Buduaari foorum - Imetamine ja kalori kadu\nImetamine ja kalori kadu\nPostitatud: 22-02-2013 15:12 Jälgi teemat\nLugesin siis, et imetamisega kaotab kaloreid.\nKui tõenäoline see tegelikult on ja kas keegi on endal märganud midagi sellist? Nt et peale sünnitust paari kuu jooksul alla võtnud vms?\nJa tahaks teada ka teisest asjast. Et kas piim tekib pigem sellest et sööd või sellest, et beebi sinu rinna otsast sööb ? Et lugenud, et selleks et oleks piima peab sööma. Ja kuidas üldse keha lõpetab piima tootmise ? Ühesõnaga ma suts segaduses. Ise tunnen muret, et järsku mu päevane toit pole piisav. Kuigi ma ise nö näljane pole.\nPostitatud: 22-02-2013 15:20\nolen ka kuulnud, et imetamise ajal võtab alla\nPostitatud: 22-02-2013 15:31\nvõtabki alla ju imetamisega\nPostitatud: 22-02-2013 15:32\nSee on ju individuaalne, sest on ka neid, kes ei võta imetamisega alla.\nPostitatud: 23-02-2013 10:14\nema peab normaalselt sööma.piim tekib siis kui laps tissiotsas imeb.võtsin alla,kuna lapsel olid gaasid ja igast jama ei saanud süüa.\nimetamine kulutab kaloreid ja tihti inimesed,kes lõpetavad imetamise võtavad juurde.\nPostitatud: 23-02-2013 10:34\nImetamine põletab päris hästi kaloreid. Ma sõin nagu loom ja raseduseelses kaalus olin kahe kuuga tagasi, teise lapsega juba kuuga.\nPiim tekib siis, kui laps imeb. Mida rohkem laps rinna otsas on, seda rohkem piima. Muidugi sööma peab normaalselt + palju jooma.\nPostitatud: 23-02-2013 12:21\nLoomulikult kaotab kaloreid imetamisega.Keha peab ju piimatootmisega tegelema ja see pöletabki kaloreid.Mina olin haiglast tulles 76 kilo,nüüd kolm nädalat hiljem 69 kg.Söön korralikult ja laps sööb ka korralikult:)\nPostitatud: 23-02-2013 12:35\n3 nädalaga kadus 20 kilo, nii et ei saanud arugi.\nEdasi muidugi ei langenud enam grammigi, rsk!\nPostitatud: 23-02-2013 12:41\nOleneb inimesest, kuid ei võta alla :)\nPostitatud: 23-02-2013 12:44\nMis tähendab ei võta? Mudugi võtab, kuid sealjuures ei tohi ise kõike järjest näost sisse ajada ja toituda trevislikult.\nPostitatud: 23-02-2013 12:45


Kotka: Microsofti uuring näitas, et riigipilv on "tehtav" - ITuudised\nAutorid: Annika Matson, Annika Matson Kald • 5. veebruar 2015\nKotka: Microsofti uuring näitas, et riigipilv on "tehtav"\nVirtuaalsete andmesaatkondade kontseptsioon võimaldab riigil oluliselt tõsta küberjulgeolekut, kuid lahenduse ulatuslikuks kasutuselevõtuks on vaja tõsta ühiskonna silmis pilvetehnoloogiate usaldusväärsust ning arusaamist neist.\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi side ja riigi infosüsteemide asekantsleri Taavi Kotka sõnul oli uurimisprojekt osa riigipilve kontseptsioonist. „Riigi toimimiseks avalikud teenused peavad olema kättesaadavad igas olukorras. Samuti tuleb tagada olulisemate registrite järjepidevus. Arvestades, et oleme enamiku andmetest digitaliseerinud ja paberile tagasi minna ei ole võimalik, peame töötama välja lahendused, mis toimivad ka ulatuslike küberrünnakute või muude riskistsenaariumite korral,“ ütles Kotka. Ta lisas, et lõppenud uurimisprojekt ja selle käigus toimunud testimised näitasid, et tehniline valmisolek on olemas, kuid, nagu iga uue teemaga, tahavad detailid ja oskused täiustamist. Samuti on lahenduse ulatuslikuks kasutuselevõtuks vajalik kodanike usaldus riikide ja suurkorporatsioonide vastu.\nSel eesmärgil korraldab Äripäeva teemaveeb ITuudised.ee 19. veebruaril konverentsi, mil nimeks Pilvekonverents 2015. Selle sündmuse eesmärk on näidata ettevõtjatele, et andmete hoidmine nö pilves aitab muu hulgas ka ettevõtjatel kulusid kokku hoida. Rohkem konverentsi kohta SIIN\nMicrosofti uurimistöö käigus katsetati avalikke andmeid sisaldavate teenuste paigutamist ja toimimist kommertspilves. Riigi Teataja näitel analüüsiti, millised uut tüüpi riskid ja väljakutsed tekivad ning millist täiendavat küberkaitsetaset kommertspilve kaasamine riigipilve mudelisse juurde annaks. Lisaks analüüsiti potentsiaalseid andmete pilve paigutamisega tekkivaid õiguslikke küsimusi.\nUurimistöö viisid läbi majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, justiitsministeerium, Registrite ja Infosüsteemide Keskuse ja Microsofti korporatsioon.


Kommentaarid: KARDA MEEST, KELLEL POLE MIDAGI KAOTADA ehk Päev tänaval koos varga ja kerjustega\npooleteisene/ 4. jaanuar 2015 15:41\nSee pole pooleteiseliitrine pudel vaid kahe liitrine.\n4. jaanuar 2015 01:22\nTUBLID MEHED :) MŪTS MAHA NENDE EES JA TALVEKS SOOJA ÖÖMAJA :)\nmaeitea/ 3. jaanuar 2015 19:37\nsellise ilmaga nagu täna, balti jaamas kerjata? andsin 2 eurot ratastoolis ,ühe jalaga poisile. ütles,et mootorrattaga sõitis,narkomaan nagu polnud. Vestlesime pikalt, ta ei tea, mis on jalaprotees?Tallinn hoolib?\nkuule sina !!!/ 3. jaanuar 2015 18:31\noled naiiv. mis muud.101 siga üleval Mäe peal teevad miljon x enam pättust. a näe ! "karistus" on üüber palk + miljon muud hüve. a sina lähed leili miskite prügikalade peale. eh tõ da laadna ! :p\ntallinnsucks/ 3. jaanuar 2015 16:55\nEile istusin Magistrali juures trolli peale . Minu ees istusid noorema poolsed ,vene keelt kõnelevad mees ja naine . Muide väga korralikult riides ja adekvaatsed . Nad rääkisid terve tee et sõidame balti jaama ,mees oli vastu . Naine aga nõudis Balti jaama kuna seal on LOMBARD. Mudis näppude vahel telefoni ja arutas palju selle eest saaks ..jutus tuli välja neil on 20 eurot vaja . Mees pakkus et noh 10 euri saad või 15 mitte rohkem . Siis võttis mees põue taskust ABSOLUT VODKA pudeli..ütles näe sain selle Magistrali RIMIST seal on niii lihtne VARASTADA,turvamehed pidid jobud olema ja niisama jalutavad seal . Seletas naisele ,et näe astun sinna sisse kuna ma seal pole vahele jäänud siis keegi mind ei jälgi . Mõni pudel pidi isegi olema ilma turbakoodita ,tema nii spets oskab kohe seda näha . Aga tollel pudelil oli turvaelemendi maha kraapinud pani põue ja astus poest välja nagu õige mees kunagi .Selle nad pidid Vanjale maha müüma 8 euro eest. Naine veel küsis palju poes maksab selline ehk saab rohkem raha . Mees vastas ah mingi 11 eurot.Niimoodi need pätid raha teevadki ,käivad seal vargil kus pole veel vahele jäänud . Tulin Kristiine juures maha ja pätipaar sõitis edasi Balta LOMBARDISSE telefoni müüma ja ABSOLUT VODKAT.\n!!!/ 3. jaanuar 2015 15:29\nNeed kes varastavad on kurjategijad, kes tuleks trellide taha saata. Ja kui muutub retsidivisttiks, s.o. korduvalt, siis kohe pikaks ajaks. Ning mitte kolmetärni eurovanglasse nuumale. Pigem oleks sellistele vaja midagi odavamat laager-tüüpi kinnipiidamiskohta. Ja tööd et niisama ei logeleks. Kas või mõttetutki, Kas või telliste ühest hooviinurgast teise tassimist ja pärast agasi. Nagu varem Inglismaa vanglates tehti.\nA.H./ 3. jaanuar 2015 18:56\nÕige, ainult milleks teha mõtetud tööd ja niivisi ressurssi raisata? Kas meil Eestis kiirteede võrk on välja ehitatud? Aga tunnel Helsingisse? Või näiteks Rail Baltic, sild Saaremaale? Elektrilised kaelavõrud kaela, aiakärud, kirkad, labidat kätte ja arbaititama. Muideks selline tööteraapia parandab väga hästi taskuvargaid. Nimelt nende näpud on tundlikumad ja osavamad kui paadunud viiulivirtuoosil. Ja pärast seitsmepäevaseid töönadalaid ja kaheksateist tunniseid tööpäevi, teeb see töö kümnekonna aastapärast vabaks, s.h. ka taskuvarga kvalifikatsiooniks. Ja paneb filosofeerima teemal kuritöö ja karistus. Ja kas tasub seda kuritööd edaspidi käsile võtta. Vanglad ei pea mitte ülalpeetavate rollis olema, vaid sadades protsentides kasumit tooma ja täitma riigi eelarvet. Siis jagub raha nii lastele, väetite abistamiseks kui pensioni tõstmiseks.\nto A.H/ 3. jaanuar 2015 19:16\nMuidugi on hea, kui neile mingit tootvat tööd leitaks. Kas või kraave kaevama ja kände juurima. Päts laskis vangidel Alutagusel metsades uudismaad teha, kraave, teid sildu ja raudteid rajada. Uusi asulaid ehitada.\nAga kui tõesti pole midagi tööd anda? Lasta niisama logeleda? Vangla ei tohiks olla sanatoorium vaid koht, kus tuleb rasket tööd rassida ja kuhu keegi enam mitte kunagi tagasi minna ei tahaks. Seda kaneraamiga kivide või liiva tassimist vüi muud sarnast praktiseeriti XIX sajandil Inglismaa vanglates. Peaasi, et vangil mugav ei oleks, et ta elu hapu oleks ja enam tagasi vanglasse ei igatseks.\nkraamer/ 3. jaanuar 2015 21:16\nÜtleme, et nagu sanatoorium jah. Kuid...olen olude sunnil olnud vahel pikalt füüsilise tegevuseta ja see mandumine on hirmus. Aga vanglas on sellelegi mõeldud - igasugused jõusaalid ja puha. Pealegi tasuta. Samal ajal peab korralik inimene jõusaali eest arvestatava suma välja käima.\nolberg/ 4. jaanuar 2015 13:51\nMinu meelest keegi "staarpätt" hiljuti vingus, et Tartu vanglas jõusaalis käia ei saa.\nto Kraamer/ 4. jaanuar 2015 14:45\nVanglates on märksa rohkem mugavusi, kui sa loetlesid-\nKõigepealt korralik vitamiinirikas toit, kolmekäiguline lõuna, millist iga töötu endale lubada ei saagi. Soome vanglats on vähemasti naisvangidel õigus ning võimalus ise endale melepärat rooga valmistada.\nMeie vanglates on raadio, teler, internet, mobiiivõimalus, raamatukogu j.n.e. Sportimisväimalusu mainisid sa ju isegi. Ning kui igav hakkab, läheb vana rets vangla kabelisse, vaatab palvetavat vangla kaplanit, mängib seal komöödiat kaasa ning saab nalja nabani.\nVanglas on tasuta ravi. Kõi ravimid, ka väga kallid ja penskarile ülejõu käivad on vangile riigi poolt tasuta. Samuti ka hambaravi ning hambaproteesimine, mis vabadusese enamikule peredest üle jõu käib. (minu hammate kordategemine ning proteesimine läks mullu minule üle 1,5 tuhande maksma! Läksid mu säästud ja tehtud võlad veel senini tuttavatele osaliseltt maksmata. Aga mina pole ju rets vaid korralik inimene! Alla keskmise sissetulekuga.)\nVanglas on mitmesuguseid lõbustusi. Näiteks vanglatöötajate peale kaevata. Kohtusse, prokuratuuri ja õiguskantsleile. Et las võmmid jooksevad ning kirjutavadseletuskirju, nalja saab! Vangidel on õigus saada vanglapuhkust ja regulaarselt väljas seiklemas käia. Või puhkusel olles jalga lasta, omal äranägemisel.-\nSkandinaavia vanglates peab olema ka bassein suplemiseks. Ning jalutamiseks lillepeenardega muruplatsid. Personali hulgas on seal arvukalt noori näitsikuid, kellele silma teha.\nKõige luksuslikum ning lustlikum on aga Islandi vangla. Seal on vangil võimalus ning õigus regulaarselt isegi jahil käia. Jahipüsse laenutab seejuures neile vangla.\nraivo/ 3. jaanuar 2015 15:26\nlihtsalt joodikutest vargad ja miks ma peaks neid kuidagi aitama,eriti kui minul iga sent raske tööga kätte tuleb.\ntulevane saadik(kui mind valite)/ 3. jaanuar 2015 15:11\nRiigikogus sammamoodi sadaüks kerjust ,ainult sellevahega,et teised kerjavad ja varastavad tänavapeal aga need sadaüks saadikut saavad selle lihtsamalt kätte istudes ja lubadusi andes\n1/ 3. jaanuar 2015 15:05\nKantakse nordeasse raha..mis kodutud nad on..tööpõlgurid\n2/ 3. jaanuar 2015 15:03\nNeist lähevad ööseks sooja tuppa.\nyx veek naise kaissu\nPopol Vuh/ 3. jaanuar 2015 15:01\nAga paljudel teist väikekodanlastest, on julgust- visadust, aastakene oma elust taoliselt mööda saata? Treeningu, elukogemuse mõttes. Arvan, et väga vähesed saavad hakkama.\n.../ 3. jaanuar 2015 15:05\nNeile, kellele vargus on omane, on muidugi töötegemine piin...\nno/ 3. jaanuar 2015 21:15\nMis neil praegu viga nii eluke mööda saata? Ennevanasti tehti varastega ikka ühte koma teist, praegu hoitakse aga nagu sooja s***a pilpa peal.\noehh/ 3. jaanuar 2015 10:47\nAusalt ei kujta ette, kes veel tahab turvana töötada? See on ju sandipalk ja närvikava surm, võrrelduna siin kirjeldatud töötute passatskite eluga.\nasjalikud mehed/ 3. jaanuar 2015 10:24\nMihkel sobiks poliitikuks või isegi presidendiks. Mikust võiks väliminister saada ja Andres Ärmale Evelinile appi.\naga/ 3. jaanuar 2015 10:03\nAnnetame ikka vaestele kodututele.Tasuta riideid.öömaja,suppi,et nad ikka jaksaksid vargil käia!\nKIVIMEES/ 3. jaanuar 2015 10:01\nISE ME TAHTSIME SELLIST VABADUST,DEMOKRAATIA JUUDI, OBANA, ELi MOODI!\nno pmst bomžid olid ka nõukaajal.\n10:01-le/ 3. jaanuar 2015 15:22\nKivimees,kas sa ei jaksa ennast Venemaale veeretada? Seal saad oma vene aega nautida nii et kivipea koliseb.\npseudokodutud/ 3. jaanuar 2015 09:21\nMilleks selline varastamist ja molkusest päti elustiili propageeriv üllitis???\nA.H./ 3. jaanuar 2015 18:59\nEt teised teaksid, kuidas jäädakse "elu hammasraraste vahele". Suuremalt jaolt on tegu jämeda ohutustehnika rikkumisega - pista hammasratastesse näppu ja tirivad sind sisse ja muudavad hakklihaks.\nmari/ 3. jaanuar 2015 09:11\nAitäh selliste artiklite eest, kus asjadest räägitakse nii, nagu need on. Antud juhul muidugi ja ka jõulude kontekstis paneb heategevus jälle kord muigama. See, kuidas naiivsed tädid kirikutes ja supiköökides head teevad ja kuidas neid ära kasutatakse. Eks ta ole, loll saab kirikus ka peksa.\naga/ 3. jaanuar 2015 10:06\nIkkagi ju inimesed!\nindrek2/ 3. jaanuar 2015 16:38\njõululaupäeval kirikus istudes ja härdalt taskuratikutesse nuutsuvatelt muttidelt võib taskutest ja käekottidest üht-teist leida... kahekordne kasu pättidele.\nPille/ 3. jaanuar 2015 09:10\nJah, kõigil omad valikud siin elus. Huvitav oli lugeda.... võibolla elavad stressivabamalt kui lihttööline laenudega :)\nesiteks/ 3. jaanuar 2015 09:03\nPole 2neist kodutud,sest ööbivad toas\nteiseks keegi ei anna sulle töötukassast 90 euri kui sa pole eelnevalt tööl käinud,toimetulekut antakse kui sul on elamispind ,sissekirjutus..\n3ndaks saab se pikk raha nordeast\nMingit 10eurot päevas nad ei saa ,ainult suvel v-o.\nTegelikult on nad laiskvorstid..kes ei viitsi midagi teha\nvene ajal korjati tänavalt ära niisugused yhiskonna parasiidid\nyll/ 3. jaanuar 2015 10:05\nselle 90euri saavad ikka päevagi eelnevalt tööl käimata.kui oled tööl käinud saad hulga rohkem.\nVille ja Rulle Noarootsist/ 3. jaanuar 2015 08:45\nNo vot, neeed on õiged eluvennad!\njah/ 3. jaanuar 2015 08:38\nja ausa tööga teenib vähem kui kerjates\nime siis kui kõik vähegi kobedamad jalga lasevad


Jozef - eesnime statistika / Nimepäevade kalender - VARA-WEB (vara.ee)\nRobottolmuimeja valimine? (959 / 0)\nPotentsi probleemid? (1019 / 0)\nNimepäevad - puuduvad nimed (148169 / 285)\nSünniruun - RAIDHO (30. august - 13. september) (93)\nEesti rahvausund kaitsevaimudest ja hingedest (86)\nMida räägivad inimese saatuse kohta tema nina ja suu? (196)\nKus kohast on pilt tehtud? Ootame vastuseks objekti nime, kus fotograaf oli. #2490 - Avastades Eestimaad\nNIMEPÄEVADE KALENDER - Jozef\nEesnime Jozef nimepäev on: 19. märtsil\nEesnime Jozef statistika:\nEesnimi Jozef on 9 mehel. Populaarsuselt on nimi 2365. mehenimi.


Ohustatud viigerhülge kaitse paraneb | Keskkonnaministeerium\nAvaleht Uudised Ohustatud viigerhülge kaitse paraneb\nOhustatud viigerhülge kaitse paraneb\nFoto: Roland Müür\nKeskkonnaminister Marko Pomerants allkirjastas viigerhülge (Phoca hispida) kaitse tegevuskava, mille pikaajaline eesmärk on liigi püsimajäämine Eesti rannikuvetes ning Läänemeres.\nEesmärgi saavutamiseks on vajalik viigerhüljeste arvukuse tõus Läänemeres, eriti Eesti rannikuvetes. Eesti rannik asub liigi levila läänepiiril ja erilise tähelepanu all on Soome lahe viigerhüljeste seisundi paranemine.\nEestis esineb viigerhülgeid Väinameres, Liivi lahes ja Soome lahe idaosas. Läänemeres on liigi arvukus ajaloolises madalseisus, kokku hinnatakse liigi arvukuseks umbes 10 000 isendit, kellest viiendik asustab Eesti rannikut. Peamised elualad on säilinud piirkondades, kus meri talviti jäätub ning madalikel, kus saab jäävabal ajal segamatult lesida.\nArktilise päritolu tõttu on viiger väga kliimatundlik ja soojade talvede mõju asurkonnale on sigimise nurjumise tõttu ebasoodne. Eestis ilmnevad ilmastiku negatiivsed mõjud eriti selgelt. Soome lahe viigerhülgeid võib pidada väljasuremisohus olevaiks, sest geograafiline asend võimendab nii inimtekkelist kui looduslikku stressi.\nViigerhüljeste peamiseks ohuteguriks on sigimiseks kriitiliselt vajaliku elupaiga kvaliteedi langus. Kuna kliima soojenemise tõttu halvenenud elupaiga kompenseerimine ei ole inimese poolt võimalik, on oluliseks kaitsemeetmeks abitusse olukorda sattunud viigripoegade rehabilitatsioon ja kalapüügiga kaasneva lisasuremuse viimine miinimumini. Viiger on äärmiselt tundlik ka keskkonna keemilise reostuse suhtes, mistõttu on vältimatu keskkonnahoiu meetmete rakendamine ning keemilise- ja naftareostuse vältimine. Otseselt mõjutab Väinamere elupaikade kvaliteeti ka põllumajandusreostus.\nKinnitatud kaitse tegevuskavas on muu hulgas ette nähtud viigerhüljeste rehabilitatsiooni pakett, hüljeste ja kalanduse kokkupuudete ulatuse ja mõju hindamine, kogumiku koostamine Läänemere hüljestest ning vaatlusvõimaluste loomine mõnda hüljeste lesilasse. Kavas on koguda elupaikade kohta uusi andmeid, mille alusel saab analüüsida elupaikade kaitset ja lisameetmete rakendamise vajadust.\nViigrid on väikesed ja suhteliselt pelglikud nii inimtegevuse kui teiste häirijate suhtes, mistõttu on neid väga harva näha ja samuti on raskendatud nende vaatlemine näiteks loenduse eesmärgil. Kuna viiger ei ole reeglina kalanduse konfliktliik – neid hukkub püünistes vähe ning nende toidusedel inimesega väga ei kattu, ei ole nendele loomadele pööratud nii palju tähelepanu kui teisele Läänemere loivalisele hallhülgele. Pigem on ta jäänud märkamatuks ja vähese arvukuse tõttu haruldaseks loomaks.


Primend | Aja kaitsmine ja heaolu tähtsustamine\nMillal? 25. oktoober 2021\nTeamsi kasutajate koosolekuaeg nädalas on pandeemia algusest saadik enam kui kahekordistunud. Järjestikused koosolekud suurendavad stressi ning muudavad tähelepanu ja fookuse säilitamise keeruliseks. Microsoft pakub Teamsis juhendatud meditatsioonide ja teadveloleku harjutuste kogumit, mis Headspace’ist nüüd rakendusse Viva Insights toodud, aidates alustada päeva rahulikult, lõdvestades meeli enne tähtsat esitlust või aidates end õhtul töölainelt välja lülitada.\nToetudes rakenduse Viva Insights võimalusele plaanida igapäevast keskendumise aega ja töötada katkestusteta, nii et Teamsi teavitused on vaigistatud, võtab Microsoft kasutusele uue fookusrežiimi rakenduses Viva Insights. Selles kasutatakse Headspace’i keskendumist soodustavat muusikat ja taimereid, mis aitavad täita olulisi ülesandeid regulaarsete ajavahemike jooksul, mille vahele on plaanitud pausid.\nKaugtöö on kõrvaldanud töö ja eraelu vahelt füüsilised piirid, mille tagajärjel on kasvanud tööväliste vestluste hulk ja tunne, et on vaja olla kogu aeg „sisse lülitatud“. Microsoft soovib aidata inimestel tasakaalu leida ja isiklikku aega kaitsta. Selle aasta lõpupoole hakkab Viva Insights pakkuma võimalust seadistada vaikset aega, vaigistades väljaspool tööaega Outlooki ja Teamsi mobiilsed teavitused ning andes isiklikke ülevaateid sellest, kui hästi töölainelt väljalülitumine õnnestub. Vaikse aja sätted muutuvad kättesaadavaks ka Teamsi ja Outlooki mobiiliversioonides ning neile lisanduvad IT-administraatori juhtelemendid Microsoft Endpoint Manageris, et toetada organisatsiooniüleste eeskirjade koostamist tööajaväliste teavituste vaigistamiseks.\nSelles uues töömaailmas liikudes avastame koos uusi võimalusi aidata inimestel paindlikult ning tulemuslikult töötada. Microsoft soovib luua kogemusi, mis motiveeriksid inimesi töötama kõikjal ja igal ajal. Uurides nende rakendustega seotud teadustööd ja kasutusmustreid – ja vesteldes iga päev klientidega – mõistame järjest paremini, mida inimesed vajavad, et iga päev tööl endast parim anda. Sellised teadmised suunavad meie uuendusi, mille eesmärk on pakkuda inimestele võimalusi, mis aitavad neil rohkem saavutada.


Võidupäevaks ehitakse Moskva Stalini portreedega DELFI - Estonian World Review\nVõidupäevaks ehitakse Moskva Stalini portreedega DELFI (3)\nSuures Isamaasõjas saavutatud võidu 65. aastapäeva puhul püstitatakse Moskvasse infostendid, millel jutustatakse Jossif Stalini rollist võidu saavutamisel.\n„Need on infostendid, millel räägitakse kõrgema ülemjuhataja rollist suure võidu saavutamisel,” ütles Moskva reklaami-, informatsiooni- ja linnakujunduse komitee esindaja Grani.ru-le.\nSuurem osa plakatitest kavatsetakse üles seada juba selle aasta 1. aprilliks. 15. aprilliks lubasid Moskva linnavõimud kaunistada hoonete vitriinid ja fassaadid ning 20. aprilliks püstitada suuremõõtmelised sõjatemaatilised pannood, vahendab Lenta.ru.\nPalvega kaunistada pealinn suure juhi portreedega on linna- ja föderaalvõimude poole korduvalt pöördunud pensionärid ja erinevate veteranide organisatsioonide esindajad. Stalini kujutisi pole sellistel puhkudel kasutatud aastakümneid.\nInimõigusteorganisatsioonid on juba teatanud, et hakkavad protesteerima Stalini-teemaliste stendide ja informatsiooni vastu.


Parts: Venemaa ei tegele piirijärjekorra probleemiga aktiivselt - Logistikauudised\nKevadel kohtus majandus-ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts Venemaa transpordiministri Igor Levitiniga, et leida lahendus Eesti-Vene piiril veokijärjekordadele, paraku ei tegutse naaberriik probleemiga aktiivselt, nentis Parts.\nParts rääkis, et Venemaa transpordiminister mõistis, et piiriületus ja veokitejärjekorrad on ka Vene ettevõtjate jaoks probleem. „Samas ma siiski ei näe nendepoolset aktiivset tegutsemist. Kindlasti jätkame nendega dialoogi,“ nentis Parts eile intervjuus Logistikauudistele.\n„Meie ise oleme teinud niipalju, et Sillamäe sadam on allkirjastanud lepingu parkla ehitamiseks ning siseministeeriumil on käimas hanked parklate opereerimise ja elektroonilise järjekorrasüsteemi loomiseks,“ märkis minister.


CV Keskus tööpakkumine Haiglatarvete müügiesindaja, Tallinn\nTööpakkumise number #288656\nMüügi- ja turundustegevuste planeerimine ja tulemuslik elluviimine.\nTootekoolituste ja presentatsioonide läbiviimine.\nTuruolukorra järjepidev jälgimine.\nMüügitulemuste analüüsimine ja vastavate aruannete koostamine.\nKõrgharidus, soovitavalt meditsiinivaldkonnas.\nAktiivse müügitöö kogemus, soovitavalt meditsiinivaldkonnas.\nArvutioskus (MS Office, MS Excel).\nTulemustele orienteeritus ja proaktiivsus, iseseisvus ja järjepidevus.\nKasuks tuleb hea vene keele oskus suhtlustasandil.


Kas seljatoeta turvaistme kasutamine on endiselt lubatud? - Perekooli Foorum\nEsileht › Väikelaps › Kas seljatoeta turvaistme kasutamine on endiselt lubatud?\nTeema: Kas seljatoeta turvaistme kasutamine on endiselt lubatud?\nMõned aastad tagasi oli pikalt juttu sellest, et nn pepualuseid turvaistmena enam kasutada ei tohi. Mida seadus selle kohta hetkel ütleb?\nLapsel on põhiliselt kasutatavas autos turvatool olemas, kuid teinekord on vaja, et keegi teine ta 40 km/h alas lasteaiast koju sõidutaks. Kas 112 cm 19 kg laps tohib seaduse järgi pepualust kasutada või ei? Näiteks sellist toodet: https://www.automaailm.ee/et/Eshop/Product/3067/s111619117/istmekorgendus_mario\nLaps peab olema vähemalt 125 cm pikk istumisaluse jaoks


lapse ainuhooldus - juristaitab.ee\nLiitunud: 25 Veebr 2017, 13:07\n09 Apr 2017, 08:31\nmure selline elame naisega lahus seaduslikult oleme abielus,veel\nlaps elab minu juures käib koolis jne ehk on kindlustatud tema vaimne ja füüsiline areng ja väga head elutingimused.\nnaisel seevastu on uue elukaaslasega pisike korter.teises linnas\nmure algas sellest et naine võttis kokkuleppel lapse enda juurde nädalavahetuseks ja mulle ei öelda kus on laps ja varjatakse tema asukohta telefonile ei vastata jne tagatipuks läks naine siis kui laps magama pandud ööklubisse pidu panema ja on tekkinud naise käitumisest tingitult oht lapse turvalisusele kuna ma ei tea kus ta on ja kellega ta on .\nkas see oleks piisav põhjus naiselt otsustusõiguse äravõtmisekjs et mina kui isa otsustaksin ainuisikuliselt kus ja kellega laps on.\nma usun et naine ei soovi lapsele halba kuid leian ka et nt minuga olles on emal võimalik igalajal tulla teda vaatama ja talle helistada.\nlõpptulemusena kardan lapse turvalisuse pärast\nRe: lapse ainuhooldus\n10 Apr 2017, 12:16\nSaan teie kirjast aru, et kokkuleppele lubasite lapse nädalavahetuseks ema juurde. Nüüd olukord, kus last ei ole tagasi toodud ja te ei tea, kus laps elab?\nPalun pöörduge oma probleemiga kohaliku omavalitsuse lastekaitse töötaja poole, kes aitab teil saada emaga kontakti ja saate infot lapse olukorra kohta. Lastekaitseametnikuga koostöös võetakse teise linna/ valla lastekaitseametnikuga ühendust ja kontrollitakse lapse seisundit ja elamistingimusi. Palun seda teha koheselt, mitte jääda asja kulgemist ootama!\nEdasiste arusaamatuste vältimiseks palun leppige emaga kokku lapse elukohas ( viibimiskohas) ja lapsega suhtlemise kord. Kui te kokkulepet ei saavuta, siis on võimalik pöörduda kohtu poole ja taotleda lapse viibimiskoha ja suhtluskorra määramist.\nVastas Krista Paal.


Presidendi jõulukaardi kunstnik Lepik: ka väikestel tegudel on tulem - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n11. detsember 2019, 21:28\nPresidendi jõulukaart, kunstnik Eili Lepik.\nEili Lepik pidi presidendi kantseleisse saatma oktoobrikuu alguses esialgse kavandi ning vastus, et tema kujundus osutus valituks saabus sama kuu keskel.\nKantselei poolt oli ette antud väga kindel teema, millest kaardi kujundamisel lähtuma pidi. «Sarnaselt mullusega oli ka see aasta kandvaks teemaks kliimalugu,» selgitas Lepik.\n«Eks mind inspireeriski see, mida igaüks meist teha saaks, et meie igapäevased valikud oleksid loodussäästlikumad,» kirjeldas kunstnik kaardi ideed. Tänavused jõulukaardid on trükitud 100 protsenti taastoodetud paberile looduslike vaikude ning õlide baasil valmistatud trükivärvidega.\nEili Lepik kasutab illustreerimisel digitaalseid vahendeid ning seda tegi ta ka presidendi jõulukaardi puhul.\nTema sõnul on kaardil kujutatav igaühe ja ka looduse lugu. «Uskumise lugu, et ka väikestel tegudel on tulem. Oluline on, et me kõik annaks endast parima, mitte ei lööks käega, arvates, et meie valikud ei loe,» kirjeldas Lepik.\nKunstniku arvates on presidendi traditsioon väga tore, et ta kasutab erinevate kunstnike loomingut oma jõulukaardil. «Mina isiklikult olen väga õnnelik ja uhke, et olen sellest osa saanud. Eriti rõõmustav on see, et võimaluse saavad ka vähem tuntud tegijad,» lausus presidendi jõulukaardi kunstnik Eili Lepik.\nPresident Kersti Kaljulaid näeb, et kaardilt leiab vihjeid ja soovitusi, kuidas teha igapäevaselt loodust hoidvamaid valikuid, et just teadlikuma tarbimisega muuta maailma. «Oleme seda ju ennegi teinud – Eesti on olnud digimuutuste esilekutsuja ja mõjutaja ning Maailmakoristuspäev sai alguse just siit. Miks on kuuse ümber rebane ja jänes? Ikka sellepärast, et inimene ei seaks ennast loodusest kõrgemale, vaid peaks meeles, et ta on osake sellest,» kirjutas Kaljulaid.


Subjektiivne sissejuhatus Rumeenia veinidesse | Veiniajakiri VINE\nSubjektiivne sissejuhatus Rumeenia veinidesse\nMinu Eesti sõber palus mul hiljuti teha oma kodukandi lugejate jaoks sissejuhatuse Rumeenia veinidesse. Mäletan, et olin teinud sama tema enda jaoks mõned aastad tagasi, kui ta külastas Rumeeniat. Sellal loomulikult tegin seda kõige praktilisemal moel, hulga päris pudelite ja klaasidega. Seega - miks mitte teha seda ka ülejäänud eestlaste tarvis, mis siis, et seekord vaid sõnadega? Ainuke mure on selles, et ennekõike olen kirjanik ja alles seejärel ajakirjanik. Seetõttu eelistan lugude rääkimist numbrite ettekandmisele. Kuid loodan, et saan oma loo subjektiivse varjundi andeks.\nAlexandru R. Săvulescu — 2. juuni 2010\nVeiniaiad Rumeenias. Foto iStockPhoto.\nNiisiis, kui oleksite mu külalised tänasel õhtusöögil, siis kõige tõenäolisemalt pakuksin valmistatavate söögikäikude kõrvale Rumeenia veine. Me ehk isegi alustaksime ühe või kahe (Rumeenia) õllega, kuid see on juba teine lugu.\nKõigepealt ei ütleks ma iial, et Rumeenia veinid on paremad kui Prantsuse või Tšiili omad. Ometigi ütleksin, et kui olete Rumeenias, peaksite vähemalt proovima Rumeenia veine.\nMinu isiklik valik sõltub paljudest erinevaist asjust, nagu veinide serveerimise puhk või minu enda hetkemeelestatus. Järgnevalt minu praegune eelistus.\nKui sündmus juhtub olema väga tähtis või ametlik, alustaksin suurima tõenäosusega Halewood Romania Rhein Extra vahuveiniga.\nRhein & Cie asutati 1892. a. Azuga’s, Bukarestist ligikaudu 130 km põhja pool paiknevas mägikuurordis. Neist sai sai 1920. aastal Rumeenia Kuningakoja varustaja. 1948. aastal sai Rumeeniast vabariik, loomulikult venelaste väikese abiga. Kuid Brut Impérial, minu eelisvalik Rhein Extra kolmest erinevast veinist, on siiski silmapaistev tõend sügavalt juurdunud veinivalmistamise kultuurist, mis oli olemas enne kommunistlikku režiimi. Tänapäeval baseerub see cuvée Iordana’l, mis on kohalik kõrge happesusega veinimari Sebeș’t, piirkonnast Transilvaania platool. On olemas ka kaks muud varianti Rhein & Cie’st – Dry ja Rosé.\nEelroa ning ehk ka kala juures soovitaksin jätkata valge veiniga, kas Prince Știrbey Crâmpoșie või Tămâioasă Românească (Rumeenia Muscat) või hoopis mahepõllumajandusest pärit Domeniile Viticole Franco-Române Riesling’uga. Kõiki neid veine iseloomustab kõrge happesus, kuid teisalt on nad üksteisest väga erinevad – Muscat aromaatseim ning Riesling kargeim.\nPrince Știrbey on Rumeenia aadlisuguvõsale kuulunud ning peale kommunismi varisemist pärijaile tagastatud veiniaed Lõuna-Rumeenias Oltenia’s. Mainimata Drăgășani piirkonna liivast pinnast, võlgnevad seal toodetavad esmaklassilised veinid palju Austria ja Saksa oskusteabele.\nDomeniile Viticole Franco-Române, mis paikneb Lõuna-Rumeenias Dealu-Mare piirkonnas, on, nagu nimigi ütleb, Prantsuse-Rumeenia ühisettevõte. Ta toodab kaubamärgi Crai Nou all maheveine. Lisasin Dealu Mare Riesling’i (kui ainsa mitte-Rumeenia viinamarja) oma valikusse vaid seepärast, et too regioon on rohkem tuntud oma hämmastavate punaveinide kui valgete veinide poolest ning see vaadeldav Riesling tuleb sealt väga meeldiva üllatusena.\nMõned tüüpilised Rumeenia punased veinid, mida soovitaksin, on Novac, Negru de Drăgășani (Drăgășani Must) ja Fetească Neagră (Must Neiu). Kõikidel neil veinidel on (ports) isikupära ja iseloomu. Nad on imekauni sügavpunase värviga, neil on väga erinev, kuid sisukas aroom ja kõik nad maitsevad peenelt. Pandagu tähele neid kohalikest marjadest valmistatud veinide raskestihääldatavaid Rumeenia nimesid (rumeenia keel on slaavi ja muude välismõjudega romaani keel).\nKui kommunistlik periood rõhutas kvantiteedi tähtsust kvaliteedi ees, siis tänapäeval töötavad veinimeistrid kõvasti, et taastada Rumeenia veinide endine hiilgus, samas jätkuvalt püüdes parandada veinide kvaliteeti.\nMõned aastad tagasi olid poolkuiv, poolmagus ja magus vein tavalised. Ei enam. Isegi Murfatlari veinimeistrid kagupoolsest päikeselisest Dobrogea piirkonnast Musta mere lähedalt, kes olid omal ajal tuntud vaid magusate veinide poolest, on üha enam ja enam altid tootma kõrgekvaliteedilisi kuivi veine kaubamärgi all … Sec. Nõustun, et see kaubamärk pole väga originaalne, kuid põhjus, miks ta Rumeenias edukas on, peitub oksüümoronis, kuna varem ei suutnud keegi ette kujutada kuiva veini (olgu see valge või punane), mis tuleks Murfatlari regioonist.\nLoomulikult toodetakse siiani Rumeenias ka magusaid veine. Isegi Halewood toodab neid Dreameri kaubamärgi all – ja neid eksporditakse ka Eestisse.\nKuid kuivade veinide trendile aitavad kaasa ka välisinvesteeringud. Pärast kommunismi langemist on paljud veiniaiad omandatud Austria, Inglise, Prantsuse, Saksa või Itaalia firmade poolt. Ning pärast Euroopa Liidu liikmeks saamist on Rumeenial ligipääs maailma suurimale, seejuures ühele nõudlikumale, siseturule.\nSellal kui Rumeenia veinide suurim eksporditurg on jätkuvalt Saksamaa, avavad ka teised, nagu Ühendkuningriigid, üha rohkem oma uksi.\nSee on ka mõistetav, arvestades, et Rumeenia on maailmas mahupõhiselt kaheksas tootja (võrdluseks – Hispaania on viiendal kohal – toimetuse märkus).\nRahalises mõttes on enamikul Rumeenia veinidel hea tasakaal kvaliteedi ja hinna vahel. Kui tavalisi veine võib leida hinnaga 2-3 eurot pudeli kohta, siis esmajärguliste hind algab 5 eurost. Ning mõistagi on saadaval ka palju kallimaid väga nõudlikele klientidele….\nAlexandru R. Săvulescu on Bukarestis tegutsev vabakutseline suhtluskonsultant. Kuigi hariduse poolest geofüüsika insener, on tema praegused tegemised seotud info vahendamisega bioloogilise mitmekesisuse kohta – see puudutab ka viimase kultuurilisi külgi nagu näiteks traditsioonilised veinid. Samuti on ta juhutine kaasalööja reas väljaannetes, mille hulgast võiks mainida Rumeenia Wine & Spirit Club ajakirja. Käesoleva loo kirjutas ta spetsiaalselt VINE lugejate jaoks, selle eest täname Liina Eek’i.\nKahetsusväärsel kombel pole Eestist võimalik leida ühtegi kuiva Rumeenia veini – mõned aastad tagasi importis küll Dunker täiesti korralikku Prahova Valley sarja, kuid loobus sellest vähese kasumlikkuse tõttu. Seetõttu peab lugeja lihtsalt kuivalt uskuma selle loo kirjutaja väiteid Rumeenia veinide kohta.\nJärgmine postitus Tšiili vein enne ja pärast terremoto't\nEelmine postitus Suur Soave'de degustatsioon!\nKirjutas Alexandru R. Săvulescu


füüsika lastele: elektromagnetlainete tüübid\nPõhiline Lapsed Elektromagnetlainete tüübid\nElektromagnetlained on energialaine, millel on nii elektri- kui ka magnetväli. Elektromagnetlained erinevad mehaanilistest lainetest selle poolest, et nad suudavad edastada energiat ja liikuda läbi vaakumi.\nElektromagnetlained klassifitseeritakse nende sageduse järgi. Erinevat tüüpi lainetel on meie igapäevaelus erinev kasutus ja funktsioon. Kõige olulisem neist on nähtav valgus, mis võimaldab meil näha.\nRaadiolainete lainepikkused on elektromagnetlainetest kõige pikemad. Need ulatuvad umbes ühe jala pikkusest kuni mitme miili pikkuseni. Raadiolainet kasutatakse sageli andmete edastamiseks ja neid on kasutatud igasuguste rakenduste jaoks, sealhulgas raadio, satelliitide, radari ja arvutivõrkude jaoks.\nMikrolained on lühemad kui raadiolained, mille lainepikkused on mõõdetud sentimeetrites. Mikrolaineahju kasutame toidu valmistamiseks, teabe edastamiseks ja radaris, mis aitab ilma ennustada. Mikrolaineahjud on suhtlemisel kasulikud, kuna võivad tungida pilvedesse, suitsu ja kerget vihma. Universum on täis kosmilist mikrolainete taustkiirgust, mis teadlaste arvates on vihje universumi päritolule, mida nad nimetavad Suureks Pauguks.\nMikrolainete ja nähtava valguse vahel on infrapuna lained. Infrapunalaineid klassifitseeritakse mõnikord „lähedaseks” ja „kaugeks”. Infrapunalainete lähedal on lained, mis on lainepikkuses nähtavale valgusele lähemal. Neid infrapunalaineid kasutatakse teleri puldis kanalite vahetamiseks. Kauged infrapunalained on lainepikkuses nähtavast valgusest kaugemal. Kauged infrapunalained on termilised ja annavad soojust. Kõik, mis annab soojust, kiirgab infrapuna laineid. See hõlmab ka inimese keha!\nNähtav valgusspekter katab lainepikkused, mida inimsilm näeb. See on lainepikkuste vahemik 390–700 nm, mis vastab sagedustele 430–790 THz. Võite minna siia, et saada lisateavet nähtav spekter .\nUltraviolettlainetel on nähtava valguse järel järgmine lühim lainepikkus. Päikesepõletust põhjustavad ultraviolettkiired Päikeselt. Päikese ultraviolettkiirte eest kaitsevad meid osoonikiht . Mõned putukad, näiteks kimalased, näevad ultraviolettvalgust. Ultraviolettvalgust kasutavad võimsad teleskoobid nagu Hubble'i kosmoseteleskoop kaugete tähtede nägemiseks.\nRöntgenikiirguse lainepikkus on isegi ultraviolettkiirgusest lühem. Selles elektromagnetilise spektri punktis hakkavad teadlased mõtlema nendest kiirtest pigem osakeste kui lainetena. Röntgenikiirte avastas saksa teadlane Wilhelm Roentgen. Nad võivad tungida pehmetesse kudedesse nagu nahk ja lihased ning neid kasutatakse luudest röntgenpildi tegemiseks meditsiinis.\nKui elektromagnetlainete lainepikkused lühenevad, suureneb nende energia. Gammakiired on spektri kõige lühemad lained ja seetõttu on neil kõige rohkem energiat. Gammakiiri kasutatakse mõnikord vähi raviks ja diagnostikameditsiinis üksikasjalike piltide tegemiseks. Gammakiired tekivad suure energiaga tuumaplahvatuste ja supernoovade korral.\nkõigi aegade parimad kõrgeima astme kohtunikud\nmis on 13. muudatus lihtsustatult