkusesse, kuid selles valguses ei ole tal põhjust kergekäeliselt ka pankadele erandeid teha. Samas on mõistetav, et kui ta sama põhimõtet ka pankadele laiendaks, siis tekitaks see tema jaoks hulgaliselt ebameeldivaid küsimusi.\nFirmad käivad riigi kulul silmaringi laiendamas (ÄP, 16.04) – Kadri Jakobson kirjutab EAS’i õppereiside toetusest nagu ka sellest, kuidas seda tegevust peamiselt läbi eriala liitude finantseeritakse. Huvitav on loomulikult EAS’i ettevõtete võimekuse divisjoni direktori Pille-Liis Kello väide, et toetamise eemärk on “panna ettevõtted omavahel erialaselt koostööd tegema ning soodustada õppimist teiste riikide kogemusest”, millele lisas: “Koostööga on meie ettevõtetel endiselt palju probleeme. Ka rahvusvaheline kogemus on hindamatu väärtus, mida Eesti kapitalil põhinevad ettevõtted peaksid rohkem hankima.” Väga noobel eesmärk, kuid taoliste reiside rahastamise kasutegur ei pruugi ligilähedaseltki õigustada neile tehtavaiad kulutusi. Kui tegu on “hindamatu” väärtusega, siis miks ettevõtjad ise ei soovi vägagi konkreetsete summade eest saada “hindamatut” kogemust? Artiklis tuleb üksikasjalikumalt juttu sellest, kes ja milleks täpselt reisivad.\nEurorahade “äril” varjupool (ÄP, 17.04) – Ragn Sells’i juhatuse liige Agu Remmelg kirjeldab eurorahade varjupoolt, kuid samas hästi võiks ta kirjutada ettevõtlustoetustest. Kahju, et arvamuslugu ei ole täies mahus tasuta loetav, kuid tegu on näideterohke looga, mis heidab valgust sinna, kus seda kõige rohkem tegelikult on vaja ehk kuidas raha jagatakse, kellele ja milleks.\nEAS kaalub Werolilt raha tagasiküsimist (ERR, 17.04) – Rein Kilgi valduste hulka kuuluv Werol on jõudnud järjekordselt pankrotini. Viimati oli põhjust Werolist kirjutada 2005. aastal, mille järel riigiettevõte erastati, kuid järjekordne pankrott annab põhjust taas kord arvata, et ärilisi kaalutlusi ignoreerides on loodi riigi poolt ettevõte, mille majandamine on äärmiselt keeruline isegi eraettevõtjatel, kes on sinna oluliselt vähem investeerinud ja suutnud ka ettevõtlustoetusi kaasata. Huvitav oleks näha Weroli poolt EAS’ile esitatud taotlust ja sellega seonduvaid materjale. Kui Werol lõpetab tegevuse, siis pole mingit põhjus neid dokumente ka avalikkuse eest varjata. Tegu oleks kindlasti huvitava pilguga EAS’i otsuste telgitagusesse. Kahju, et läbipaistvus pole EAS’is eraldi eesmärgiks.\nVastavatud teletorni võib oodata hiigeltrahv (EPL, 18.04) – EAS’is on palgal sadu inimesi, kuid bürokraatia koorem on sedavõrd suur, et kas ei taheta või suudeta tegeleda rahastamise saanud projektide korraldusliku poolega. Tulemus on nüüd teada. Riigihangetega vassitakse ja neid tehakse läbirääkimistega olukorras, kus selleks puudub otsene vajadus. Arvestades tööde kogumaksumust oleks see võinud huvi pakkuda ka mõnele välisfirmale, kuid läbirääkimiste puhul olid välisfirmad hankemenetlusest sama hästi kui välistatud. Ilmselt pole see lugu veel kaugeltki lõppenud vaid jääb ootama järge, mis sõltub paljuski EAS’i töötajate edasistest otsustest.\nSuurimad toetusesaajad pelgavad rääkimist (ÄP, 20.04)\nLõpetame “saksa maksumaksja raha” kasutamise (ÄP, 20.04)\nÄP: riigi jagatud miljonid põlevad heleda leegiga (ÄP, 20.04)\nAnti Kuiv: peaks ikka suutma aru anda, mida EASi rahaga tegid (ÄP, 20.04)\n4 miljonit katseklaasis (ÄP, 20.04)\nKivisaar: õiged ettevõtted saavad toetusteta hakkama (ÄP, 21.04)\nHannes Sarv võttis hiljuti vaatluse alla kõige rohkem EAS’ilt toetusi saanud ettevõtted, mille käigus selgus kurb tõsiasi: maksumaksjate raha kõlbab võtta küll, kuid milleks täpselt ei vääri isegi ajakirjanikele selgitamist. Mõistagi ei pea taolist tegevust põhjendatuks ettevõtjad, kes ise pole toetustest huvitatud. Maksumaksjate raha jagamisel peaks ikkagi lähtuma põhimõttest, et soodsatel tingimustel finantseerimisega kaasneb kohustus ka mõnevõrra rohkem avalikkusega suhelda ja neile soovi korral informatsiooni jagada. Ei ole mingit alust ega põhjust peituda ärisaladuse taha olukorras, kus rahastajaks on avalik sektor. See käib topelt Goliath Wind nimelise ettevõtte kohta, mis on lisaks ulatuslikele EAS’i toetustele ka Arengufondi poolt rahastatud. Kui ärisaladus on sedavõrd oluline, siis alati on võimalik erainvestorite poole pöörduda, kuid maksumaksjate raha kaasamisega peab kaasnema teadmine, et huvi ettevõtte tegevuse vastu on kõrgendatud ja ka põhjendatud.\nEraldi huvitav seik on loomulikult see, kuidas mõned toetatud ettevõtted omanike teistelt firmadelt näiteks juhtimis- ja konsultatsiooniteenust sisse ostavad. Kõik näib korras olevat, kuid ettevõtted, mille õnnestumise potentsiaal on üpris tagasihoidlik, näivad nii maandavat omanike riske, kes saavad teenuse osutamise varjus hoopis teenust osutavast ettevõttest ametlikult raha välja viia – sealt dividendidena välja võtta.\nÜkski süsteem ei ole täiuslik, kuid jäik ja automaatse tagasiside mehhanismita süsteem on juba endale olemuselt problemaatiline. Ettevõtlustoetuste jagamine toimub seadusandja poolt seatud raamistikus, mille kohandamine ja muutmine võtab aega. Oportunistlikematele ettevõtjatele jätab see piisavalt suure akna, et välja mõelda skeeme, millega on võimalus osa saada tasuta rahast ja toetuste jagajatel ei jää muud üle kui halva mängu juures head nägu teha ning teeselda probleemide puudumist või nende ebaolulisust. Alternatiiviks on toetuste jagamise lõpetamine või tingimuste karmistamine tasemele, kus neid taotleks üksikud, mis aga ei õigustaks toetustebürokraatia jätkuvat eksistentsi ning viiks vaid mõningase viivitusega toetuste jagamise lõpetamiseni.\nMöödapääsmatuks jääb aga ka tõsiasi, et enamus ettevõtlustoetusteks jagatavast rahast tuleb Euroopa Liidu struktuurifondidest ja neid vahendeid pole eriti millekski muuks võimalik kasutada. Vaatamata sellele, et ettevõtlustoetuste jagamiseks (nagu ka põllumajandustoetuste jagamiseks) puuduvad tõsiselt võetavad majanduslikud argumendid, ei takista see kedagi neid siiski jagamast ja eestlastel jääb üle ainult nentida: jagame toetusi või jääme rahast ilma.


Kuidas ammutada elujõudu punapeedimahlast - Toitumistarkus\nKeda vaimustavad keemiakatsed, see võib proovida peedimahlaga trikke teha. Punane värv intensiivistub, kui mahlale happelist (nt. sidrunit) lisada ja muutub roheliseks (!!!) kui lahjendatud peedimahla sisse aluselist söögisoodat segada. Katseid võib jälgida ka siit: http://keemikud.eu/viewtopic.php?f=51&t=186\nsoodustab uriini eritumist, on looduslik kõhulahtisti, parandab peristaltikat, puhastab seedekulglat ning aitab organismist väljutada mürgiseid jääkaineid. Ekstra selleks tarbeks on mõeldud “segu nr 8” 🙂 – peedimahla ja hapukapsavedeliku segu. Juba nädalase tarbimise järel peaksid muutunud enesetunne ja parem uni endast märku andma.\nJa lõpetuseks: maailma kõige maitsvama peedimahla saab, kui seda rohke sidrunimahlaga segada. Proovige ja olge valmis vaimustuma 🙂\nPõhjalikuma info peedi jumalikust olemusest leiate biokeemia emeriitdotsendi Tiiu Vihalemma artiklist, mis ilmus juunikuises Toitumisteraapia ajakirjas.\nPostituse rubriik on Nõuanded, Retseptid, Tervis, Toiduained ning märksõnadeks on ateroskleroos, kaalium, kilpnäärme alatalitlus, kolesterool, koliin, magneesium, peet, väävel.


Brexiti-järgne Suurbritannia on kujunenud migrantide "tõotatud maaks" - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Brexiti-järgne Suurbritannia on kujunenud migrantide “tõotatud maaks”\nKui varem üritasid migrandid leida võimaluse Eurotunneli kaudu, siis nüüd proovivad nad õnne La Manche`i väinal.\nEuroopa Liidu jõuetust rändekriisi lahendamisel näitab seegi, et aktiivne paadiränne käib mitte ainult üle Vahemere Aafrikast Euroopasse, vaid ka liidust välja Suurbritanniasse.\nSuurbritanniasse jõudis esmaspäeval üle La Manche’i väina vähemalt 430 ebaseaduslikku migranti, mis on uus ühe päeva rekord, teatas valitsus teisipäeval.\nPrantsuse siseminister Gerald Darmanin ja tema Briti kolleeg Priti Patel pidasid konverentskõne ja leppisid kokku koostöö tugevdamises võitluses ebaseadusliku migratsiooniga.\nEelmine rekord, 416 illegaali ühe päevaga, registreeriti mullu septembris.\nSuurbritannia on lubanud sel ja järgmisel aastal eraldada ühtekokku 62,7 miljonit eurot, et aidata Prantsusmaal takistada La Manche’i väina ebaseaduslikku ületamist, ütles Prantsuse siseministeerium. See hõlmab julgeolekujõudude tugevdamist rannikul, märgiti teates.\nBriti rahvusringhäälingu BBC andmetel on sel aastal Mandri-Euroopast Inglismaa rannikule jõudnud ligi 8000 inimest 345 alusega.\nEelmisel aastal saabus üle La Manche’i Suurbritanniasse umbes 8417 illegaalset sisserändajat. Enamik neist alustab teekonda Prantsusmaalt ning Pariisil ja Londonil on olnud eriarvamusi, kes peaks migrantide peatamise eest vastutama.\nBriti seadusandjad arutavad uut seadust, mis karmistaks asüüli reegleid ning kehtestaks karmimad karistused nii ebaseaduslikele migrantidele kui neid riiki toimetavatele inimestele. Migrante võib oodata senise kuue kuu asemel nelja-aastane vangistus ning inimsmugeldajaid eluaegne vanglakaristus.\nPateli sõnul on tema plaan “karm, kuid õiglane”, ning Ühendkuningriik tervitab inimesi, kes tulevad ohutut ja seaduslikku teed ega kuritarvita süsteemi. Illegaalsele sisenemisele ja sellega seotud kuritegevusele loodetakse teha lõpp. (AFP-BNS)


Balti mitmevõistluse MV: Eestile 2. koht, mitu medalit ja normitäitmist\nBalti mitmevõistluse MV: Eestile 2. koht, mitu individuaalset medalit ja normitäitmist 19. mai 2018, Eesti Kergejõustikuliit Jaga\n18.-19. mail selgusid Leedus Klaipedas U18 ja U20 vanuseklassi Baltimaade parimad mitmevõistlejad. Üldarvestuses läks esikoht Lätti, Eesti oli teine ja Leedu seega kolmas. Balti meistrivõistlused olid ühtlasi heaks võimaluseks, et täita suvel ees ootavate vanuseklasside tiitlivõistluste normatiive. U20 vanusel toimuvad juulis Soomes maailmameistrivõistlused, U18 vanuseklassi sportlasi ootavad samuti juulikuus Ungaris ees Euroopa meistrivõistlused. Nädalavahetusega sai Eesti juurde mitu normitäitjat.\nNoormeeste U18 vanuses teenis Deniel Kedrov (Audentese SK) pronksmedali 6562 punktiga. 6365 punkti kogunud Igor Andrejev (Audentese SK) oli neljas, Taavi Verbo (SK Fortis) viies (5992 p) ja Steven Sepp (Niidupargi KJK) kuues (5899 p). Individuaalvõistlejana osales ka Tony Ats Tamm (Audentese SK), kes kogus 6129 punkti. Nii Kedrov, Andrejev kui Tamm täitsid ka vanuseklassi EMi normi.\nNoormeeste U20 klassis võitis kulla 7100 punkti kogunud Hendrik Lillemets (KJK Saare). Mihkel Holzmann (KJK Vike) oli viies (6723 p) ja Grat-Magnor Kuris (KJK Saare) üheksas (6318 p).\nMargit Kalk (Tartu SS Kalev) kogus 5274 punkti ning võitis U20 klassis esikoha. Katre Sofia Palm (Saue KJK) oli neljas (4716 p) ja Anna-Maria Vjazemski (Haapsalu KJK) kuues (4270 p).\nNeidude U18 vanuses tehti samuti suurepärased tulemused. Pronksmedalile tuli Marilis Remmel (KJK Saare), kes kogus 5095 punkti. Pippi-Lotta Enok (KJK Visa) oli neljas (5079 p), Liisa-Maria Lusti (Audentese SK) kaheksas (4783 p) ja Johanna Soover (Audentese SK) 11. (3658 p). Remmel ja Enok täitsid ühtlasi suvise EMi normatiivi seitsmevõistluses ja Remmel ka odaviskes (sai kirja 50.86).\nVaata üldseisu ja vanuseklasside üldarvestust!\nMõlemas vanuseklassis oli võistkonnas neli nais- ja neli meessportlast, arvesse läks kolme parema sportlase tulemuste summa.\nTel: 516 7125


Avaldamise lõpp: 16.09.2120\nKeskkonnaamet teatab, et aktsiaselts Roger Puit (registrikood: 10106076) (aadress Viljandi maakond, Viljandi linn, Pärnu mnt 24b) poolt esitatud Kamali V uuringuruumi geoloogilise uuringuloa taotlus on menetlusse võetud.\nGeoloogilise uuringuluba taotletakse Pärnu maakonnas Saarde vallas Kamali külas loa taotlejale kuuluval katastriüksusel Juhani (katastriüksuse tunnus 71101:004:0174). Taotletava uuringuruumi teenindusala pindala on 11,93 ha. Plaanitakse rajada kuni 25 puurauku, kuni 25 uuringukaeveõõnt ja uurimissügavus on kuni 10 m. Uuritavaks maavaraks on ehitusliiv. Taotletava loa kehtivusaeg on 5 aastat. Uuringuruumi nimetus on Kamali V uuringuruum. Uuringu teostaja on Maavarauuringud OÜ.\nTeadaande number 1654912\nOtseviit teadaandele: https://www.ametlikudteadaanded.ee/ee/Keskkonnaamet/keskkonnaluba/geoloogilise-uuringu-loa-menetluse-algatamine/2020/9/15/1654912


Demagoogia meistriklass: Laine Jänes liialdas süüdistustega - Delfi\nDemagoogia meistriklass: Laine Jänes liialdas süüdistustega\nMõni aeg tagasi paiskas kultuuriminister Laine Jänes riigikogu kõnepuldist avalikkusele süüdistuse, et ERSO orkestrantidele maksti palka muu hulgas ehitusfirma esitatud arvete kaudu. Tegelikult käis jutt vaid ühest firmast ning ministeeriumi kodulehelgi on üleval, et FIE ja OÜ kaudu võib erandkorras teatris palka maksta.\nRiigikogu ees olukorrast ERSOs rääkinud kultuuriminister Laine Jänes ütles: "Üle kümne töölepingu oli sõlmimata ja olid väga erinevad moodused, kuidas orkestrantidele palka maksti, muu hulgas ehitusfirma arvete esitamise kaudu. See asi on nüüd korrastatud." Kui ajaleht\nsoovis ERSO uuelt juhilt Anneli Undilt ja ministeeriumi kantslerilt Siim Sukleselt ministri väitele selgitusi saada, siis põrkasid esitatud küsimused ping-pongipallina ühelt teisele, kuid sisulisi vastuseid ei tulnud.\nUnt soovitas pöörduda ministeeriumi poole, ministeerium aga Undi poole. "Minu ülesanne ei ole kommenteerida minu ametissemääramisele eelnenud aega - miks ja kuidas asju varem tehti ja mis kaalutlustel," ütles Unt. "Minu ülesanne on olnud kõik need asjad korda teha ja need on tehtud," lisas Unt ning kutsus küsijat ERSO kontserdile. Ministrit telefonitsi tabada ei õnnestunud ning ministeeriumilt sisulist vastust ei tulnud. "Minister viitas juhtumitele, kus orkestrantidele maksti palka muu hulgas ka ehitusvaldkonnas tegutseva ettevõtja esitatud arvete alusel, ilma et see oleks olnud kirjaliku lepinguga vormistatud," öeldi ministeeriumist. "Ministri info pärines ERSO praeguselt direktorilt, on ju töösuhete reguleerimine otseselt asutuse juhi pädevus ja ülesanne. On mõistetav Anneli Undi soov säästa orkestrit tähelepanust, mis ei ole suunatud muusikute põhitegevusele." Küsimusele, mitut firmat Jänes süüdistuse all silmas pidas ning mis firmadega on tegu, ministeerium ei vastanud.\nÄripäev vaatas kõigi 108 muusiku seoseid äriregistris olevate ettevõtetega ja leidis, et kümmekond inimest on tõepoolest seotud erinevate osaühingutega, paljud mittetulundusühingutega ning enamik on füüsilisest isikust ettevõtjad. Ühtegi ehitusfirmat, millele minister viitas, pole aga kellelgi. "See on räige avalikkuse eksitamine," ütles ERSO endine juht Andres Siitan. Tema sõnul maksti kõikidele orkestrantidele palka töölepingu alusel, välja arvatud kuus inimest. "Neist neljale maksti palka FIEdena ning kahele nendele kuuluvate osaühingute kaudu. Üks osaühing tegutseb muude tegevusalade kõrval tõepoolest ka ehitusvaldkonnas," ütles Siitan. Ta lisas, et firma tegevusaladena on märgitud ka muusikaline tegevus ning midagi seadusevastast siin pole. "Seda on juba varem praktiseeritud, seda teadis ja aktsepteeris ka ministeerium," kinnitas Siitan.\nMuusikud said ise maksmisviisi valida. Kui Äripäev firma ühe omanikuga, ERSO muusikuga, palgamaksmisest rääkis, soovis ta jääda anonüümseks. "Ma kardan isiklikku kättemaksu," ütles muusik. Tema sõnul on tal tõesti osaühing, kuid see pole ehitusfirma, vaid tootmisettevõte. Tema sõnul anti muusikutele valida, kuidas neile palka täpselt makstakse. "Need, kes tahtsid, võisid tööandjaga kokku leppida, et saavad palka näiteks FIEna. Mina küsisin, kas mul oleks ka võimalik osaühingu kaudu saada," selgitas ta. Tema sõnul peab ministeerium olema teadlik, kuidas allasutustes töötajatele palka makstakse. Näiteks näitlejad kasutavad samuti osaühinguid ning pakuvad nende kaudu teenust, kuid samal ajal on nad põhikohaga teatris tööl. Ministeeriumi kodulehel on kirjas, et ministeerium aktsepteerib ka põhikohaga töötajaid, kes esitavad arveid. "Niimoodi olen mina sellest asjast aru saanud," rääkis muusik.


Pealeht Põlluinfo 2018 Nädal 23\nSuviviljade haigusetõrjest ja taimede stressist\nUba õitseb, Pärnumaa 04.06.18\nViimase aja kuivus on tugevasti taimede arengut, eelkõige võrsumist, pidurdanud. Kui kultuuridel on põuast või preparaatidest tingitud kahjustusi, on need potentsiaalsed kohad haigustekitajate sisenemiseks, seega tuleks neid kultuure kaitsta haiguste eest. Väga suure põua käes vaevlevaid taimi on soovitav mitte pritsida, parem on oodata vihma. Hea on kasutada füsioloogilise toimega tooteid, mis aitavad stressist paremini üle saada nt Siltra Xpro, Ascra Xpro, Zantara, Amistar Xtra, Credo, Ceriax, Viverda, Adexar jne. Tooted aitavad parandada vee ja lämmastiku omastamist ning toetada juurestiku arengut, aidates säilitada tugeva ja elujõulise taimiku. Märgatud on ka rohendavat efekti, mis tähendab rohkem klorofülli energia (ehk saagi) tootmiseks.\nNii lämmastik kui magneesium osalevad aktiivselt fotosünteesiprotsessides, mis omakorda tähendab taimedele rohelist lehepinda. Samuti ei tohiks alahinnata mangaani, mis aktiviseerib ensüümide toimet ning seeläbi fotosünteesi. Hea on kasutada koos fungitsiidiga väikeses koguses leheväetisi nt kõige lihtsam viis on kasutada magneesiumsulfaati MagnuS 1,0-2,0 kg/ha + 2 g/ha Prolis’t (aminohape). Lisada võib 0,5 l/ha leheväetist Hefe+Teravili ALFA (2,2 g/l N, 300 g/l Mn, 280 g/l Zn, 120 g/l Cu, 40 g/l vabasid L aminohappeid), sel juhul Prolist lisada pole vaja, kuna sisaldab aminohappeid. Julgelt võib lisada ka leheväetist Profi Basis Plus või YaraVita® Gramitrel 1,0-2,0 l/ha, mis sisaldavad nii magneesiumi kui mangaani.\nVarajased odrad on juba enamasti võrsumise lõpus kõrsumisfaasi alguses, mõnel pool on esimene ja isegi teine kõrresõlm juba moodustunud. Selline kasvufaas on väga soodne odra-võrklaiksusesse (Pyrenophora teres) nakatumiseks. Niiske keskkond, esmase nakkuse hulk ning sordi vastuvõtlikkus mängivad olulist rolli haiguse levikus. Eelkõige on võrklaiksuse varajane nakatumine tingitud kasvutehnoloogiast ja paljudel on võrklaiksuse tõrje ka seetõttu juba profülaktiliselt tehtud. Saagikadu võib olla 10-25%, varajase kahjustuse korral isegi 40%. Haigustunnused ilmuvad esmalt väikeste ümarate või piklike täppidena, mis peagi pikenevad kitsasteks tumepruunideks võrgutaolisteks laikudeks. Täpp-vormi puhul on laigud tumepruunid ümarad kuni piklikud klorootilise servaga. Paljud fungitsiidid on võrklaiksuse vastu efektiivsed, näiteks võib kasutada järgmiseid tooteid: Amistar Xtra, Zantara, Prosaro, Tilt 250 EC, Input, Bolt XL, Maracas, Archer Turbo, Epox Top, Falcon Forte, Maredo, Fandango, Tango Super jt. Võrsumisfaasi lõpp – kõrsumisfaasi algus on ka see aeg, kus paagisegusse lisada UBP-110, kulunorm ühekordsel kasutamisel 150 g/ha.\nViljakuke vastne talinisul\nTalinisu loomisfaasi alguses (kasvufaas 51), Läänemaa, juuni 2018\nOdra-võrklaiksus, juuni 2018\nTalinisu lipulehe kaitse\nTalinisul on väga oluline säilitada tervena kolme ülemist lehte. Tera täitumise ajal (see on kuue kuni seitsme nädala jooksul) on kuni 80% saagist mõjutatud fotosünteesist. Haiguste tõrje aitab vältida lehtede ehk rohelise massi kaotust. Tavaliselt tehaksegi nö T 2 pritsimine lipulehe faasis, kuid haiguste mitteesinemisel võib seda ka natuke edasi lükata. Üldiselt on pritsimise jaoks liiga vara, kui leht pole täielikult välja kasvanud, tulemuseks on lehe ebapiisav kattuvus pritsimislahusega ja seega vähene kontroll haigustele. Pritsimisega on jäädud liiga hiljaks, kui haigus on juba lööbinud, eriti nende fungitsiidide puhul, millel on kaitsev toime. Peale viljapea väljumist lehetupest hakkavad paljud haigused suhteliselt tugevalt lööbima, kuna nakatumine toimub tavaliselt lipulehe staadiumis, siis on nad sageli varjatud kujul ning silmaga me seda ei näe. Kui haigused on tabanud juba lipulehte, soodustab see kasvuperioodi kiiremat lõppemist, tekib nn hädaküpsus. Tulemuseks on kõlujad ehk peenikesed terad, kuna need ei jõua viljapeas välja areneda.\nOptimaalsel ajal tehtud T 2 pritsimine annab maksimaalse kaitse lipulehele ning hävitab varjatud nakkuse teiselt lehelt, mis on eelmisest tõrjest pääsenud. Vähem tähtis pole ka esimese ja teise pritsimise vahele jääv aeg. Kui pritsimiste vahele jääb üle kolme nädala siis haigustõrje efektiivsus langeb, eriti kui on tegemist soodsate tingimustega ja kiire arengutsükliga haigustega nagu näiteks jahukaste, samuti roostehaigused. Sobivaid fungitsiide on väga palju, siinkohal mõned soovituslikud variandid: Credo, Elatus Era, Amistar Xtra, Prosaro, Siltra Xpro, Ascra Xpro, Librax, Adexar, Ceriax, Opera N, Zantara, Viverda, Fandango, Orius 250 EW, Epox Top, Falcon Forte jt.\nLisaks võib kasutada paagisegus sobivaid leheväetisi, jälgida tuleks kindlasti putukaid (ripslased, lehetäilased jt) ning see on aeg, millal kasutada kolmandat korda kasvuperioodil UBP-110´t. Üldiselt tehakse UBP-110´ga pritsimine kasvufaasis siis kui viljapead hakkavad väljuma lehetupest kuni viljapea täieliku väljumiseni (kasvufaas 50-60), aga kuna taimed kannatavad põua käes ja kui eelmisest pritsimisest on ca 2-3 nädalat möödas võib pritsimise ka varem teha, et alandada taimedel tekkinud põuastressi. Samas paljud taliviljad ongi juba loomisfaasi keskpaigas.\nTalinisu fusarioosi tõrje\nVarajased talinisusordid hakkavad juba õitsema. Kaitse viljapea haiguste vastu sõltub eelkõige kasutusajast ja kulunormist. Fusarioosi nakkuse parimaks ärahoidmiseks viljapeadel pritsitakse teravilja haiguste levikuks soodsate tingimuste korral loomise lõpust kuni õitsemise lõpuni. Kuna talivili pole sel aastal just kõige tihedam, siis ilmselt paljud ei mõtlegi viimasele haigusetõrjele. Kuid, kui nakkusoht on väga suur (õitsemisaegne märg ilm soodustab fusarioosi levikut) või tahetakse teravilja, eelkõige nisu, turustada toiduviljana võiks sellele mõelda. Pähikuhaigusi soodustavad ka lehetäid, eritades magusat kleepuvat ainet ehk mesinestet, millele jäävad kinni seeneeosed. Suurem risk fusarioosile on nendel põldudel, kus on kasutatud otsekülvi, minimeeritud mullaharimist ja kui külvikorras on nt nisu nisu järel või eelvijaks on mais. Lisaks fusarioosile nakatavad viljapead ka teised haigused nagu nt helelaiksus, pruun rooste, kollane rooste, jahukaste, erinevad hallitusseened. Viimane tekitab luitunud välimuse viljapeadel, ta ei ole suur saagikadude põhjustaja, kuid on oluline toiduvilja kvaliteedi alandaja. Viljapeas olevate pähikute kaitseks fusarioosi vastu on nt Librax, Prosaro, Fandango, Folicur, Orius 250 EW, Juventus. Parim aeg pritsimiseks fusariooside vastu on õitsemisaegselt\nHerne ja põldoa levinumad haigused ning selle tõrje\nLaikpõletikku (Mycosphaerella pinodes, Ascochyta fabae, Ascochyta pisi) võivad põhjustada erinevad seenhaigused. Haigus nakatab nii uba, hernest kui ka teisi liblikõielisi kultuure. Nakkus on ohtlik tõusmejärgus, kus haigus võib üle minna varrelt kasvukuhikule ja põhjustada taime hukkumist juure mädanemise tagajärjel. Kasvuaegselt tekivad taime lehtedele, vartele, kauntele ja seemnetele ümmargused või piklikud, algul pruunid ja hiljem keskelt heledamad tumepruuni servaga laigud. Vartele tekivad pruunid laigud ja triibud, alumises varreosas võivad tekkida haavandid. Haigusesse nakatumist soodustab suur õhuniiskus (90…100%) ja temperatuur 15- 20°C. Haigusetekitajad säilivad seemnetes 5…10 aastat, taimejäänustel kuni 1 aasta. Kasvuhooajal levib haigustekitaja tuule ja veepiiskade abil.\nLaikpõletik oal, juuni 2018\nHerne- laikpõletik, juuni 2018\nPõldoa-šokolaadilaiksus (Botrytis fabae) on väga laialt levinud ja tavaline haigus põldoal, mille intensiivsus varieerub aastast aastasse. Haigus areneb intensiivselt suure (80…90%) õhuniiskuse korral, optimaalne temperatuur 15…18 °C. Tugeva nakkuse korral võivad taimed hävida, haigusele on vastuvõtlikumad noored ülemised lehed. Tavaliselt juulikuus tekivad põldoa lehtedele algul väikesed šokolaadipruunid korrapäratu kujuga selge punaka piiriga laigud. Vartel ja kauntel esinevad punakas-pruunikad triibud. Laigud võivad kokku valguda ja põhjustada üksikute organite või kogu taime mustaks muutumist ja hävimist. Isegi nõrgal nakatumisel kaunte arv väheneb. Kasvuhooajal levib tuule, veepritsmete ja putukate abil. Haiguskindlust tõstab kaaliumväetiste andmine.\nPõldoa ja herne haiguste tõrjeks on lubatud kasutada järgnevaid tooteid:\nDithane NT (mankotseeb 750 g/kg), ebajahukastete ja roostete tõrjeks, pritsida alates 3 lehe staadiumist kuni ajani, mil 50% kauntest on kasvanud tüüpilise keskmise suuruseni, kulunorm 2 kg/ha. Dithane NT sisaldab mikroelementidest mangaani 150 g/kg ja tsinki 19 g/kg, ta on kaitsva toimega fungitsiid. Pritsimine peaks leidma aset vahetult enne haiguse võimalikku lööbimist, lubatud üks kord hooajal, ooteaeg 28 päeva.\nSignum (boskaliid 267 g/kg, püraklostrobiin 67 g/kg), eelkõige hahkhallituse, laikpõletiku ja šokolaadilaiksuse vastu. Kasutatakse ennetavalt õitsemise alguses või esimeste haigustunnuste ilmumisel. Pritsimist korrata kaunte moodustumise faasis, kulunorm ühekordsel kasutamisel 1 kg/ha, lubatud 2 korda kasvuperioodil, ooteaeg hernel 14 päeva, oal 3 päeva.\nSwitch 62,5 WG (tsüprodiniil 375 g/kg, fludioksoniil 250 g/kg), liblikõielistel kultuuridel laikpõletiku, jahukaste, valgemädaniku ja hahkhallituse tõrjeks. Kasutada õiepungade moodustumisest kuni viljumise lõpuni, kulunorm 1 kg/ha. Lubatud maksimaalselt 2 korda hooajal, intervalliga 10-14 päeva, ooteaeg 14 päeva.\nAmistar (asoksüstrobiin 250 g/l), nii kauntega kui kaunteta koristatavale hernele. Kulunorm 0,8 l/ha, 1 kord kasvuperioodil, ooteaeg 14 päeva. Kauntega ja kaunteta koristatav uba, kulunorm 0,6 l/ha, 1 kord kasvuperioodil, ooteaeg 14 päeva. (Varasem registreering seemneks koristatavale hernele ja oale, kulunorm 0,5-1,0 l/ha, kui kauntega koristatavale, kulunorm 0,8-1,0 l/ha hernele. Lubatud maksimaalselt 2 korda hooajal, intervalliga 14 päeva, ooteaeg 7 päeva. Sellise etiketiga tooteid on lubatud kasutada kuni 15.08 2019). Amistar on laikpõletike, ebajahukaste, roostete ja jahukaste tõrjeks.\nChamane (asoksüstrobiin 250 g/l), seemneks koristatav hernes, kulunorm 1,0 l/ha, lubatud 2 korda kasvuperioodil, ooteaeg 36 päeva. Roheliselt tarvitatav hernes, kulunorm 1,0 l/ha, lubatud 2 korda hooajal, ooteaeg 14 päeva. Lubatud kasutada 1. 07.2019.\nProsaro (tebukonasool 125 g/l, protiokonasool 125 g/l), pritsitakse haigustunnuste ilmumisel, oa ja herne kasvufaasis õiepungade moodustumisest kuni õitsemise lõpuni, kulunorm 1,0 l/ha. Lubatud kasutada kuni 2 korda hooajal, intervalliga 21 päeva, ooteaeg 35 päeva.\nPropulse (fluopüraam 125 g/l, protiokonasool 125 g/l), pritsitakse alates põldherne ja põldoa varre pikkuskasvust kuni õitsemise lõpuni. Kulunorm 0,8-1,0 l/ha, 2 korda kasvuperioodil, ooteaeg 35 päeva.


Hotellid Keminmaa - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nLinna Keminmaa hotellid\nSuure tõenäosusega võib Keminmaa saada sinu lemmikpuhkusepaigaks. Keminmaa on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Keminmaa, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Keminmaa oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Keminmaa ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Keminmaa pakub?\n3 tärni hotell rannal vinoteegiga\n• tasuta hommikueine • tasuta parkimine • tasuta wifi • 3 sisebasseini • saun\n• Kemi (KEM — Kemi-Tornio), 2,8 km kesklinnast\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Keminmaa silma paistab?\n• Kemi Golf Club (6,5 km südalinnast)\n• Kemin taidemuseo (7,5 km südalinnast)\n• Kemi Historical Museum (7,5 km südalinnast)\n• Kemin sarjakuvanäyttely - The Arctic Gems & Comics (7,8 km südalinnast)\nMillistel aastaaegadel sobib Keminmaa kõige paremini puhkuseks?


24-02-2014, 00:40 AM\nMinul on. Nimelt mu Granadade hulgast kõige usaldusväärsem oli läbi aegade 2,3 manuaal ilma igasuguste lisadeta. Kahjuks tekkis lapse sõiduõppe käigus vasakpoolsetele ustele ülekate... Ostetud küljekarbid koguvad siiani tolmu, ehk lähevad kunagi mõnele teisele autole.\nPalun mitte postitada siia datsuni jne pilte, paha hakkab neid vaadates! Jääge ikka teema piiridesse! Lääne autod on alati meeldinud ja seda teemat avades loodan alati näha midagi huvitavat mitte keevitusobjekti. Tehke palun eraldi teema oma plätsunite nostalgitsemiseks!\nS itt-häppens... kui juhtusid klikkima antud teemale...\n".Rada kangelaste kalmule ei rohtu iialgi"...\n24-02-2014, 02:24 AM\nMul ka selline tunne, et päris kõike, mis pähe kargab ei pea kohe kirja panema. Vahetevahel olen suutnud hoiduda...\n24-02-2014, 02:28 AM\n(24-02-2014, 01:34 AM)Valmet Kirjutas: [ -> ] Palun mitte postitada siia datsuni jne pilte, paha hakkab neid vaadates! Jääge ikka teema piiridesse! Lääne autod on alati meeldinud ja seda teemat avades loodan alati näha midagi huvitavat mitte keevitusobjekti. Tehke palun eraldi teema oma plätsunite nostalgitsemiseks!\nHuvitav arvamus teil ksf.Valmet\nMis nende Datsunite jne piltidega siis on ??? Teema on jah lääne autod aga tehke siis ise mingi teema:jaapani ja korea autod vms...\nKeevituse abi vajavad praktiliselt kõik vanemad autod .Muideks Datsunite ajastust pärit eurooplased mädanevad täpselt sama rõõmsalt...\n24-02-2014, 02:57 AM\nMa kohe pean siia panema paar Datsuni pilti\n24-02-2014, 05:30 AM\n(24-02-2014, 00:40 AM)Marko Kirjutas: [ -> ] Minul on. Nimelt mu Granadade hulgast kõige usaldusväärsem oli läbi aegade 2,3 manuaal ilma igasuguste lisadeta.\nTäitsa nõus, seal pole millegil katki minna.\nAga küsimus oli tegelikult selles, et kas on olemas tõestav näide selle kohta, et ühe mudeli ratastega raam maksab rohkem kuna on paremini varustatud versioonist vähem levinud/säilinud/vms.\n24-02-2014, 10:43 AM\nratsun.net ja nostalgitsemist ja kõvatamist jätkub kauemaks.\nMis Datsunil viga ja miks teda diskrimineerida, samuti lääne auto ja paljud meist omanud. Ka minu esimene oli sajaamprine ning vägagi rahulolin, see hetk.\nKuid 1996 aastal (olles enne ära proovinud palju erinevaid automarke) jõudsin arusaamisele, et minu süda kuulub kolmeharulistele, pildil olev isend on selles "süüdi"\nViskasin kiirelt pilgu peale kasutatud autode müügiportaalidele. Tavaline ilma varustuseta Audi 100 650 EUR. Sama mudeli tippversioon el.akende, el.peeglite, kompu, istmesoojenduste, kliima, katuseluugi, udutuledega maksab pea kolm kmorda enam, 1650 EUR.\n25-02-2014, 10:33 AM\n(24-02-2014, 00:20 AM)cesium Kirjutas: [ -> ]\n(23-02-2014, 23:14 PM)miniest Kirjutas: [ -> ] No haruldasem on, ning juba see lisab väärtust. Ega plank masinaid nii lihtsalt enam ei leija, rohkem on ju liikvel lisadega masinad. (Kahjuks vöi önneks pole uutel kärudel minu teada enam vöimalik päris plank masinaid osta.)\nPäris huvitav teooria. Kas selle kinnituseks on ka igapäevased näiteid olemas?\nBaashindadega masin on enamus "plangud", lihtsalt tänapäeval on paljudel autodel el-aknad jms juba standartvarustuses. Odavam on toota juba kõik ühesugused baasvarustusega mudelid, käsivändaga akna jaoks peab vist juurde maksma...\nKäsivändaga ajami install pidi töömahukam olema vs. elektriajam ühes tükis sisse tõsta. Raamatupidajad noh\n(24-02-2014, 12:03 PM)Mart Laanelepp Kirjutas: [ -> ] Viskasin kiirelt pilgu peale kasutatud autode müügiportaalidele. Tavaline ilma varustuseta Audi 100 650 EUR. Sama mudeli tippversioon el.akende, el.peeglite, kompu, istmesoojenduste, kliima, katuseluugi, udutuledega maksab pea kolm korda enam, 1650 EUR.\nEsiteks on need kaks täiesti erinevat autot ja teiseks on see 200 sigaodav! Saksamaal saad selle raha eest täna vaid peksa: vähegi automoodi 200 hinnad algavad 2K eurist kuni 13K eurini! See tekstis olev 3450 eur on pigem selline realistlik Euroopa alghind ja siis 3K eest saad kätte.\nC3 66kW näolõikusjärgne baasmudel, mis on ka ülihea igapäevasõiduk, maksab juba 1,89K eur kui on "esimeselt omanikult ja vähe sõitnud"! C3 vagunkerega ja näolõikusjärgne Quattro, mis vajab kindlasti veel ka pisut järgiaitamist, maksab 1K eur.\nC4 ei maksa sittagi, C3 on juba mõned ajad täiesti "kallis" auto.\n25-02-2014, 17:21 PM\n(25-02-2014, 10:37 AM)Alts Kirjutas: [ -> ] Käsivändaga ajami install pidi töömahukam olema vs. elektriajam ühes tükis sisse tõsta. Raamatupidajad noh\nSellega meenub ühe rekkajuhi jutt. Töötas ta siis ühes suures autovedusid pakkuvas ettevõttes. Hakati siis firmale uusi veokeid tellima Scania tehasest. Tellimus oli suur, lausa 10 tükki. Selleks, et ikka maksimaalselt odavalt saada, kärbiti varustuse nimekirja hoolega ja lisati spetsiaalselt, et aknad ikka vändaga käiksid. Saabusidki veokid kohale ja dokumentatsiooni sirvides, selgus, et vändaga aknad lisasid veoki hinnale 20000 krooni. Kuna baasmudel oli elektriakendega, siis käsiajam oli nagu eritellimus või miskit. Tõsi või mitte, aga omamoodi anektootlik lugu ikkagi.\n25-02-2014, 17:59 PM\n(17-02-2014, 21:58 PM)h2rra Kirjutas: [ -> ] Teed kadedaks... minu kahest Audist on järel vaid kastitäis tulesi ja vilesi...\nIgaks juhuks sorteeri oma kastid läbi ehk leidub , tagumist tulede paneeli,mis käis mudelile Audi 200!\nPlank kere on ühes asjas hea, mida lihtsam seda vähem peavalu.\n25-02-2014, 19:48 PM\n(25-02-2014, 11:06 AM)PlyVal64 Kirjutas: [ -> ] C3 66kW näolõikusjärgne baasmudel, mis on ka ülihea igapäevasõiduk\nAusalt, ma ei mõista, mis selles 30a vanas disainis nii imeliselt head on? Mul on selliseid 2tk olnud, esiveoline 84 ja quattro 91. Mõningastele headele külgedele vaatamata....\nMiinused- räme alajuhitavus (aitäh mootorile eespool esisilda), aeglane rool, liiga pehme vedrustus, rahvamootoritega uimane, sedaani pakiruum madal, universaalil totakas ruumisööv tagaosa.\nMa küll ei arva, et igapäevasõidukiks selline elevantsustõbine vanaraud ülim nauding oleks....\nTänaseks liikumajäänud isendid niiehknaa enamjaolt rapped, viimase vindi peal. Erandeid ehk leidub.\n25-02-2014, 21:08 PM\nSuur salong, lihtsamad mudelid kodus remonditavad. Muid praktilisi põhjuseid eriti pole nii vana auto igapäevaseks tarvitamiseks.\n25-02-2014, 23:17 PM\nJulgeks lisada ka hea läbivuse, seda ka esivedustel. Kui suuremat avariid pole tehtud, siis on ka kere roostekindlus esmaklassiline.\n25-02-2014, 23:47 PM\nSpetsiaalselt Teile pildikesi minu koduhoovist.\n26-02-2014, 10:31 AM\nKas Eestis ka mõni Datsun Violet veel leidub?