Avaldatud Laupäev, 13 Juuni 2015 09:10 | |\n2015 aasta Eesti mootorrataste ringrajasõidu hooaeg on mitmeti uue näoga- Balti Meistrivõistluseid viib läbi üks promootor (Dolcemoto Leedust) ning sarja kokkuvõtteks jagatakse rahalisi auhindu. Balti MV ja EMV 3 osavõistlust toimuvad Pärnus auto24ringil ja üks Riias. Lisaks on EMV arvestuses veel üks soomlaste korraldatav võistlus Pärnus ja üks võistlus Soomes, Kemoras. Väikeste vangerdustega võistluskalendris on meie sõitjatel võimalus osaleda augustis teiselgi auto24ringil toimuval Soome MV etapil, aga see ei kuulu EMV arvestusse.\nKäesoleval nädalavahetusel sõidetakse mootorratastele hästi sobival Kemora ringrajal EMV teine etapp. Kahjuks meie endi sõitjaid on saabunud Põhjamaale vähe. Arvata võib, et kaalukama osa meie lahtiste meistrivõistluste punktidest korjavad seekord soomlased.\nMTÜ Võidusõiduabi kohtunikud on hõivatud sel aastal kõikidel Pärnus toimuvatel Road Racingu BMV ja EMV etappidel ning Kemoras. Lisaks saime just kutse aidata Jyväskylä Motoklubil läbi viia nende korraldatavat võistlust auto24ringil augustis.\nKemorasse sõitsid Raul, Raivo ja Sandra. Algselt pidime olema soomlastele abiks tehnilises kontrollis ja võistluste juhtimise poolel. Paar päeva enne võistlust selgus, et Jyväskylä klubil on suuri probleeme kohtunike meeskonna komplekteerimisega. Uute ülesannetena asub nädalavahetusel Sandra tööle ühe stardikohtunikuna ning Raul ja Raivo saavad teha lipukohtuniku tööd. Inimeste puudus on nii suur, et mitmes KP-s on kasutusel vaid lipukohtunikke asendavad foorid. Uus kogemus meile kõigile.\nLoodatavasti sujuvad sõidud ladusalt ja ilm püsib kena.


Euroopa IT-agentuur sai nutika büroo - ITuudised\nEuroopa IT-agentuur sai nutika büroo\nEuroopa IT-agentuur asub Tallinnas lennusadama läheduses.\nEuroopa IT agentuur tähistab täna Põhja-Tallinnas energiasäästliku ja nutikate tehnoloogiliste lahendustega uue peamaja avamist. Üritusel osalevad agentuuri töötajad pea 20 ELi riigist.\n2011 otsustasid Euroopa Parlament ja Nõukogu asutada Euroopa agentuuri vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (eu-LISA) asukohaga Tallinnas.\nEesti valitsus lubas uuele agentuurile ehitada tema vajadustele ning nõuetele vastava peakontori. Nüüd on IT-agentuuri peamaja Lennusadama vahetus läheduses valmis. Ameti operatiivülesandeid täidetakse Prantsusmaal Strasbourgis ning tehniline varurajatis toimib Austrias Sankt Johann im Pongaus.\neu-LISA tegevdirektori Krum Garkovi sõnul on uus maja Euroopa integratsiooni mõjus sümbol. "Kasutades ära mineviku kogemusi, mis on meid koostegutsemiseni viinud, ehitame edasi stabiilsust ja heaolu pakkuvat Euroopa Liitu, mida me kõik vajame," märkis ta.\n"Meie, see tähendab Euroopa agentuur, mis loodi turvalisust tagavate suuremahuliste IT-süsteemide juhtimiseks, anname endast parima, et Schengeni ala toimiks tõrgeteta ning et Euroopa Liit leiaks asjakohased lahendused nii tänastele kui homsetele turvaprobleemidele," lisas Garkov.\nSiseminister Andres Anvelt rõhutas, et IT-agentuuril on Euroopa Liidu siseturvalisuse hoidmisel oluline roll. "Liigume siseturvalisuse tagamisel aina enam digitaalsete lahenduste ja andmete ristkasutamise poole, mille eestvedajaks on IT-agentuuri peakorter Tallinnas. See tähendab, et ka Euroopa Liidu ülene infotehnoloogiline oskusteave koondub aina rohkem Tallinna," sõnas ta.\nKolme geograafilise asukohaga agentuuri peakontor alustas Tallinna kesklinnas tööd 2012 ajutistes ruumides.\neu-LISA on Euroopa agentuur, mis loodi Euroopa Liidu turvalisust tagavate suuremahuliste infosüsteemide operatiivjuhtimiseks ja arendamiseks ning vastava sidetaristu haldamiseks. Kolm peamist infosüsteemi, mille toimise eest eu-LISA praegu vastutab, on Schengeni infosüsteem, viisainfosüsteem ja asüülitaotlejate infosüsteem Eurodac.\nLähiaastail peab eu-LISA välja töötama ELi infosüsteemide koostalitusvõime saavutamiseks vajalikud tehnilised lahendused, selleks et piirivalve-, õiguskaitse- ja immigratsiooniametnikud saaksid oma igapäevatöös kasutada kiirelt ja arukalt toimivaid süsteeme.\nLisaks peab eu-LISA välja arendama ka mitu uut infosüsteemi ning neid haldama nii nagu näeb ette agentuuri uus, laiendatud mandaat, mis jõustub eeldatavasti sellel sügisel. Need uued infosüsteemid on: riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteem, reisiinfo ja reisilubade süsteem, karistusregistrite infosüsteem.


Nõukogu määrus (EÜ) nr 1255/97, 25. juuni 1997, ühenduse kriteeriumide kohta peatuspaikadele ja direktiivi 91/628/EMÜ lisas osutatud teekonnaplaanide muutmise kohta\n02/07/1997; jõustumine avaldamise kuupäev vt artikkel 7\n01/01/1999; Kohaldamine vt artikkel 7\nLaiendatud EMP-le 22000D1123(01)\nDerogated in 32003D0483 Erand artikkel 4.1 30/06/2004\nAmended by 32003R1040 Lisamine artikkel 6 TR 01/07/2004\nAmended by 32003R1040 Lisamine artikkel 6 BI 01/07/2004\nAmended by 32003R1040 Asendamine artikkel 3.3 01/07/2004\nAmended by 32003R1040 Asendamine artikkel 5.H) 01/07/2004\nAmended by 32003R1040 kaotamine artikkel 5.B) 01/07/2004\nAmended by 32003R1040 Asendamine artikkel 4 01/07/2004\nAmended by 32003R1040 Lõpetamine lisa 1 01/07/2004\nAmended by 32005R0001 Lisamine artikkel 4.4 05/01/2007\nAmended by 32005R0001 Asendamine artikkel 6 05/01/2007\nAmended by 32005R0001 Muudatus lisa 1 05/01/2007\nAmended by 32005R0001 kaotamine lisa 2 05/01/2007\nAmended by 32005R0001 Asendamine artikkel 3 05/01/2007\nAmended by 32005R0001 Asendamine artikkel 6 BIS 05/01/2007\nAmended by 32005R0001 Muudatus Tekst 05/01/2007\nAmended by 32005R0001 Muudatus artikkel 6 TER 05/01/2007\nAmended by 32005R0001 Asendamine artikkel 1.1 05/01/2007\nEuroopa Liidu Teataja L 174 , 02/07/1997 Lk 0001 - 0006\nNõukogu määrus (EÜ) nr 1255/97,\n25. juuni 1997,\nühenduse kriteeriumide kohta peatuspaikadele ja direktiivi 91/628/EMÜ lisas osutatud teekonnaplaanide muutmise kohta\nvõttes arvesse nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ, milles käsitletakse loomade kaitset vedamise ajal ning millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ,  eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artiklit 14,\nteatavate veetavate loomade kategooriate heaolu parandamiseks on direktiivis 91/628/EMÜ sätestatud nõuded veo maksimaalse kestuse kohta, mille järel tuleb loomad maha laadida, neid sööta ja joota ning lasta neil puhata vähemalt 24 tundi enne teekonna jätkamist;\nkõnealused kohustuslikud peatused loomade pikamaaveol tehakse peatuspaikades;\non vaja sätestada kogu ühenduses kohaldatavad kriteeriumid, millele peatuspaigad peavad vastama, et tagada neid läbivate loomade optimaalsed heaolutingimused ning näha ette teatavad kaasnevad loomatervishoiuküsimused;\npeatuspaikade tegevuse ja neid läbivate sõidukite ja loomade kontrolli hõlbustamiseks on vaja sätestada registrite pidamine ja muud teatavad haldusküsimused;\nveetavate loomade optimaalsetes heaolutingimustes veo jätkamise tagamiseks peaks pädev asutus tegema kindlaks, kas loomad on veo jätkumiseks võimelised;\nkuni võetakse vastu meetmed ühenduse lõivu sissenõudmiseks kulutuste eest, mis kaasnevad loomade veoks valmisoleku kindlakstegemise veterinaarkontrollidega, tuleks ette näha, et liikmesriigid võivad vastavalt asutamislepingu üldeeskirjadele nõuda kõnealused kulutused sisse asjaomaselt ettevõtjalt;\npeatuspaikade suhtes kohaldatavate teatavate eeskirjade täitmise tagamiseks tuleks direktiivi 91/628/EMÜ lisa VIII peatükis osutatud teekonnaplaani kohandada uutele sätetele;\non oluline kehtestada esimese sammuna eeskirjad peatuspaikade jaoks, kus peatuvad koduloomadena peetavad kabjalised, veised, lambad, kitsed ja sead;\nveterinaaria teaduskomitee on soovitanud peatuspaikadele teatavad miinimumnõuded, mis on arvesse võetud,\n1. Käesolevat määrust kohaldatakse üksnes peatuspaikade suhtes, kus peatuvad vähemalt 24 tundi ühenduses koduloomadena peetavad kabjalised, veised, lambad, kitsed ja sead vastavalt direktiivi 91/628/EMÜ lisa VII peatükile, ilma et see piiraks direktiivide 64/432/EMÜ,  80/213/EMÜ,  85/511/EMÜ,  89/608/EMÜ,  90/425/EMÜ,  90/426/EMÜ,  91/68/EMÜ,  91/496/EMÜ,  92/102/EMÜ  ja 93/119/EMÜ  kohaldamist.\n2. Lõikes 1 osutatud peatuspaigad peavad vastama käesolevas määruses sätestatud ühenduse kriteeriumidele.\nKäesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse vajaduse korral direktiivide 64/432/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ ja 91/628/EMÜ artiklis 2 esitatud mõisteid.\n1. Liikmesriigid tagavad, et peatuspaigad kiidab heaks selle liikmesriigi pädev asutus, mille territooriumil peatuspaigad asuvad.\n2. Kõnealuseks heakskiitmiseks tagab direktiivi 90/425/EMÜ artikli 2 lõikes 6 kindlaksmääratud pädev asutus, et peatuspaigad vastavad käesoleva määruse I lisa kõigile nõuetele; lisaks peavad kõnealused peatuspaigad:\nb) olema riikliku veterinaararsti kontrolli all, riiklik veterinaararst tagab muuhulgas käesoleva määruse sätete täitmise;\nd) läbima korralise kontrolli, et teha kindlaks, kas loa saamise nõudeid jätkuvalt täidetakse.\n3. Pädev asutus annab igale peatuspaigale loanumbri. Kõnealune luba võib piirduda teatavate liikide või loomade teatavate kategooriate ning tervisliku seisundiga. Pädev asutus edastab komisjonile heakskiidetud peatuspaikade nimekirja ning selle ajakohastused. Komisjon esitab kõnealuse teabe alalise veterinaarkomitee raames liikmesriikidele.\n4. Pädev asutus võib loa ära võtta või peatada, kui ei täideta käesoleva artikli sätteid või muid asjakohaseid käesoleva määruse sätteid, kui esineb muutusi selle piirkonna tervislikus seisundis, kus peatuspaik asub, või kui rikutakse loomade heaolu eeskirju. Loa võib ennistada, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et peatuspaik vastab taas kõikidele käesoleva määruse sätetele.\n1. Peatuspaiku kasutatakse üksnes neid läbivate loomade vastuvõtmiseks, söötmiseks, jootmiseks, puhkamiseks, hoidmiseks, hooldamiseks ja lähetamiseks.\n2. Erandina käesoleva artikli esimesest lõigust võivad liikmesriigid siiski peatuspaikadena heaks kiita ka direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 punktis o kindlaksmääratud kogumiskeskused, tingimusel, et nende kasutamisel peatuspaikadena peavad keskused vastama järgmistele nõuetele:\na) need vastavad direktiivi 64/432/EMÜ artikli 11 asjakohastele nõuetele ja käesoleva määruse nõuetele;\nb) kõnealuseid objekte kasutatakse asjaomasel ajavahemikul üksnes sel eesmärgil;\nc) neid ei kasutata käesoleva määrusega hõlmatud loomade ostmiseks või müümiseks.\n3. Peatuspaigas võivad üheaegselt olla üksnes ühesuguse tõendatud tervisliku seisundiga asjaomasesse liiki kuuluvad loomad, kelle jaoks on peatuspaigad heaks kiidetud, et mitte kahjustada loomade tervislikku seisundit.\nPeatuspaiga omanik või mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes peatuspaika juhib, vastutab käesoleva määruse asjakohaste sätete täitmise eest, ning sel eesmärgil on kohustatud:\na) võtma vastu üksnes loomi, kes on tõendatud või identifitseeritud vastavalt ühenduse asjaomastele õigusaktidele, silmas pidades eelkõige artikli 3 lõikes 3 osutatud sätteid. Sel eesmärgil kontrollib ta võib laseb kontrollida veterinaar- või muid saatedokumente, mis kuuluvad asjaomase liigi või kategooria juurde, ning kontrollib pisteliselt loomade märgistusi;\nb) ilma et see piiraks I lisa punkti B.3 sätete kohaldamist, tagama, et loomi hoitakse peatuspaikades samades gruppides, milles nad on algselt lähetatud, ning iga loomade saadetis paigutatakse täiesti eraldi kohta, mida kasutatakse vastavalt riikliku veterinaararsti nõuetele, et vältida mis tahes kontakti, mis võiks loomade tervislikku seisundit kahjustada;\nd) hooldama peatuspaigas viibivaid loomi ning vajaduse korral võtma vajalikud meetmed nende heaolu ja loomatervishoiunõuete täitmise tagamiseks;\ne) vajaduse korral kutsuma veterinaararsti,\n- et tagada asjakohane ravi loomadele, kes tema hoole all olles haigestuvad või saavad vigastuse, ning\n- et lasta vajaduse korral kõnealused loomad tappa, hukata või viia läbi eutanaasia vastavalt direktiivile 93/119/EÜ;\nf) kasutama personali, kellel on asjakohased oskused, teadmised ja ametialane pädevus ning kes on sel eesmärgil saanud erikoolituse kas ettevõttes või koolitusasutuses või kellel on samaväärne praktiline kogemus, mis lubab neil kõnealuste loomadega tegeleda ning tagada neile vajaduse korral asjakohase hoolitsuse;\ng) võtma vajalikud meetmed, et tagada kõikide peatuspaikades loomadega tegelevate isikute vastavus asjakohastele loomade heaolu sätetele;\nh) pidama registrit või andmebaasi teabe kohta, mis on kehtestatud I lisa punktis C.7, säilitama seda ning võimaldama pädevale asutusele sellele juurdepääsu vähemalt kolme aasta jooksul;\ni) teavitama pädevat asutust viivitamata kõigist ilmnenud eeskirjade eiramistest.\n1. Enne loomade peatuspaigast lahkumist teeb riiklik veterinaararst või pädeva asutuse poolt sel eesmärgil nimetatud mis tahes veterinaararst vastavalt II lisale selleks kohandatud teekonnaplaani märke, et loomad on võimelised teekonda jätkama.\nLiikmesriigid võivad ette näha, et veterinaarkontrolli jaoks tehtud kulutused kannab asjaomane ettevõtja.\n2. Asutuste vahelise teadete vahetamisega seotud eeskirjad käesoleva määruse nõuete täitmiseks nähakse ette direktiivi 91/628/EMÜ artikli 6 lõikes 3 sätestatud korras.\nKäesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1999.\nLuxembourg, 25. juuni 1997\n EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/29/EÜ.\n EÜT L 47, 21.2.1980, lk 1.\n EÜT L 315, 26.11.1985, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.\n EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.\n EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 94/953/EÜ (EÜT L 371, 31.12.1994, lk 14).\nÜHENDUSE KRITEERIUMID PEATUSPAIKADELE\nA. TERVISHOIU- JA HÜGIEENIMEETMED\n1. Iga peatuspaik peab:\na) olema varustatud kõigi ehitiste, seadmete, vahendite ja sõidukite nõuetekohase puhastamis- ja desinfitseerimisseadmetega;\nb) olema ehitatud materjalidest, mida saab kergesti põhjalikult puhastada ja desinfitseerida;\nc) olema enne ja pärast iga kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt riikliku veterinaararsti nõuetele.\n2. Peatuspaiga vastutav isik peab andma igale isikule, kes peatuspaika siseneb, puhta varustuse ja kaitseriietuse, mida kasutab üksnes see isik, ning võimaldama juurdepääsu eespool nimetatud esemete puhastamis- ja desinfitseerimisseadmetele.\n4. Peatuspaigad peavad olema vähemalt 24 tundi tühjad pärast maksimaalselt 6päevast kasutamist ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist ning enne uue saadetise saabumist.\nB. EHITIS JA VAHENDID\n1. Lisaks direktiivi 91/628/EMÜ lisa 1.A peatüki punkti 4 sätetele, mida kohaldatakse loomade peale- ja mahalaadimise transpordivahendi suhtes, peavad igas peatuspaigas olema kätesaadavad sobivad seadmed ja vahendid loomade pealelaadimiseks ja transpordivahendilt mahalaadimiseks. Kõnealustel seadmetel ja vahenditel peab eelkõige olema libisemist takistav põrandakate ning vajaduse korral peavad need olema külgkaitsetega. Sillad, rambid ja trepid peavad olema külgedega, reelingutega või muude sarnaste kaitsevahenditega, et vältida loomade mahakukkumist. Peale- ja mahalaadimisrambid peavad olema võimalikult väikese kaldega. Vahekäikudes peab olema põrandakate, mis vähendab libisemisohtu ning vahekäigud peavad olema ehitatud nii, et loomade vigastuste oht oleks minimaalne. Eelkõige tuleb hoolitseda, et sõiduki põranda ja rambi või rambi ja mahalaadimispiirkonna põranda vahel ei oleks märgatavat vahe või astet, mille tõttu loomad peaksid hüppama või mis võib põhjustada nende libisemist või komistamist.\n1. juulist 1999 peab kõikides peatuspaikades olema alaliselt piisav arv püsivaid või liigutatavaid rampe, mis on ehitatud ja mida kasutatakse nii, et loomad ei peaks peale- ja mahalaadimise ajal jalutama üles või alla suurema kalde all kui 20°.\n2. Kõigil peatuspaikades loomade majutamiseks kasutatavatel vahenditel peavad olema:\na) põrandakatted, mis vähendavad libisemisohtu ning ei põhjusta loomade vigastusi;\nb) katused ja piisavad külgkaitsed, et kaitsta loomi halbade ilmastikutingimuste eest;\nc) nõuetekohased tingimused loomade hoidmiseks, kontrollimiseks, vajaduse korral läbivaatuseks, söötmiseks ja jootmiseks ning sööda ladustamiseks;\nd) majutatavate loomade liikide jaoks piisav ventilatsioon ja drenaaž, võttes arvesse mahutavust;\ne) loomulik või kunstlik valgustus, mis on piisav kõikide loomade kontrollimiseks igal ajal. Vajaduse korral peab olema võimalik piisav avariivalgustus;\nf) seadmed nende loomade lõastamiseks, keda tuleb lõastada. Lõastada tuleb nii, et see ei põhjusta loomadele valu ega kannatusi ning loomad saavad raskusteta süüa, juua ja lamada;\ng) vastavalt asjaomasele liigile piisavalt ruumi, et loomad saaksid üheaegselt lamada ning pääseda kergesti joogi- ja söögikohtade juurde;\nh) piisavad allapanu varud. Allapanu peab olema asetatud igasse piirdeaeda vastavalt iga liigi vajadustele või majutatava looma kategooriale;\ni) olema ehitatud ja hooldatud nii, et vältida loomade kontakti mis tahes terava või ohtliku objektiga või kahjustatud pinnaga, mis võiks loomi vigastada.\n3. Peatuspaikades peavad olema nõuetekohased tingimused haigete, vigastatud või erijälgimist vajavate loomade hoidmiseks.\n4. Peatuspaikades peavad olema piisavad vahendid kõikide isikute jaoks, kes seal töötavad ja ruume kasutavad.\n5. Peatuspaikades peab olema nõuetekohane kord jäätmete hoidmiseks ja kõrvaldamiseks ning surnud loomade hoidmiseks kuni nende äraviimiseni ja hävitamiseni vastavalt direktiivile 90/667/EMÜ. \n1. Loomad laaditakse pärast saabumist viivitamata maha. Kui viivitus on vältimatu, tuleb loomadele tagada parimad võimalikud heaolutingimused, võttes arvesse ilmastikutingimusi ja ooteaegu.\n2. Peale- ja mahalaadimise ajal ei tohi loomi ehmatada, erutada või valesti kohelda, et tagada, et nad ei kukuks. Loomi ei tohi tõsta ega tõmmata peast, sarvedest, kõrvadest, jalgadest, sabast ega karvadest ega kohelda nii, et see põhjustaks neile liigset valu või kannatust. Vajaduse korral tuleb loomi juhtida ükshaaval.\n3. Loomade liikumiseks peatuspaigas:\na) tuleb ehitada liigutatavad vahekäigud, arvestades loomade karjainstinkti;\nb) tuleb loomade juhtimiseks kasutatavaid vahendeid kasutada üksnes sel eesmärgil. Võimaluse korral tuleks vältida elektrilööki tekitavate vahendite kasutamist ning mis tahes juhul võib neid kasutada üksnes täiskasvanud veiste ja sigade puhul, kes keelduvad liikumast, ning tingimusel, et löögid ei kesta üle kahe sekundi, on piisava vahega ning loomadel on ees ruumi, kuhu liikuda. Elektrilööke võib anda üksnes tagaveerandi lihastele;\nc) loomi ei tohi lüüa ning nende eriti tundlikke kehaosi ei tohi muljuda. Eelkõige ei tohi loomade sabasid purustada, väänata ega murda ning nende silmadest ei tohi kinni haarata. Loomi ei tohi lüüa;\nd) isikud, kes loomadega peatuspaigas tegelevad, ei tohi omada ega kasutada keppe või muid teravate otstega vahendeid. Keppe või muid loomade juhtimiseks kasutatavaid tööriistu võib kasutada tingimusel, et neid saab kasutada looma keha vigastamata või põhjustamata liigset kannatust.\n4. Saabunud loomi, kes on viibinud niiske ilmaga kõrge temperatuuri käes, tuleb jahutada asjakohaste vahenditega niipea kui võimalik.\n5. Loomade söötmine ja jootmine toimub nii, et tagada igale peatuspaigas viibivale loomale vähemalt piisav puhta vee varu ning piisav ja asjakohane sööt, mis rahuldaks tema kehalisi vajadusi looma viibimisel peatuskohas ning järgmisse söötmiskohta sõidu eeldatava kestuse ajal. Peatuspaigad tohivad vastu võtta loomi, kellel on vaja eritoitu, nagu noored vasikad, kes vajavad vedelat sööta, ainult juhul, kui kõnealustel loomadel on kaasas vajalik varustus ja personal nende vajaduste rahuldamiseks.\n6. Loomade seisundit kontrollib peatuspaiga töötaja loomade saabumisel peatuspaika ning vähemalt kord 12 tunni jooksul nende viibimise ajal peatuspaigas.\n7. Käesoleva direktiivi artikli 5 lõikes h osutatud registris peavad olema järgmised andmed:\na) iga saadetise mahalaadimise lõpu ja uuesti pealelaadimise alguse kuupäev ja kellaaeg;\nb) käesoleva lisa punkti A lõikes 4 sätestatud tervislikel põhjustel tehtud tühjendamise kuupäev ja kestus;\nc) iga saadetise veterinaarsertifikaadi/veterinaarsertifikaatide number/numbrid;\nd) mis tahes asjakohased märkused loomade tervise või heaolutingimuste kohta ning eelkõige:\n- peatuspaigas mahalaadimisel surnuna avastatud või seal viibimise ajal surnud loomade andmed ja arv,\n- mahalaadimise ajal või peatuspaigas viibimise ajal avastatud tõsise vigastusega loomade andmed ja arv või nende loomade andmed ja arv, kes ei saa teekonda jätkata;\ne) veoettevõtja ja autojuhtide nimed ja aadressid ning sõidukite registreerimismärgid.\n EÜT L 363, 27.12.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.


Keynes ja keinslus – paar tsitaati « VABALOG\nKeynes ja keinslus – paar tsitaati\nPraeguste struktuursete probleemide taustal võetakse üllatavalt tihti suhu Keynes’i nime ja seda majanduspoliitika õigustamiseks, millega Keynes tõenäoliselt poleks nõustunud.\nNYU ja austria koolkonnaga tihedalt seotud majandusteadlane Mario Rizzo on aga viimastel nädalatel hoos olnud ja juhtinud tähelepanu nendele Keynes’i seisukohtadele, millest miskipärast eriti ei räägita. Miks? Eks ikka sellepärast, et see seaks massiivse rahakühveldamise tõsise kahtluse alla:\nLisame siia veel tõsiasja, et praeguste probleemide taga pole mitte ainult Eestis struktuursed probleemid (mis tööd inimesed teevad ja mille järgi on nõudlust, millist haridust/oskusi selleks on vaja vs. milline on haridus ja oskused täna ) vaid ka USA’s, kus näiteks autotööstust on varsti juba aastakümneid riigiabiga hoitud kunstlikult suuremana kui ta oleks selleks, et kasumlikult edasi tegutseda. Loova-hävitamise takistamine või segamine on lihtsalt tulevaste probleemide edasi lükkamine kunstliku nõudluse abil, mida ei ole keegi nõus igavesti subsideerima.\nInfrastruktuurile tehtavad kulutused ei ole aga kohe kindlasti mingi absoluutne lahendus eriti kui hakatakse kiirustama ja loobutakse tasuvusanalüüsist selle nimel, et kõigi poliitikute valijatele oleks mingi präänik kuskilt tulemas kõrgema tööhõive nimel. Olukorras, kus eriti Eestil on vaja saada inimesed ehitusest välja ja tegema midagi, mille eest on nõus maksma mitte ainult eestlased vaid ka paljud teised. See tähendab ümberõpet ja kohanemist uute tingimustega väga paljudele ehitajatele ja kahjuks ka tootmisettevõtete töötajatele Eestis.\nSee surub esile aga järjekordse portsu küsimus, mis seotud nende inimeste vanusega, valmisolekuga ümber õppida, nende rahaliste võimaluste nagu ka täiend-/ümberõppevõimalustega. Mingit lihtsat ega kiiret lahendust mina siin ei näe – ainult keerulisi valikuid, mille langetamisel hakkavad olulist rolli mängima ka maailmavaatelised seisukohad.\nTeine Rizzo poolt väljatoodud Keynes’i tsitaat on samuti aktuaalne Eesti kontekstis:\nSotsiaalmaksule ülempiiri seadmisega on eestlasi juba viimased pool aastat ettevaatlikult harjutatud, kuid miks mitte kasutada võimalust terve sotsiaalmaksu olemus ülevaatamiseks? Nii või naa vajab tervishoiu rahastamine Eestis tõsiselt ümber mõtlemist ja indiviidikesksemaks kujundamist. Kindlasti mõjuks aga kohalikule ettevõtlusele turgutavalt sotsiaalmaksu alandamine, sest kui palgad on suht jäigad ja muutused neis on siiani veel üpris tagasihoidlikud, siis kõige laastavamalt mõjub praegune olukord just kohalike ettevõtete kasumlikkusele ja konkurentsivõimele.\nEraldi küsimus loomulikult, kas ka Eestis õnnestub pärast langetamist sotsiaalmaksu ka tagasi endisele tasemele tõsta või millise augu see eelarvesse jätab.\nveebruar 10, 2009, 9:46 p.l.\nKindlasti on ebaõige minna seda teed nagu meil praegu kavatsetakse teha: edastada osa sotsiaalkulusid ettevõtjatele ja jätta sotsiaalmaks samaks, mis enne. Kellele ja milleks me seda sotsiaalmaksu (33% !!!) siis maksame?\nSotsiaalmaks tuleks kaotada või viia hästi madalaks ning asendada see isikukohase kohustusliku tervise- ja pensionikindlustusega.\nVõtame näite. Keegi sõidab purjus peaga ennast vigaseks. Miks peavad teised töötajad tasuma selle inimese ravi eest ja töövõimetuspensioni? Või miks peaks keegi teine tasuma suitsetaja ravikulud tema kopsude raviks?\nPersonaalne kindlustus arvestaks kindlustusmaksu kehtestamisel inimese harjumuste ja varasema tegevusega. Kes elab vähem ohtlikku elu, see tasub ka vähem.\nveebruar 11, 2009, 6:28 p.l.\nSotsiaalmaksu kaotamisel ja isikukohase kohustusliku tervise- ja pensionikindlustuse kehtestamisel on vähemalt kaks puhtpraktilist raskust:\n1) valijad pole sellega lihtsalt nõus;\n2) ma võin kihla vedada, et ka see uus spsteem tuleks üks surra-murra, mille vundamendiks oleks lõppkokkuvõttes ikkagi riigi garantii. Vaata kasvõi praegust hoiupangandust, kus riigid garanteerivad hoiustajate säästud (garanteeriti ka enne kriisi, aga väiksemas ulatuses). Milline suurepärane ärimudel, millises sektoris veel on kasumid eraõiguslikud aga kahjumid avalikõiguslikud.\nTäiesti kindel, et see isikukohane eraõiguslik tervisekindlustus tuleks täpselt samasugune. Ma ei näe vähimatki shanssi, et näiteks juhul kui kindlustusselts X läheks pankrotti, ütleksime neile sajale tuhandele nüüdsest ilma kindlustuseta kliendile, et sorry poisid, teate küll risk ja reward, järgmine kord olge targemad ja valige parem kindlustusselts.\nveebruar 11, 2009, 6:46 p.l.\nAhjaa, üks asi veel. Pole üldsegi kindel, et suitsetajad on üldise sotsiaalkindlustuse juures koormaks. Kes teab, äkki nende peal see püsibki. Ma ei pea siin silmas mitte nende poolt tasutud aktsiisimakse, vaid seda et nad surevad (keskmiselt) kümme(?) aastat varem kui mittesuitsetajad. Ehk siis nemad ei kasseeri sisse neid pensione mille heaks nad kogu oma tööea jooksul makse maksnud ja ei kasseeri sisse ka suurt osa tervisekindlustust, mille heaks nad samuti kogu oma tööea maksnud.\nveebruar 12, 2009, 11:21 e.l.\n1. Nõustun, et suur (tõenäoliselt suurem) osa valijatest pole sotsiaalkindlustuse süsteemiga nõus, kuid ega neid keegi veenda pole ka proovinud. Kui teha selgitustööd ja asja seletada, siis võib arvamus muutuda.\n2. Era kindlustusseltsid on alati teatud riskiastmega, sellest ei saa kuidagi mööda vaadata. Samas, mis garantii on meil haigekassa näol? Kui raha puudu tuleb, siis ikka ja jälle riigi abi ning maksude tõstmine!\nPositiivse näitena võib tuua kohustusliku liikluskindlustuse ja kaskokindlustuse. Muidugi, ka nende juures on probleeme, kuid nad toimivad! Ja toimivad ilma riigi abi ja sekkumiseta.\nNii, et jään ikkagi oma seisukoha juurde, et vajalik oleks personaalne sotsiaalkindlustus.\nP.S. See suitsetajate kohta tehtud märkus on huvitav, kuid sisetunne ütleb, et kahju on ikka vist suurem, kui kasu. Keegi võiks selle kohta analüüsi teha. Ehk on juba tehtudki?\nveebruar 12, 2009, 1:59 p.l.\nTegelikult on sellise debati juures hoopis olulisem küsimus kuludest. Cato võib produtseerida kümneid Euroopa tervishoiusüsteemi suhtes kriitilisi pabereid, millest osad päris asjalikud, osad jälle anektootide ja selektiivse statistikaga täidetud.\nMida aga ma ei ole Catost leidnud, on veenev seletus miks ameeriklaste kulutused meditsiinile suhtena GDP-sse on kaks kohta kõrgemad kui Euroopas keskmiselt, aga vastu saavad nad samasuguse kvaliteediga meditsiiniteenuse. See on kõige fundmentaalsem küsimus, sest Cato ideoloogi järgi peaks asi olema ju risti vastupidi – suurem eraoslus peaks tõstma süsteemi efektiivsust ja kulude kokkuhoidu.\n(Ameerika ja Euroopa vastandamine on muidugi lihtsustatud lähenemine, lõpuks on mõlemal pool ookeani segasüsteem, USA-s küll oluliselt kõrgem eraõigusliku personaalse kindlustuse osakaal).\nveebruar 12, 2009, 4:37 p.l.\nMa ei arva, et sotsiaalmaksu peaks täiesti kaotama, kuid piirmäära kehtestamine on lihtsalt “common sense” kui soov on inimestele vähegi kõrgemat palka võimaldada. Ilmselgelt pole kõik inimesed ühel või teisele põhjusel ise suutelised enda tervisekindlustust garanteerima ja nende jaoks võiks solidaarsuse printsiibist lähtuvalt mingi summa siiski ka sotsiaalmaksust laekuda, kuid ilmselgelt mitte 33% ega 11%.\nTervishoiuga seotud kindlustused on kindlasti võimalik näiteks finantsinstitutsioonide/tehingute kindlustamisest eraldada ja seeläbi märksa sõltumatumaks taolisest pullist nagu praegu toimub teha. Kindlasti on täpsema analüüsi korral võimalik seade näiteks täiendava stabiilsusfondi nõue, kuid eks palju oleneb sellest, kui palju keegi on valmis maksma. Konkurentsile põhinev erakindlusts võimaldaks tagasisidet selle kohta, mis töötab ja mis mitte, osalejatele. Kuna otsused on detsenraliseeritud, siis on võimalik süsteemi pidevalt täiendada ilma mingi poliitilise tahte või koalitsioonita. Küsimus ei ole niivõrd ideaali saavutamise võimalikuses kuivõrd selles, kumb süsteem suudab paremini kohaneda erinevate muutustega – kas see, mis on tsentraliseeritud ja kus indiviidi huvid on teisejärgulised või detsentaliseeritud, kus indiviidi huvidest lähtumine tagab ka kasumlikuse.\nSuitsetajatega on see probleem, et mõned peavad väga kaua vastu ja nende ravikulud on tavaliselt kõrgamad samas kui osa loobub enne kui asi väga hulluks läheb ja nendega kaasnevad varasemast tegevusest tulenevad tüsistused koos kuludega.\nKui otstarbekas on rääkida Cato uurimustest (eriti negatiivselt) ilma konkreetsetele näidetele viitamata? Ei pea mõtekaks diskussiooni edasi arendada institutsioonide seisukoha najal, kus tegelikult inimesi ja arvamusi märksa rohkem.\nKui aga jutt juba Cato’le läks, siis nende tervishoidu käsitlev osa veebist (http://www.cato.org/researcharea.php?display=6) paistab silma eeskätt sellega, et jutt on eelkõige USA keskne ja kuludele orienteeritud. Lisaks sellele on debatt USA viimased paar aastat kohe kindlasti olnud eeskätt kuludele orienteeritud. Tõenäoliselt üks paremaid ülevaateid teemast on Arnold Klingi “Crisis of Abundance”, milles välja pakutu võiks ka Eestile sobida.\nUSA suurte kulutuste taga on seotus tööandjaga (tema peab sind kindlustama) ja regulatiivsete piirangutega, mis sunnivad kindlustajaid pakkuma pakette, millest on huvitatud eelkõige seadusandjad ja tervishoiu bürokraatia. Tulemus on süsteem, kus indiviid ei tea enda tervihoiukuludest ning tarbib teenust maksimunimi. Tagasiside süsteem puudub.\nMinul isiklikult ei olnud keeruline Cato lehelt selgitavat uurimust leida:\nWhy Health Care Costs Too Much (1994!)\nveebruar 17, 2009, 4:24 p.l.\nsee suitsetamise märkus oli lihtsalt mõttevälgatusena õhku visatud, ma pole seda uurinud.\nTeemase tagasi. Kõigpealt Cato. Ma pole nende suhtes kriitiline per se. Aga ideoloogiliselt laetud mõttekodadega on ikka nii, et vastused on ette teada, enne küsimustegi esitamist. Supplysideritel on alati lahenduseks (käigu see siis eelarvedefitsiidi, globaalse soojenemise või kodutute koerte kohta) – tuleb alandada makse . Sotsidel samamoodi, mis iganes küsimus, lahenduseks ikka, reguleerida, reguleerida, reguleerida.\nJa eks selektiivne statistika, interpretatsioon vastavalt vajadusele, kehtib nii paremal kui vasakul. Vaata kasvõi seda kuidas Kling ja Liebowitz (http://www.cato.org/pubs/pas/pa211.html) kritiseerivad Ameerikas tervishoiu (premium medicine) ebavajalikku ületarbimist kui peamist põhjust üleliigsete kulude tekitajana. Teisalt sealsamas Catos näiteks Michael Tanner (http://www.cato.org/pub_display.php?pub_id=9272) tõstab selle tarbimise just kilbile, kõik need miljonid MRI, CDS, BRP-d jne.\nÜhesugust tõsiasja interpreteeritakse erinevalt kuna eesmärgid on erinevad. Kling tahab kritiseerida Ammerika kõrgeid kulutusi ja viitab ebavajalikele protseduuridele, Tanner tahab peedistada eurooplaseid ja ütleb, et näe meil tehakse hoopis rohkem selliseid ja selliseid protseduure.\nVõi teine näide. Tihti tuuakse näiteks Hong-Kong kui väga konkurentisvõimeline majandus. Mis on enam-vähem tõsi. Siis viidatakse Hong-Kongi madalale maksusüsteemile. Mis on ka enam-vähem tõsi. Ja siis tehakse asi kausaalseks. See on aga juba vaieldav. Miks selles kontekstis näiteks „unustatakse“ ära, et maa Hong-Kongis kuulub valitsusele ja aitab neil lisatulu teenida. Enamike teiste riikdie jaoks poleks see mõeldav lahendus. Või msi veelgi olulsie, kontrollides sellises spetsiifilises kohas maad, Hong-Kongi valitsus valib (ja juhib sellega majandust) kellele ja mis tingimustel rentida. Pole imestada, et enamik Hong-Kongi olulsi sektoreid on riigi oamnduses või mingis kvaasisuhtes riigiga.\nMa saan aru, et nii sina Jüri kui ka Paul (Sotsiaalmaks tuleks kaotada või viia hästi madalaks ning asendada see isikukohase kohustusliku tervise- ja pensionikindlustusega.) eeldate, et riigile jääb siiski oluline roll. Küll mitte teenuse pakkujana, aga reguleerija, järelvalvaja, seaduste kehtestaja, inspekteerijana. Lõpuks ka Kling räägib sellest, kuidas riik peaks tegema seda, teist ja kolmandat.\nMis aga juhtub ikkagi sellisel juhul kui süsteem failib. See pole nurgapealne saiapood, mille kokkukukkumine ei muuda midagi, see on meditsiin. Me ei suuda isegi autotootjat lasta failida kuigi auto on täielikult asendatav kaup, siis meditsiin on veelgi tundlikum. Kas riik jääb ikka „last resort“ garanteerijaks? Kui ta on niikuinii süsteemi püstipanija, järelvalvaja ja reguleerija, kas tal pole siis moraalset kohustust ka selle toimimist tagada. Mulle tundub, et paljud inimesed hindavad meditsiini tomimist teistmoodi kui teiste ärivaldkondade oma. Kui tesite puhul nähakse eesmärgina õnnestumisele (ja pole midagi hullu kui õnnestuta) ning seetõttu ollaske valmis rohkem riskima, siis meditsiini puhul on eesmärgiks hoopiski rohkem mitte ebaõnnestumine…\nAga ma küsiks konkreetsemalt. Sa ütled “Tõenäoliselt üks paremaid ülevaateid teemast on Arnold Klingi “Crisis of Abundance”, milles välja pakutu võiks ka Eestile sobida.” Kuna sa oled seda ilmselt lugenud, siis sa tead kui palju kordi Kling räägib “kultuurikontekstist”, et ameeriklastel on nii arstide kui patsientide poolt eriline kultuur, et Ameerika kultuur väärtustab teistsuguseid eelistusi, et selles või teises tendentsis võib näha kultuurilisi peegeldusi. Ka sinu arvates on ka Eestis Ameerikalik kultuur, et meile võiks sobida Klingi pakutu?\nKirjutad: “USA suurte kulutuste taga on seotus tööandjaga (tema peab sind kindlustama) ja regulatiivsete piirangutega, mis sunnivad kindlustajaid pakkuma pakette, millest on huvitatud eelkõige seadusandjad ja tervishoiu bürokraatia. Tulemus on süsteem, kus indiviid ei tea enda tervihoiukuludest ning tarbib teenust maksimunimi. Tagasiside süsteem puudub. Why Health Care Costs Too Much (1994!) http://www.cato.org/pubs/pas/pa211.html”\nVaata, see ei anna ikkagi vastust küsimusele, miks ikkagi Euroopas on kulutused kaks korda madalamad. Sest Euroopas on sama süsteem, tagasiside puudub, indiviid ei tea oma tervishoiukuludest jne. Ometi, kulud kaks korda väiksemad.\nKling astub sammu edasi ja ütleb, et peamine (NB!) põhjus on Ameerika premium medicine, et Ameerika kultuur väärtustab premium medicine tarbimist (ja tema aravtes siis ka “ebavajalikku” tarbimist).\nKlingi juures mulle meeldib see, et ta ei võta hoiakut, et “mina tean, tean, tean mis on viga ja, et tean, mida tuleb teha.” Ta on tunduvalt paindlikum. Ütleb, et ideaalset süsteemi pole. Et tõenäoliselt jääb ikagi mingi riigi-era segasüsteem. Et meditsiinis on tõepoolest teatud faktorid, mis eristavad seda muust ärist.\nAga tema nõrkus tuleb minu arvates ettepanekutest. Esiteks, need on väga üldised. Ilmselt taotluslikult. Teiseks, ta ei seleta väga täpselt kuidas see uus süsteem aitab isoleeritusest üle saada. Lõpuks on ka praegu USA-s erakindlustus ja tarbija on hindadest isoleeritud. Ma ei saa aru, miks ei ole neil erakindlustustel motivatsiooni teenuse pakkujatega hindade üle kaubelda. Okei, trarbijal pole, sest tema on hinadest isoleeritud, aga kindustusseltsid. Kling mainib möödaminnes, et kindlustusseltsidel pole seda motivatsiooni, aga ei selgita lahti. Kui üks autofirma on püsti pannud mingi oma kindlustusseltsi, peaks tal see motivatsioon töötama ju turbokäigul.\nveebruar 17, 2009, 5:09 p.l.\nAhjaa, et oleks selge, sotsiaalmaksu ülempiiri paika panemist ma toetan (kuigi natuke ärritab see, et jälle kärbitakse makse ülevaltpoolt), küll aga olen ma skeptiline grandioossete reformide suhtes.\nveebruar 18, 2009, 4:50 p.l.\nSuitsetamisest: mulle tuli sinu jutu peale muide meelde, et mingi taoline uudis käis mingi hetk läbi küll, et mingi uuringu kohaselt hoiab suitsetajate varajane “lahkumine” tervihoiukulusid kokku.\nIdeoloogilisest kallutatusest: nõustun sellega, et ideoloogia kallutab inimesi, kuid vaevalt, et liberaalses mõttekojas nagu Cato rohkem kui näiteks akadeemilisemas õhkkonnas mõnes ülikoolis, kus on samuti põhjust küsida, et kes siis uurimust rahastas, eriti Euroopas.\nTanner ja Kling: minu arvates juhivad Kling ja Tanner tähelepanu n.ö. sama mündi erinevatele külgedele. Tanner räägib sellest, mida USA süsteem võimaldab samas kui Kling peatub sellel palju see maksab ja mida selle eest üldse annab. Kling juhib tähelepanu sellele, et USA süsteemil on puudused ja Tanner sellele, et universaalne kaetus ei tähenda veel universaalset teenust. Minu arvates ütleb see Cato avatuse kohta üpris palju, et tervisekindlustusele lähenetakse mitmest erinevast vaatepunktist.\nMa arvan, et kommentaarides või blogis põhjaliku tervishoiusüsteemi reformikava on natuke palju oodata, kuid nõustud ehk sellega, et meil samas vaimus Eesti tervihoiusüsteem jätkata ei saa. Ma arvan, et sellel teemal on veel põhjust küllaga kirjutada.\nKlingi argument kultuuriga seoses on eelkõige, et inimesed USA’s tahavad (ja on harjunud saama) võimalikult palju, kuid maksumusest puudub sageli ettekujutus. Nii võetakse süsteemist maksimum. Meil lihtsalt maksad ja kui tahad teenust, siis kas ei saa või ootad mitu kuud. Ma julgeks väita, et meil on reformimiseks natuke paremad võimalused, sest saaks vähemalt järjekordade kaotamist lubada.\nKling on minu arvates suht selgelt välja öelnud ka veebis, et “premium medicine” ajab kulutused kõrgeks, kuid selle taga on eelkõige isoleerimisest tulenevad ajendid, mis on vorminud ka kultuuri.\nMiks on Euroopas kulutused kõrgemad peaks samast artiklist selguma nagu ka konkreetsed ettepanekud ja isoleerituse vähendamine.\nveebruar 20, 2009, 7:36 p.l.\nMa ei arva, et praegused tervisekindlutuse süsteemid on täiuslikud, kuid nad pole ka staatilised ning muutuvad pidevalt nii ehk naa. Võib ju öelda, et toimub kohanemine turuguga, toimuvad reformid, parandatakse, täiendatakse süsteeme. Sotsiaalmaksu ülempiiri sättimist võiks kaaluda. Samamoodi näiteks sotsiaalmaksu jagamist tööandja ja töövõtja vahel. Erakindlutuse ja inimeste isikliku rahakoti osa suureneb samuti. Aga ma olen väga-väga skeptiline grandioossete reformide suhtes. Paradoksaalsena mõjub Kling ise vahel nagu plaanikomitee esimees, kes tõmbab paberile jooni ja kavasid, räägib kuidas asjad hakkavad toimima ja inimesed käituma.\nLõppkokkuvõttes pole tema jutt siiski ei midagi muud kui spekulatsioon. Me teglikutl saakime teada seda kuidas “päris kindlustus” reaalselt toimima hakkab, alles siis kui see “päris kindlustus” päriselt tekiks. Enne seda on tegu ikkagi spekulatsioonide, lootuste, ootuste ja arvamustega. Meil pole kusagilt võtta toimivaid näidiseid ja võrdlusi. Neis limiteeritud kohtades, kus midagi sellesarnast tehtud – näiteks hambaravis Ameerika Ühendriikides asi toimib umbes sellisel “päris kindlustuse” põhimõttel ning tulemused pole sugugi üheselt mõistetavad.\nPaljud räägivad, et meditsiin on eriline ja seda ei saa võrrelda kõigi teiste sektorite. Cato mehed muidugi sellega nõustuda ei taha. Tesialt nad siiski kõhklevad ka ise paljdues asjades. Näiteks Kling ütleb, et kindlutuse kohustuslikkus on talle raske küsimus. Justnagu ei tahaks, aga teisalt free riderite probleem on suur.\nPole ka väga selge, kas kliendid ikkagi oleksid võimelised kauplema teenustepakkujatega mingit ravimite, protseduuride, operatsioonide või mis iganes meditsiiniteenuse vajalikkuse ja hinna üle. Kling pakub välja umbmääraselt, et tarbijaid tuleks harida (riigi poolt).\nAga siin on kaks nüanssi. Esitesk, üks Klingi kriitik on viidanud, et tänapäeva ostmiskultuurile jaekaubanduses. Turul kauplemise kultuur on kadunud, Wal-Martist (või Eesti puhul Rimist) ostetakse ilma kauplemiseta ja selline käitumine on juurdunud. Wal-Mart on vahendaja, tarbija ja tootja vahel, tegelikult toimub ka siin tarbija ja tootja isoleerimine. Kling räägib vastu, et nn Türgi bazaari kultuuri saaks ju (taas)kasvatada ja õpetada. Ta toob anekdootlike näiteid, kuidas ise hambaarsti juures kaubelnud teenuse hinna ja sisu üle. Enamik muid inimesi aga siiski ei käitu ja muu arstiabi on selles mõttes hambaarsti teenusest siiski üüratult teistmoodi.\nMinu arvates pole aga küsimus mitte ainult kultuuris ega harjumuste muutmises. See, et paljudes kohtades on inimesed ennast toodetest isoleerinud, kauplemise unustanud ja usaldanud selle agentide (tervishoiu puhul kindlustusfirma, toiduainete puhul jaekaupmeeste kätte) – paljuski on see protsess vabatahtlik ja turumajanduslik. Enamike iniemste jaoks on see ratsionaalene turumajanduslik valik, Rimi hüpermarketis on 50 000 erinevat kaubaartiklit, on väga hea, et keegi teeb minu eest selle valiku ja hinnakauplemise ära. Kui ma kõike seda ise teeksin, kulutaksin ma tohutult aega, raha ja oma intelektuaalset kapitali.\nErinevaid ravimeid ja mesitsiinilisi protseduure on tuhandeid, see oleks minu jaoks hiiglaslik kulu ennast sellega kurssi viia, las teeb parem agent selle ära. Pealegi, kas ma ikka suudaks lõppkokkuvõttes võrdselt kaubelda 8 aastat meditsiini õppinud arstiga. Ma töötasin aastaid tagasi Eestis tegutseva rahvusvahelise ravimifirma heaks. Lihtne reegel, kui uus ravim tuli turule, oli vaja info viia kõigepealt eriastideni. Perearstid vahivad neile suu ammuli alt üles ja teevad seda mida eriarstid ütlevad. Kui meditsiiniharidusega perearstid ei vaidle/kauple eriarstidega, kuidas seda suudaks teha inimene tänavalt.\nMuuseas, samast ajast sain ma kogemuse, et eriarstid on kõik testosterooni täis mehed, õudsad geeniused kõik, neile kõlbab alati ainult kõige uuem, kõige kallim protseduur ja ravim.\nVeel üks nüanss. Minu arvates on arstiteenuse pakkumise poolel, sisenemisbarjäär väga kõrge ja arstid on nagu üks suur korporatsioon. Willem Buiter kunagi mainis, et juristidel ja arstidel on loomulik kalduvus monopoolsusele…


Teisipäev 19. november Kell 09.00 toimub vallavalitsuse istung. Osalevad abivallavanem Enn Pung, abivallavanem Marge Raja, finantsjuht Liivi Hansen ja vallasekretär Heldi Laks....\nAnija vallavolikogu korraline istung toimub 21. novembril kell 9.00\nAnija valla Lastevanemate Kool kutsub noori peresid loengule\nSeoses eesti.ee elukohateate e-teenuse sulgemisega ja uue e-rahvastikuregistri portaali kasutuselevõtuga ei ole võimalik ajavahemikul 13.-24.11.2019 esitada e-elukohateadet. ...\nTeisipäev 12. november Kell 09.00 toimub Anija vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni koosolek. Kell 18.00 osaleb abivallavanem Marge Raja Anija valla beebipeol Kehra...\nAnija vallavalitsuse nädala eelinfo 11.11 - 15.11.2019\nKehra Linnavalitsuse 03.11.1995 korraldusega nr 91 „Uute tänavate nimetamisest" nimetati Kehra linna ja Lehtmetsa küla piiril kulgev tänav Piiri tänavaks. Piiri tänavat senini ehitatud ei ole....\nLiikluspinna Piiri tänav kehtetuks tunnistamine ja liikluspinna Aiandi tänav ruumikuju muutmine\nRippsild raudtee kõrval on liiklemiseks valmis.\nSilla remont Kehras on lõppenud\nTeisipäev 05. november Kell 08.00 osalevad maakorraldaja Mait Paasik ja referent Ilsia Väli Maaameti poolt korraldatud koolitusel Pärnus. Kell 10.00 teostab ehituskomisjon...\nAnija vallavalitsuse nädala eelinfo 4.11 - 8.11.2019\nAnija vallas algas 1. novembrist aasta lõpuni kestev kampaania, mille eesmärk on saada registrisse juurde uusi vallakodanikke. „Seekord otsustasime kõnetada oma inimesi humoorikate...\nAasta muinasjutulisim aeg on peagi käes - langev lumehelves, aurav kakaotass, küünlaleek, mandariinide ja piparkookide lõhn, lihtsus ja põhjamaine kargus, soov veeta aega koos, juttu vesta, olla...\nVabariigi aastapäeval tunnustasime "Anija valla aasta tegu 2018" konkursil aasta sporditeo kategoorias Alavere Põhikooli õpilast,Katarina Heleena Vahtrat saavutuse eest Kimura Shukokai...\nAlavere Põhikooli 8. klassi õpilane Katarina Heleena Vahtra saavutas Euroopa meistrivõistlustel karates auhinnalise III koha\nAnija vallavalitsus ootab 30. oktoobrist 30. novembrini kõigi ideid Kehra linna keskuses planeerimise osas geoinfosüsteemis EVALD. Kehra kui Anija valla keskuse ühine planeerimine on...\nOleme saanud teateid ja pahaseid kommentaare kustunud tänavavalgustuse ja heakorra teemadel. Seoses sellega soovime inimesi üles kutsuda teada andma, kui märgatakse, et midagi on korrast ära....\nTänavavalgustusest ja heakorrast vallas\nSeoses vallavalitsuse arengupäevaga on kolmapäeval, 30 oktoobril vallavalitsus suletud. Palume vabandust ebamugavuste pärast ja täname mõistva suhtumise eest.\nVallavalitsus 30.10.2019 suletud\nTeisipäev 29. oktoober Kell 09.00 osaleb abivallavanem Marge Raja Haridus- ja Teadusministeeriumi infopäeval haridusvaldkonna juhtidele. Kolmapäev 30. oktoober ...\nAnija vallavalitsuse nädala eelinfo 28.10 - 1.11.2019\nAnija Vallavalitsus korraldab Kehra linna ja Lehtmetsa küla korterelamute puulehtede tasuta äraveo eelneva registreerumise alusel. Ühe kinnistu kohta on võimalik tasuta ära anda kuni 10 ning...\nAnija Vallavalitsus korraldab puulehtede tasuta äraveo Kehra linna ja Lehtmetsa küla korteriühistutele.\nKohalikud omavalitsused on alates 2018. aasta kevadest kasutanud noortegarantii tugisüsteemi, et välja selgitada haridusest ja tööturult eemale jäänud noored ning pakkuda neile tuge. Pooleteise...\nAnija Vallavalitsuse 16.10.2019 korraldusega nr 2-3/516 algatati Anija valla Kehra linna Aia tn 2 maaüksuse ja lähiala detailplaneering. Detailplaneeringu eesmärk on kinnisvaraturu nõudlusele...\nEsmaspäev 21. oktoober Kell 09.00 toimub elanikekampaania koosolek. Teisipäev 22. oktoober Kell 10.30 osalevad vallasekretär Heldi Laks,...\nAnija vallavalitsuse nädala eelinfo 21.10-25.10.2019\nSotsiaalkindlustusamet sai valmis esimese proaktiivse teenuse ning avas täna oma iseteeninduse, kus esimesena saavad lapsevanemad kasutada taotlustevaba perehüvitiste teenust. Amet maksab iga...\nSenine vallavolikogu esimees Toomas Tõnise teatas, et soovib end taandada volikogu esimehe kohalt, et vähendata koormust töistes tegemistes ning esitas uueks esimehe kandidaadiks ka varem seda...\n16. novembril 2019 toimub Anija vallas kodumajapidamises tekkinud ETERNIIDI kogumisring. Eterniidi kogumisringile saab registreeruda ajavahemikus 14.10 - 11.11.2019 . Äraantava eterniidi...\nEterniidi kogumisring 16. novembril Anija vallas (ETTEREGISTREERIMISEGA!)


KA II LIIGA ALISTAS TARVA\nPühapäeval, 23.märstil, pidas Rapla KK II liiga meeskond oma esimese veerandfinaalmängu, vastaseks Rakvere Tarva II meeskond. Ette rutates võib öelda, et just nagu esindusmeeskondade duellis, väljus võitjana Rapla meeskond.\nMängu alguseks olid ilmselgelt paremini valmis Rapla noormehed. Neli minutit hoiti enda korv puutumatuna ja ise visati samal aja 12 silma. Kuuendal minutil juhiti veel 18:5, kuid seejärel "ärkas" ka Rakvere. Esimene veerand lõppes tulemusega 23:19. Sarnaselt mängu avaminutitega alustas Rapla paremini ka II neljandikku ning kasvatas edu 11 silmani. Veerandi teise poolega anti aga 7 punkti tagasi ja poolajaks lahutas meeskondi taaskord 4 punkti. Kolmandal veerandil hoidis initsiatiivi kindlalt Rapla ja enne otsustavat 10 minutit oldi eduseisu 69:55. Neljanda veerandil oli punktilisa visa tulema ja Rapla poisid jäid seitsmeks minutiks korvita. Tarvas jõudis juba ohtlikult lähedale ja läks juhtimagi 73:72. Õnneks leidsid viimasel minutil raplakad kindluse. Anders Uusmehe korvidest ja Karl Gustav Soo vabaviskest vormistati võidukas lõpptulemus 77:73. Rapla KK resultatiivseim oli kohtumises Rauno Meister 18 punktiga, lisaks noppis ta ka 9 lauapalli. Ott Krusell ja Karl Gustav Soo tõid 14 silma ning laupalle said vastavalt kätte 7 ja 8. Seeria korduskohtumine toimub 27.märtsil kell 18:30 Rakvere Spordihallis. Video


JJ Benítez: on kirjanik Caballo de Troya taga | Praegune kirjandus\nJuan Ortiz | | Ulme, Kirjanikud, Raamatud\nJJ Benítez on üks kõigi aegade kuulsamaid ja enim tõlgitud Hispaania ajakirjanikke ja kirjanikke. Ehkki ta sai spetsiaalsest saagast tuntuks peaaegu kogu planeedil, Troy hobune, arendas ka edukat ajakirjanikukarjääri. Selle tõestuseks on tunnustus tema ulatuslikule karjäärile 2021. aasta Navarra ajakirjanike auhinnaga.\nLisaks Benítez on suurema osa oma elust pühendanud saladuste lahendamisele (peamiselt seotud ufoloogiaga). Tegelikult otsustas ta 70. aastate lõpus loobuda professionaalsest ajakirjandusest, kahjustades oma kirge ufode vastu. Praeguseks on Navarra kirjanik on müünud üle 15 miljoni eksemplari esseede, ilukirjanduste, uurimistekstide ja luule vahel.\n1 Trooja hobuse saaga\n1.1 Jeruusalemm (1984)\n1.1.1 Teised Trooja hobuste sarja raamatud\n2 Mina, Jules Verne (1988)\n3 Minu lemmik ufod (2001)\n4 Kollane katastroof (2020)\n5 JJ Benítezi elulugu\n5.1 Ajakirjaniku aeg\n5.3 JJ Benítezi raamatute omadused\n5.4 JJ Benítezi romaanide loetelu\n7 JJ Benítez täna\nSaaga Troy hobune\nSee sari kujutab endast teekonda ajas kelle eesmärk on teada inimkonna ajaloo tuntuima inimese: Naatsaretlase Jeesuse "tegelikku elu". Sellise argumendiga oli vaidlus enam kui tagatud. Järelikult kogus Benítez hea arvu kriitikuid, eriti katoliku kiriku ja konservatiivsemate kristlike häälte sees.\nKuid see on vaieldamatu Troy hobune Hispaanias hinnatakse seda kui kirjandusklassikat. Kindlasti on alates 1984. aastal ilmunud esimesest köitest ilmunud selle süžee Hispaania kollektiivses kujutluses. Praegu on sellel saagal leegionid järgijaid kogu maailmas; Selle tõestuseks on arvukad rühmad ja foorumid sotsiaalvõrgustikes.\nAlustage reisi minevikku; lugeja viiakse AD 30-ni, täpsemalt ajavahemikus 30. märts kuni 9. aprill. Sündmused on jutustatud üksteist peatükki, üks päevas. Raamat tõstatab üle saja küsimuse ja mõtiskluse (mõned neist on mõnevõrra okkalised) tegelase kohta, kelle ohverdamisest sai alguse kristlus.\nJeruusalemm. Hobune ...\nTeised Trooja hobuste sarja raamatud\nMina, Jules Verne (1988)\nTema kirjandusliku mõju kohta autor Pamplona on korduvalt avaldanud imetlust Jules Verne'i töö vastu. Lisaks tegi Benítez üksikasjaliku analüüsi prantsuse kirjanikust ja dramaturgist, mis pälvis sel ajal talle "visionääri" kvalifikatsiooni.\nBenítezi sõnadega Mina, Jules Verne on raamat, mis eesmärk on näidata "varjatud nägu" mees, keda paljud peavad "Teaduse prohvet." See on kahtlemata väga ainulaadne tekst võrreldes kõigi teiste prantsuse autori elule, inspiratsioonile ja loomingule keskendunud tekstidega.\nMina. Julio Verne\nMinu lemmik ufod (2001)\nKogumiku teine köide Peaaegu salajased märkmikud, eSee on ufoloogide jaoks asendamatu tekst, vastavalt selle konkreetse uurimisvaldkonna spetsialistidele. Selle muljetavaldav sisu -tundub olevat kirjutatud noorele publikule- hõlmab enam kui kolm aastakümmet Benítezi tehtud uuringuid.\nTeiselt poolt pakub raamat lugejale rohkem kui 450 pilti, millest 110 vastavad autori joonistele. Lisaks näidatakse avaldamata illustratsioone (nagu näiteks mõne 29.000 XNUMX aasta tagune astronautide maal). Samamoodi Benítez süüdistab NASA-d valetavas asutuses ja püstitab huvitavaid mõistatusi; üks neist on "miks te ei läinud Kuule tagasi?"\nMinu lemmik ufod (...\nKollane katastroof (2020)\nKollane katastroof on Benítezi viimane väljaanne, kes valmistas selle ette kruiisilaeva pardal, kui Euroopas puhkes Covid-19 pandeemia. Raamatu kohta märkis autor: “see on huvitav psühholoogiline portree rahva seast usuvad mõned teatud rahvustest inimesed, et nad on teistest üle, vaatavad teid tõelise põlgusega, kuid kartsid sama palju kui meie ...\nLisaks sõna "kollane" pealkirjas osutab päritolule (tõenäoliselt WHO andmetel) Hiina viirus see on XNUMX. sajandil radikaalselt muutnud "normaalsuse" mõistet. Seetõttu kajastab see raamat suurepäraselt seda, kuidas surmahirm ei erista sotsiaalset staatust ega päritolukohta.\nSuur katastroof ...\nJJ Benítezi elulugu\n7. septembril 1946 sündis Hispaanias Pamplonas Juan José Benítez. Noorukieast alates töötas ta maali ja keraamikaga seotud ametites. Nagu ta ise on öelnud, oli ta alati väga uudishimulik poiss ja huvitatud teada saada, mis tema ümber toimus. Mitte asjata, Ta otsustas õppida Navarra ülikoolis infoteadusi (lõpetas 1965. aastal).\nIgal juhul ei eitanud Hispaania intellektuaal kunagi ühtegi küsimust, hoolimata sellest, kui avalik arvamus seda vastuoluliseks pidas. Benítez pole ka eriti hoolinud häältest, mis seavad kahtluse alla tema väidetava teadusliku ranguse puudumise ja süüdistavad teda liigses spekulatiivsuses. Igal juhul, miljonid lugejad üle kogu maailma teavad juba tema uurimismeetodeid.\nPärast Navarra ülikooli lõpetamist Benítez alustas ajalehe tööd 1966. aastal Tõde, Murcias. Siis läks see läbi Herald Aragonist ja Põhja Teataja Bilbaost. Eelnimetatud meedias oli ta eriesindajana erinevates Euroopa paikades ja reisis üle kogu maailma.\n1970. aastatel, Navarrese ajakirjanik keskendus ajakirjanduslikule tööle ufoloogia poole (Praegu peetakse teda selles küsimuses maailma autoriteediks). Paralleelselt viis ta läbi Torino surilina uurimise ja kogus Hispaania õhujõududelt võimalike UFO-vaatluste kohta dokumente.\n1979. aastal loobus Benítez lõplikult ametlikust ajakirjandusest, et pühenduda täielikult oma isikliku huvi uurimisele. Kuna tegemist oli informatiivse kavatsusega protsessidega, hakkas Pamplona intellektuaal avaldama oma uurimiste järeldusi. Seega Pole liialdus öelda, et uuringud tegid temast viljaka kirjaniku, tänaseks on välja antud üle 60 raamatu.\nBenítez on mitu korda öelnud, et kirjutamine nõuab teadmist, kuidas lugu rääkida. Selles punktis on ilmne, et ta õppis edastama oma kirge paranormaalsete sündmuste vastu või raskesti mõistetav. Nii ilmus tema esimene väljaanne: UFO: SOS inimkonnale (1975), millele järgnesid head müüginumbrid, näiteks essee Jahve astronaudid (1980) y Külastajad (1982).\nJJ Benítezi raamatute omadused\nJJ Benítezis ühendatakse uurija ja kirjaniku ülesanded ühes. Selle kombinatsiooni tulemuseks on teos, mis sisaldab luulet, esseesid, filosoofiat ja romaane. Kuid see ei puuduta ainult mitmekülgsust, vaid kirjeldavat mahtu, analüütilist sügavust ja stiililist käsitlemist vastavalt käsitletava kirjandusžanri nõudmistele.\nNiisiis näib, et Hispaania kirjanik suudab kõike kajastada, kuna tal on tunnustuseks detektiivromaan ja dokumentaalfilm, Eksisteeris veel üks inimkond (1977). Lisaks on telesari, Lummatud planeet, mis on struktureeritud kolmeteistkümnes episoodis, mis edastati ajavahemikul 2003–2004. Teisisõnu, Benítezil pole lugude rääkimisel ja murede väljendamisel mingeid piiranguid.\nJJ Benítezi romaanide loetelu\nLuciferi mäss (1985)\nPunane paavst (Oliivipuu hiilgus) (1992)\nSuur kollane katastroof (2020).\nArvestades JJ Benítezi tehtud uurimistöö tüüpi, on ilmselt paratamatu, et pärast peaaegu pool sajandit kestnud karjääri poleks ruumi kriitikale ja vaidlustele. Kõige olulisemate süüdistuste hulgas on autori eelistus oma intuitsiooni teaduslikust rangusest kaugemale viia, mida ta tunneb väljapääsmatuks.\nSelles mõttes on Navarra kirjanik seda väitnud annab väärtuse emotsioonidele ja instinktidele kui inimese põhilisele osale. Teda süüdistati ka Urantia raamat. Tegelikult polnud süüdistusel õiguslikku alust, seetõttu esitas Benítez vastuhagi (mille ta ka võitis). Tuleb märkida, et kõnealune tekst on olnud üldkasutatav alates 1983. aastast.\nJJ Benítez täna\nJuan José Benítez on seda erinevates hiljutistes intervjuudes selgeks teinud jätkab väga mitmekesise iseloomuga projektide uurimist ja kirjutamist. Nii palju, et Seitse (2020) ütles: "Mul on 140 projekti, ma tean, et ma ei kavatse neid täita." Üks on kindel, et ta jätkab postitamist, kui talle meeldib, kuna üks tema ikoonilisemaid fraase on:\n"Ma ei kirjuta kellelegi meeldimiseks."\nTäielik tee artiklini: Praegune kirjandus » literatura » Raamatud » JJ Benítezi raamatud


Eesti viipekeele kursused algajatele ja edasijõudnutele - THINK Eesti koolituskeskus\nEesti viipekeele kursused algajatele ja edasijõudnutele\nKas soovite eesti viipekeele õpet oma töökohal või koolis? Võtke meiega ühendust ning organiseerime selle Teile, asukohast sõltumatult üle Eesti!\nKas teadsite, et eesti viipekeel on kantud maailmas ametlikult tunnustatud keelte nimistusse? Nimetatud kommunikatsiooniviis pole vaid arusaamatu “kätega vehkimine”, vaid täiesti iseseisev keel, millega saab väljendada kõike, mida vastaval keeleühiskonna liikmel vaja on väljendada. MTÜ THINK pakub heal tasemel viipekeeleõpet suurte kogemustega õpetaja käe all. Pakume õpet neljale tasemele: alustajatele (tase A1.1.) ning jätkajatele (tasemed A1.2, A2.1 ning A2.2). Edasijõudnute grupid sobivad neile, kes on lõpetanud THINK Koolituskeskuse algajate kursuse või on varem viipekeelt mujal õppinud, kuid soovivad nüüdseks oma teadmisi lihvida ning täiendada. Sobiva taseme määrab õpetaja viipekeelse vestluse käigus.\nTallinna ja Saaremaa huvilised, võtke ühendust meilitsi: kristi@think.ee\nTartu rahvas, kirjutage: eestiviipekeeleoppimine@gmail.com\nA1.1 algus 9. september 2021, Tallinnas.\nA1.2 algus 7. september 2021, Tallinnas.\nPiisava soovijate hulga korral oleme valmis pakkuma õpet üle Eesti. Ootame Teid küsimusi esitama ning kursustele registreeruma!\nSamuti on oodatud viipekeeles oma oskusi täiendama ka vaegkuuljaid ning kurte! Need, kes juba mõningal määral viipekeelt valdavad, kuid sooviksid oma keeleoskust lihvida ja kaasajastada, on oodatud meie edasijõudnute rühmadesse! Kuulmise olemasolu ei ole õppeks vajalik. Õppevahendid on hinna sees.\nAsukoht: Tallinna kesklinnas, Toompuiestee 10, Eesti Puuetega Inimeste Koja maja 2.korrusel õppeklassis. Koht on ligipääsetav. Õppetöö ajal võimalus parkida auto tasuta hoovi.\nPisut lugemist tutvumiseks…\nMaret Õun on Heleni Kooli viipekeele õpetaja. Maret jätab väliselt klassikalise akadeemilise pedagoogi mulje, ent sisimas oskab ta heast huumorist vägagi lugu pidada. Maret on koostanud mahuka, 356 lk paksuse raamatu “Kurtide haridus 1864 – 1940), mis on seni ainus ülipõhjalik ja kompaktne ülevaade eesti kurtide vanema koolihariduse ajaloost.\nMarja-Liisa Landar on noor sportlik õpetaja, kes on Tartu Ülikooli juures lõpetanud viipekeeleõpetaja täiendkursuse. Ühtlasi on ta lõpetanud Tallinna Ülikooli.\nSirle Papp on noor Eesti Kurtide Liidu juhatuse liige ning läbinud Tartu Ülikooli juures viipekeeleõpetajate täiendkoolituse.\nEda Põld pühendab saarlasi viipekeele saladustesse. Eda on pikaajalise staažiga pedagoog, Saaremaa Vaegkuuljate Liidu juhatuse esinaine ning viipekeeletõlk.\nRiina Kuusk on suurte kogemustega pikaaegne Heleni Kooli õpetaja ning Eesti Kurtide Liidu juhatuse liige. Tegemist on positiivse maailmavaatega aktiivse suhtlejaga.\nOleme Töötukassa koolituspartnerid. Kursuse eest saab tulumaksu tagasi. Koolitusluba nr 6817HTM on väljastatud Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt 13.11.2012 ministri käskkirja nr 587 alusel. Töötaval erivajadusega inimesel on võimalik kogu kursuse eest raha tagasi saada; täpsem info siin: http://www.ensib.ee/sotsiaaltoetused-puuetega-inimestele/\nE-post: kristi@think.ee (Kristi Kallaste)


A Casa di Amici, Hostel linnas Palermo · HostelsClub\nA Casa di Amici, Hostel linnas Palermo\nVia Dante 57, Palermo, Itaalia\nA Casa di Amici info\nKuna Sitsiilia on ainulaadne piirkond, on Casa dei Amici kõige populaarsem hostel Palermosse! Mitte ainult odavad hinnad ja mugavad toad, vaid ka koht, kus leiad lõõgastava ja inspireeriva atmosfääri, kohtuvad backpackeritega üle kogu maailma ja laske oma loomingulisel poolel vabalt!\nCasa di Amici Hostel & Guesthouse on täiesti uus koht, kus peatuda Palermo kesklinnas. Siit leiate unikaalse atmosfääri, mis on valmistatud lõõgastusest, loovusest ja vabadusest. Toad on valgusküllased ja avarad, hosteli töötajad on sõbralikud ning professionaalsed ja mugavused on lihtsalt suurepära\nCheck-in from 8:00 to 0:00\nHostel "A Casa di Amici" pakub odavaid majutusvõimalusi privaatsetes tubades või ühiselamutes, kus on mugavad narid ja ühised vahendid korrusel. Kõigi tubade hinnas on saadaval mitmeid tasuta teenuseid, nagu lina kasutamine, kliimaseade ja wifi internetiühendus.\nHostel "A Casa di Amici" asub Palermo vabaduse stiilis piirkonnas, sõltumatu hoone esimesel korrusel. Võite jõuda lihtsalt Politeama teatrisse, ajaloolisele turule, Zisa lossile, Cappuccini katakombidele, katedraalile ja Villa Trabiale. See on ka strateegiline koht ühistranspordi külastamiseks, et külastada teisi Sitsiilia linnu (Catania, Trapani, Siracusa, Agrigento), huvitavat Monreale'i või Montepellegrino, Mondello, Sferracavallo või Cefalù randade piirkonda.\nKõikidele külalistele ootavad pikki mugavusi: ööpäevaringselt avatud baar koos terrassiga, BBQ, pesumaja, täielikult varustatud ühine köök, maalimisruum, suur elutuba koos televiisoriga ja palju lauamänge. Võite liituda meiega tour, lab, trumli ringi, pasta peol, õnnelikud tunnid või lõõgastuda meditatsiooni- ja joogaruumis.\nHommikusöök 2.50 EUR per guest, per night\nRatastooli ligipääs Limited wheelchair access (some common areas and/or some rooms).All the hostel is habitable for wheelchair.\nMaksud Taxes not included: City tax is 1,50 € for person for the first 4 nights


Selja jõgi – Vikipeedia\nSelja jõe ülemjooks\n59° 21′ 8″ N, 26° 13′ 50″ E\n59° 32′ 56″ N, 26° 24′ 9″ E\nSelja jõgi (ka Selgejõgi, Karepa jõgi, Rutja jõgi) on jõgi Lääne-Viru maakonnas. Saab alguse Pandivere kõrgustikult Hulja alevikust. Ülemjooksul voolab kirdesse, keskjooksul põhjaloodesse. Alamjooksul pöörab kirdesse ja suubub Karepa külas Soome lahte.\nJõe pikkus on 46,4 km ja valgla pindala 422,6 km².\nTähtsamad lisajõed on Hulja oja, Veltsi oja, Sõmeru jõgi, Haljala oja, Soolikaoja.\nJõe org[muuda | muuda lähteteksti]\nAlamjooksul on Selja jõe org alates 1978. aastast looduskaitse all. Alates 2005. aastast kuulub Selja jõe org Varangu sillast alates Selja jõe maastikukaitseala koosseisu. Selja jõe kaldal asub Varangu lademe ja Varangu kihistu stratotüüp.\nSelja jõgi Arknas\n↑ Selja jõe org (KLO1000129). EELIS, vaadatud vaadatud 28.03.2022.\n↑ RT I 2005, 33, 248\n↑ Varangu Selja jõe paljand. Eesti stratotüüpsed paljandid, vaadatud 17.11.2018.\nSelja jõgi riiklikus keskkonnaregistris\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Selja_jõgi&oldid=6074041"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:14, 28. märts 2022.


linnuskelett vs dinosaurus | 2020\nlinnuskelett vs dinosaurus\nMiks oleme sunnitud uskuma, et linnud arenesid dinosaurustest? (Ash Bhardwaj.)\nKedagi ei sunnita uskuma fakte ega teaduslikke tõendeid.\nTavaliselt teevad seda need, kes soovivad endale petta.\nMõni neist moodustab enesepettuste ja kollektiivsete pettekujutluste vandenõuteooria klubisid, et toetada veendumusi teaduse rumalates eitustes.\nKuid see ei muuda materiaalset reaalsust absoluutselt.\nGravitatsioon töötab endiselt, Maa on endiselt oblaatne sfääriline planeet, Päikese tuumaahjud kiirgavad energiat, bioloogilised mehhanismid jätkavad funktsioneerimist ja vihmad või põuad toimuvad, hoolimata võimalikest vihmatantsudest.\nSuleline dinosaurus - Vikipeedia\nMicroraptor gui fossiil sisaldab jälgi tiibadega tiibadest (vt nooli)\nAutorid David WE Hone, Helmut Tischlinger, Xing Xu, Fucheng Zhang - Hone DWE, Tischlinger H, Xu X, Zhang F (2010)\nKonserveeritud sulgede ulatus nelja tiivaga dinosaurustes Microraptor gui ultraviolettvalguses. PLOS ONE 5 (2): e9223. doi: 10.1371 / ajakiri.pone.0009223, CC BY 2.5, fail: Microraptor gui holotype.png\nFossiilsed ja DNA-tõendid näitavad selgelt, et paljudel Theropodi dinosaurustel olid suled ja mõned neist arenesid lendavateks dinosaurusteks, mida me kutsume lindudeks.\nAlan Appleby vastus küsimusele Kas “kivistunud tapmisväli” lõi täpselt dinosauruste surma päeva?\nTõenäoliselt suutsid nad oma pikamaa lennuvõime tõttu üle elada kokkupõrke tagajärjel väljasuremise sündmuse, mis tappis ülejäänud dinosaurused, liikudes kliima muutumisel ellujäänud taimestiku taskutes.\nAlan Appleby vastus küsimusele: Kuidas me teame, mis värvi dinosaurused tegelikult olid, kui meil on ainult fossiile?\nKui fossiilne nahk ja luu tavaliselt värvi ei näita, sisaldavad kivistunud suled melanosoome, mille kuju on seotud konkreetsete värvidega.\nDinosauruste värvimine - Vikipeedia\nVärsked suleliste dinosauruste uuringud on siiski näidanud, et melanosoomide abil, mis määravad sulgede sees värvi, määravad me mõne liigi värvi.\nAutor: Matt Martyniuk - Oma töö, CC BY 3.0, toimik: Anchiornis martyniuk.png\nKunstniku mulje Anchiornisest, illustreerides sulgede paigutust ja värve\n2010. aastal uurisid paleontoloogid Hiinas Tiaojishani kihistu averaptorani Anchiornise hästi säilinud luustikku ja leidsid selle kivistunud sulgedest melanosoomid.\nLisateavet sulgede arengu kohta leiate sellest lingitud vastusest\nAlan Appleby vastus küsimusele Kas linnud on tõesti need, kellest dinosaurused said? Miks nad on nii väikesed? Kas see poleks evolutsiooni vastand?\nLindudeks kujunesid vaid väikesed linnulaadsed dinosaurused. Mõni suur oleks olnud liiga massiivne joosta, rääkimata hüppamisest, puude otsa ronimisest või lendamisest!\nMiljonite aastate jooksul, kui dinosaurused olid peamised maal elavad loomad, oli neid igasuguses suuruses.\nLihtsalt on see, et suured luud on vastupidavamad, hõlpsamini tuvastatavad ja teevad muuseumides suurejoonelisemaid väljapanekuid.\nSulelised dinosaurused: lindude päritolu\nSulede päritolu ja areng\nTõenäoliselt töötasid dinosaurused esimesed suled välja süsteemina, mis aitab vältida kehasoojuse kadu. Kattesulgede olemasolu korral jääb sooja õhu kiht looma ümber lõksu, muutes tema kehatemperatuuri stabiilsemaks.\nSellepärast arvavad mõned teadlased, et paljudel dinosauruseliikidel oli peaaegu endotermiline metabolism (mesotermia) ning kõrge ja püsiv kehatemperatuur.\nSellegipoolest erinesid ürgsed suled või “protofeedid” tänapäevastest sulgedest väga.\n1. etapp: üksik hõõgniit\nNagu nüüd näeme, läbisid protofeedid enne tänapäevasteks sulgedeks saamist erinevaid evolutsiooni etappe.\nIsegi kui me siin neid etappe lineaarselt esitleme, ei tähenda see, et uue tüüpi proteaare ilmumisel eelmine kadus.\nNii nagu tänapäevased linnud spordivad erinevaid sulelisi, esitasid paljud dinosaurused profeeside erinevaid kombinatsioone, mis esindasid ainult erinevat spetsialiseerumise taset.\nTheropodi skelett näitab selget seost moodsate ja iidsete lindudega.\n(Lisateavet leiate vastusest):\nAlan Appleby vastus küsimusele Kas dinosaurus ja inimliigid eksisteerivad maakera ajaloo mis tahes hetkel?\nSamuti teame, et suured lennuvõimetud linnud, näiteks kiivid ja jaanalindad, jooksevad ringi nagu Velociraptors ja Tyrannosaurus.\nPhorusrhacidae - Vikipeedia\nNende kõrgus oli 1–3 m (3 jalga 3–9 jalga 10 tolli).\nNende lähimateks tänapäeva sugulasteks arvatakse olevat 80 sentimeetri pikkused (31 tolli) seriemad.\nTitanis walleri, ühte suuremat liiki, tuntakse Põhja-Ameerikas Texast ja Floridast\nFlorida loodusloomuuseumi Titanis walleri rekonstrueeritud skelett\nLõuna-Ameerika hilisest pleistotseenist on aga kirjeldatud mitmeid väiksemate vormide fossiilseid leide.\nPsilopterus võis esineda kuni 96 040 ± 6300 aastat tagasi. \nVeel üks tundmatu väiksem tüüp on dateeritud ka hilisesse pleistotseeni, võib-olla 18 000 aastat tagasi.\nPaljudel väljasuremisjuhtudel on toiduahelate katkemise või röövloomade muutuste suhtes kõige tundlikumad suured aeglase pesitsusega tipuröövlid, näiteks Theropodi dinosaurused või suured lennutud linnud.\nAlan Appleby vastus küsimusele Kuidas saaks kana olla üks kõige lähedasem loom, kui mitte dinosaurustega kõige lähedasem loom?\nlennuvõimetu lind | Kõrgus, mass ja faktid\nElevandilinnud (Aepyornis, Mullerornis ja Vorombe) olid massilised linnud, kes elasid Madagaskari saarel. Süsiniku datlid viitavad sellele, et kõige kauem säilinud elevandilinnuliigid A. hildebrandti kestsid saare keskosa piirkonnas umbes 1300–160 aastat tagasi, kui metsade hävitamine ja jaht põhjustas nende väljasuremise\nKustunud elevantide lindude perekonda Aepyornithidae kuuluv Aepyornis maximus kaalus umbes 450 kg (1000 naela) .Digitaalmorfoloogia / Riikliku teadusfondi digitaalraamatukogu Texase ülikoolis Austinis.\nMiks sunnitud ja miks uskuda?\n1. Kui soovite millessegi uskuda (uskuda, mitte teha järeldusi tõendite põhjal), võite uskuda ükskõik mida, ükskõik, kas see nõustub tähelepanekutega või mitte. Võite öelda, et te ei usu sellesse, mida näete või tunnete.\nUsk pärineb vajadusest, mitte tõenditest.\n2. Keegi ei saa sundida sind millessegi uskuma või mitte. Isegi 15. sajandil ei saanud keegi sundida uskuma või mitte, ja see on usu jõud. See on tugevaim asi, mida ükski türann ei saa sinult ära võtta.\n3. Lindudele. Kuna lindudel on morfoloogias ja füsioloogias väga tugev roomajate pärand. Rangelt öeldes teatud dinosauruste rühmaga. Vaatamata suurtele muudatustele, nagu kohanemine lennuga - ja homeotermiaga (ehkki seda võib mõista ka teatud dinosauruste puhul). Ja kuna meil on palju dinosauruseid, millel on roomajate / lindude eripära. Ja me näeme väga erinevaid linde, kes surid väljas ja säilitasid mõned dinosauruste tunnused (hambad, sõrmed kätel). Ja me näeme, millised olid dinosauruste preadaptatsioonid, mida lindude esivanemad kasutasid: kaheastmelised kohandused, käte liigutused, õhukotid hingamissüsteemis jne. Muidugi suled. Tegelikult võis arvata ainult jalgade ja sõrmede mustri järgi, et linnud ei ole sarnased teatavate teropoodidega, kuna teeleheliste jalajäljed said teada. ja võite vaadata ükskõik millise kalkuniliha kätt, et näha kolme dinosauruse sõrme ja isegi küüniseid. Ilmselge on sageli vahetult enne meie nina, kuid mõistmiseks on vaja veel aega.\n4. Nii et ainus asi, mis “sunnib” meid arvama, et linnud, kes põlvnevad teropoodide dinosaurustest, on tõendid, nagu alati.\nVaadake alloleval pildil olevaid luukere (suuremaks muutmiseks peate võib-olla sellel klõpsama). See ei ole ette nähtud mis tahes tüüpi otsese evolutsioonilise ülemineku näitamiseks, kuid see on näide erinevatest lähedastest seotud teropoodidest ja linnustikust. Ja on selge, kui tihedalt nad kõik omavahel seotud olid, eriti varajaste lindude seas. Neid skelette vaadates pöörake tähelepanelikult mõned põhijooned:\nPikk kondine saba vs lühike saba pügostüüliga\nKäed üksikute sõrmedega või tiibud sulatatud luudega\nGastralia olemasolu või puudumine (mao all olevad luud)\nKiilu olemasolu või puudumine rinnakelmel\nHambad vs hambutu nokk\nÜLEMINEK: Scott Hartmani saidi SkeletalDrawing.com allikaste ja lindude luustike koostamine ALLIKAD:\nSelles pildis on näiteid loomade kohta, kellel on segu traditsioonilisemaid dinosaurusi meenutavatest joontest ja moodsamate lindude omadustest.\nSelge on see, et kahte parimat looma aktsepteeritakse peaaegu üldiselt kui lindudeta dinosauruste Deinonychuse ja Sinornithosaurusena. Järgmises reas on loomad, kes olid tõenäoliselt linnud, kuid võisid olla ainult lindude nõod Anchiornis ja Aurornis. Kolmanda rea esimene loom, Archeopteryx, on veelgi tõenäolisem lind, kuid sellegipoolest on veel arutelu. Ülejäänud loomi aktsepteeritakse peaaegu üldiselt lindudena.\nAsi on selles, et on raske eristada, kuhu tõmmata eraldusjoon linnust erineva dinosauruse ja linnu vahel. Dinosaurustest arenenud linnud on selle raskuse kõige tõenäolisem selgitus.\nKeegi ei sunni teid uskuma, et linnud arenesid dinosaurustest, kuid just seletus sobib kõige paremini tõenditega.\nSeotud (üksikasjalikumalt): Jeff Lewise vastus küsimusele Mis on tõendusmaterjal, mis kinnitab, et linnud tulid theropod dinosaurustest?\n"Meie" (kui see on midagi enamat kui lihtsalt teie) pole. „Meie” võib uskuda kõike, mida tahame. Me võime soovi korral uskuda, et linnud on tegelikult meie ühise kujutlusvõime kujundid või on Ceti Alpha VI tulnukad.\nMõni meist eelistab siiski minna sinna, kuhu tõendid viivad. Ja kuhu see on suure osa möödunud sajandist üha tugevamalt viinud, on see, et linnud on dinosaurused. Need tõendid on olnud peamiselt morfoloogilise olemusega; linde määratlevaid jooni leidub ka dinosaurustel, kuid mitte üheski teises rühmas.\nSellegipoolest võite soovi korral seda kõike ignoreerida ja nõuda, et linnud oleksid lihtsalt lähenenud samadele tunnustele nagu erinevad dinosaurused, mis on välja töötatud enne nende väljasuremist, ja et linnud arenesid millestki teistsugusest. Sel hetkel võite sama hästi väita, et Jumal lõi linnud sulelistest lumehelvestest, sest teil on nii või teisiti tõendeid.\nIsegi Alan Feduccia mõistis haruldasel selgushetkel, et ta ei saa enam väita, et linnud ja dinosaurused olid täiesti erinevad, nii et ta läks täis, ah, Tropic Thunder ja hakkas väitma, et kõnealused dinosaurused olid tegelikult linnud, kes kandsid Groucho prille ja võlts ninad. Noh, ma parafraseerin seal, aga see polnud palju parem. Feduccia oli varem lugupeetud ornitoloog, kuid ta läks dinosauruste küsimuses tõepoolest rööbastelt maha ja lihtsalt ei suutnud end eksimuse tunnistamiseks kohale tuua - nii et ta läks kaugemale ja veelgi piinlikumasse idiootsusesse. Las tema tee on õppetund meile kõigile.\nUsu, mida tahad. Kui teie vaated jõuavad avalikku valdkonda ja proovite neid teistele peale suruda või lasta neil mõjuda seadustele, haridusele, kodanikuaktiivsusele ja nii edasi, oleksite parem pidanud olema valmis neid varustama tõendite ja faktidega. Evolutsiooniks on palju ja kreatsionismi jaoks mitte ühtegi. Tegelikult on evolutsiooni piisavalt tõendusmaterjali, et seda üldiselt tõena aktsepteerida. Teid ei sunnita midagi uskuma, kui soovite tõendeid tahtlikult eirata, see on teie üleskutse. Ärge proovige ülejäänud maailma veenda mis tahes tüüpi samaväärsuses. Pole ühtegi, see pole alternatiivne teooria, see on toetamata ja põhjendamata lugu.\nSeda tõestavate faktide tõttu. Paljud inimesed on üsna ratsionaalsed. Ja teadused on mõistlikud. Nii et kui oleme tõestanud, oleme sunnitud seda tõestama uskuma.\nKui muidugi selles tõendis viga ei leita. Kuid sel juhul on tõend äärmiselt kindel.\nVabandust, kui teile see ei meeldi, kuid faktid on see, mis sunnib meid seda “usku” (tegelikult teadmine, mitte usk) sundima. Enamik inimesi muudab oma maailmapilti, kui see ei sobi faktidega - ega ürita selle asemel fakte modifitseerida - mis on natuke mõttetu harjutus. Kuid mõned inimesed teevad seda, nagu näitavad küsimused Quora kohta käivate väidetega selliste asjade kohta nagu tasane maa, kreatsionism jne.\nSõltumata sellest, mida usute või ei usu, on linnud ikkagi arenenud dinosaurustest. Teie uskmatu ei muuda reaalsust.\nSunnitakse õõnestama Jumala autoriteeti loojana, kes kasutas ühist kujundust. Mõnel loomal on 2 jalga, teistel 4 ühise jalga, ühel mitte 3 jalga. Kujundaja kasutas ühist malli, mida võiks oodata; see pole tavaline laskumine, vaid ühine kujundus.\nMuide, kas seda on kunagi näidanud fossiilide registrid (mitte visandite abil) roomajatest arenenud linnud? Täpselt kus asuvad need inkrementaalsed vahetuled, mis näitavad aeglast, järeleandmatut keerukuse kasvu, mis on vajalik üleminekuks maismaalt õhuteele?\nVõib-olla kavatseb Smithsonian nad vabastada päeval, mil Marsil avastatakse Maa päritolu mikroobid.\nRäägi enda eest. Keegi ei sunni mind ja paljusid teisi inimesi midagi uskuma.\nKuid veelgi enam, miks peaks keegi energiat ja ressursse selle levitamiseks raiskama, kui see pole tõsi? Kas arvate, et intelligentsed papagoid varjavad maailma valede lindude kogunemislugudega, et muuta linnud paremaks? Kas hr Audobon investeeris miljoneid uuringute rahastamisse, mis viis vaid vastuste otsimiseni?\nMis kõige tähtsam - mis see paneb sind end nii investeerima? Miks hoolite ühel või teisel viisil, kui linnud arenesid dinosaurustest? Kas sa kasvasid uskuma mõnda lindude loomise müüti ja aktsepteerides, et need arenesid välja dinosaurustest, rikub kogu su uskumuste süsteemi?\nTeaduses pole teid sunnitud midagi uskuma. Kaasaegne paleontoloogide ja bioloogide seisukoht on, et linnud on dinosaurused. Teaduses võite midagi vastu võtta või tagasi lükata.\nKui aga võtate vastu teadusklassi, oodatakse teilt teadlaste praeguste seisukohtade kohta teavet. Evolutsiooniküsimused ei puuduta seda, mida õpetaja arvab, mida vanemad arvavad või mida te arvate. Sellised küsimused on seotud sellega, mida teadusringkonnad arvavad.\nMõelge sellele nagu sporditulemused. Vaatamata sellele, mida fännid võivad arvata, kes peaks või ei peaks võitma, või mis võisid olla halvad ref-kõned vms, loeb ainult ametlik tulemus.\nTegelikult, Ash, ei ole sind sunnitud midagi uskuma. Üks teaduse headest külgedest on see, et on olemas, kas usute seda või mitte.\nKuid te ei pea "uskuma" lindude arengus dinosaurustest, leidub palju tõendusmaterjale üleminekuvormide, valguanalüüside, sarnaste eluviiside, ühise füsioloogia (nagu suled ja hingamissüsteemid) ja palju muu kohta.\nNii töötab teadus: ta kogub tähelepanekuid, teeb järeldusi ja katsetab neid siis edasi. Siiani on lindude dinosid neid katseid jätkanud.\nNõustuge tõenditega või uskuge, mida soovite.\nNad sunnivad meid (neid, kes kuulavad) leppima sellega, et varajastel roomajatel olid suled b / c, mis neil nüüd tõestuseks on. Suled on kivistunud jäänuste jätmisel kurikuulsalt vaesed, sest nad sarnanevad pigem juustele kui luule.\n65 miljonit aastat tagasi ...\n1 miljon aastat tagasi - nüüd (meie praegune) =\n1 000 000 - 2000 = 998 000 aastat tagasi pluss veel üks\n64 000 000 aastat.\nMe ei ole võimelised mõistma nende igavesti pikkade perioodide pikkust.\nLinnud / munad\nRoomajad / munad\nImetajad / pidid maa all arenema, samal ajal kui ülaltoodud väljasuremisjuhtumid hoolitsesid oma pedaalide eest.\nRoomajad jäid ellu ja arenesid lindudeks imetajate mitmekesistades.\nVõi tulnukad tõid nad.\nErinevus paastumise ja karskuse vahelKeemia ja biokeemia erinevusErinevus võimsusvõimendi ja pingevõimendi vahelErinevus Fedora ja Trilby vahelTuhkru ja nirise erinevusErinevus Windowsi ja Linuxi vahelErinevus plaadi ja ketta vahelErinevus kitarri ja bassi võimendi vahel\ntunnetus vs mäluMonitor 60Hz või 120Hzkas ebakõlas on mobiilirakendusBrasiilia vs Saksamaa jalgpalltass vs d tassiseloomuhäire vs isiksusehäireon taimed vs zombisidõuna tv 2 vs 4


Yamaha akustilised kitarrid\nKui mõtlete akustilise kitarri mängimist õppima, peaksite seda proovima. Algajana võib see olla segane ja isegi pisut pettumust valmistav, kuid kui sellega kinni jääte, ei kahetse. Tegelikult vaatad aastaid hiljem sellele tõenäoliselt ühe parimate otsustena, mida olete kunagi teinud.\nKuid kõigepealt on vaja instrumenti. Milliseid kitarre peaksite kaaluma? Tavaliselt soovitan Yamaha kitarre ja ma arvan, et need on parimad võimalused algajatele. Nende FG-sari koosneb taskukohastest, kvaliteetsetest instrumentidest ja nad saavad märkimisväärselt tugevaid ülevaateid nii alustavatest, keskmistest kui ka edasijõudnutest kitarrimängijatest.\nMuidugi on seal väljas ka teisi kaubamärke, kuid minu arvates on Yamaha uustulnuka akustiliste kitarride osas hunniku tipus. Kuigi Yamaha rivis on mõned suurepärased tippkitarrid, on neil tõesti välja kujunenud maine, mille abil ehitada uusi ja vahemängijaid parimateks instrumentideks. Alates lastele mõeldud kitarridest kuni täiskasvanutele mõeldud pillideni ja tõsistele algajatele on tõenäoline, et Yamaha akustiline tekst sobib teile ideaalselt.\nTänapäeval on turul mõned suurepärased akustilised kitarrid algajatele, kuid kui alustate just kitarri mängimist, peaksite Yamaha pakutavat siiski väga hästi uurima.\nMiks just Yamaha?\nMiks ma soovitan Yamaha kitarre? Üks põhjus on see, et neid on suhteliselt lihtne mängida. Paljudel madala hinnaga akustilistel kitarridel on loomupärased kujundusprobleemid, mida ükski häälestus ega tehniline töö ei paranda. Kahjuks olen isegi näinud neid teemasid mõnedes suurtes kaubamärkides, mis peaksid olema paremad. Kuid need probleemid ilmnevad eriti siis, kui lähete mõne nimeta kitarri juurde, kuna kavatsete kulutada nii vähe kui võimalik.\nKvaliteedi loomine taandub. Halvasti valmistatud kitarrid, mida on raske mängida, muudavad õppeprotsessi pettumuseks ja algajatele keeruliseks. Kvaliteetsel kitarril alustamine on edu saavutamiseks kindel tee. Yamaha akustika kipub selles osas särama.\nTeine põhjus on üldine helikvaliteet. Kitarrid nagu FG800 on loonud tugeva niši suurepäraselt kõlavateks eelarveinstrumentideks, mis pole mitte ainult suurepärased algajatele, vaid avaldavad muljet ka veteranimängijatele. Kitarr, mis hästi kõlab, on inspireeriv mängima. Kui õpite just kitarri, on palju toredam harjutada pillil, mis aitab teil kõlada pisut paremini kui te tegelikult olete!\nMillise Yamaha stardikitarri valite, sõltub teie eesmärkidest ja eelarvest. Algajana leiate nende rivistusest palju valikuid. See artikkel aitab teil leida õige kitarri. Olen mänginud kitarri juba üle 30 aasta ja olen kindel, et siinsed soovitused viivad teie uue kitarrikarjääri suurepärase alguseni. Nagu alati, tutvuge kindlasti Yamaha veebisaidiga, et saada kõige värskemat teavet nende varustuse kohta.\nAlustuseks on akustilise kitarri valimine raske ja teadmine, milliseid kaubamärke saab usaldada, on suur eelis. Saame siis hakkama! Siin on mõned vinge Yamaha akustilised kitarrid algajatele.\nYamaha JR1 ja JR2\nNeed on FG kujundusel põhinevad 3/4-suurused mini folk akustika. Need on ühed parimad akustilised kitarrid lastele või väiksematele inimestele, kes esimest korda kitarri korjavad. Täismõõdus instrumendil õppimine võib väikeste käte ja kehaga inimestele raskeks osutuda. 3/4-suurune kitarr on vähem hirmutav ja soodustab positiivset harjutamist.\nYamaha JR2TBS 3/4 skaala kitarritubakas Sunburst\n3/4-suurune kitarr sobib suurepäraselt nii lastele kui ka väiksematele teismelistele. See võimaldab neil õppida hallatavatel instrumentidel, kuni nad on võimelised astuma täissuuruses kitarri.\nYamaha JR2 on suurepärane valik ka veteranikitarristide reisikitarrina.\nKuigi need kitarrid on väikesed, on need hästi valmistatud ja vastavad Yamaha nime standarditele. Need pole mänguasjad! Need on kvaliteetsed tudengikitarrid, mis algavad algajalt kohe. Ja ka nende suuruse osas kõlavad nad üsna julgelt. Mõnele edasijõudnud kitarristile meeldib neid kasutada isegi matkakitarridena telkimisel või rannas käimisel.\nJR1-l on kuusiku ülaosa, Meranti tagakülg ja küljed, NATO kael ning roosipuu sõrmelaud ja sild. Nato ja Meranti on mahagonidele ökonoomsed asendajad ning kuigi neil pole täpselt sama rikkust ja sügavust, töötavad nad hästi ka eelarvekitarrides.\nYamaha JR2 on edasiminek võrreldes JR-ga. Meranti asemel on mahagonide finišiks mõeldud UTF tagakülg ja küljed. JR2 on lisaks naturaalsele pealispinnale ka tõeliselt ilusa tubaka päikesepistega. See ei muuda teie heli, kuid kindlasti näeb see hea välja.\nMõlemad kitarrid on piisavalt taskukohased, et neid saaks kasutada õpilaste kitarridena lastele või väiksema kehaga teismelistele. Veterankitarristidele, kes otsivad reiside jaoks väikest kitarri või kontorisse toomiseks vajalikku kitarri, oleks JR1 või JR2 aga väga lahe valik.\nÄrge unustage otsida mugavaid ja taskukohaseid "kimpusid", kui olete huvitatud oma uue kitarriga paar olulist lisavarustust hankima.\nTutvuge Yamaha JR2-ga! (Looduslik viimistlus)\nYamaha FG700S oli oma kvaliteedi ja väärtuse tõttu üks populaarsemaid akustilisi kitarre maailmas, ehkki see on mõeldud esmakordsetele mängijatele. See oli täissuuruses akustiline kohtumistega, mida võib oodata kallimas kitarris.\nYamaha täiendas seda niigi hämmastavat instrumenti hiljuti ja laskis selle FG800-na tagasi maailma. Minu arvates on see parim akustiline kitarr, millega algaja saab alustada, ja see on isegi piisavalt hea vahepealsetele mängijatele, kes otsivad uut akustilist.\nYamaha FG800 kindel akustiline kitarr\nSoovitan Yamaha FG800 enamikule algajatele, kuna see on taskukohane, kõlab suurepäraselt ja seda on lihtne mängida.\nSee kitarr võib uue mängija jaoks kaua vastu pidada, enne kui nad tunnevad vajadust minna üle pro-level instrument.\nVõi kui olete juhuslik mängija eelarvega, võite FG800-ga jääda määramata ajaks.\nSee on kitarr, mis saab väga tugevaid ülevaateid, mis on oma madala hinnasildi poolest üsna hämmastav. Nagu kõigi Yamaha akustiliste kitarride puhul, taandub see kindlale kitsendusele ja helikvaliteedile. On raske leida paremat alustavat akustilist kitarri alla 200 dollari eest.\nFG800-l on kindel Sitka kuusk, millel on Nato seljaosa, küljed ja kael ning roosipuu sõrmelaud ja sild. Pidage meeles, et Nato-l on omadused, mis on sarnased mahagoniga, ning see aitab pakkuda sügavust ja resonantsi, kuusepuu ülaosa aitab liigendust ja teravust. Ja kindlat ülaosa on tõeliselt kena näha kitarril selles hinnas.\nÜks parimaid asju FG800 kohta on kiitus, mida see mängu lihtsuse eest saab. Nagu ma selles artiklis varem soovitasin, paistavad Yamaha õpilaskitarrid just siin ja eraldavad nad pakist. Kuigi selles hinnaklassis on vähe tõeliselt häid akustilisi kitarre, on paljudel eelarvetasemel kitarridel vähemtähelisest käsitööoskusest tulenevalt raske mängida.\nKitarri mängima õppimine on piisavalt raske, lisamata pettumust ebakvaliteetse instrumendiga võitlemisel. Yamaha FG800-l seda probleemi pole ja see teeb sellest ühe parima akustilise kitarri algajatele.\nPidage meeles, et võite haarata FG800 kimpude komplektist, mis on varustatud kena kõva korpuse, rihma, aluse, tuuneri, capo, keelpillide kerija, tuuneri ja juhendmaterjalilise DVD-ga. Mängimise edenedes on teil vaja akustilise kitarri tarvikute kollektsiooni ja see on suurepärane võimalus alustada kõike vajalikku.\nYamaha FG820S ja FG830\nKui olete tõsiseltvõetav algaja, kellel on vaja kulutada paar lisatasu, siis tasub tutvuda FG820 ja FG830-ga. Mõlemad kitarrid on täienduseks FG800-le ja kuigi need on kallimad instrumendid, tulevad nad siiski kaasa väga soodsa hinnaga.\nNeed on mõned populaarsemad akustikad vähem kui 300 dollari eest ja enne kui peate üle minema pro-level kitarrile, saate neist mõne läbisõidu.\nFG830-l ja FG830-l on mõlemal kindel Sitka kuusk, kuid kus FG820-l on Ida-mahagonist tagakülg ja küljed, siis FG830-l on roosipuu. Roosipuu on soe, magus toonpuu ja akustiliste mängijate seas lemmiktoon.\nYamaha FG830 tahke top kitarr, looduslik\nYamaha FG830 on samm kõrgemale tüüpilisest algajate kitarrist ja suurepärane valik tõsistele algajatele või vahepealsetele kitarrimängijatele.\nMõlemad kitarrid on saadaval väga kaunites viimistlusmaterjalides, nagu näiteks Vintage Cherry Sunburst ja Tobacco Brown Sunburst. Millise peaksite valima? Algajana ei pruugi te huvituda tonewoodsist ja kõigest sellest, mis jama hüppab, ja võite lihtsalt valida, kumb kitarr teile paremini sobib. See on okei. Kumbki ei saa valesti minna.\nKui aga isiklikult peaksin valiku tegema, siis arvan, et läheksin FG830-ga ja valiksin roosipuu Ida-mahagonist. Ida-mahagonit nimetatakse sageli Natoks ja kuigi Yamaha teeb siin vahet, arvan ma, et FG830 roosipuu tagakülg ja küljed on pisut parema kvaliteediga.\nTäiustatud Yamaha FG seeria\nMõned kitarrimängijad soovivad alustada akustilis-elektrikitarrist. Need on akustilised instrumendid, mille saate oma heli tugevdamiseks ühendada mis tahes võimendi või PA-süsteemiga. Enamik esinejaid kasutavad akustilisi-elektrilisi instrumente, nii et kui teie eesmärk on mängida kitarri rahvahulga jaoks, võib see olla see tee.\nOluline on mõista, et akustiliselt elektrilise kitarri valimine ei muuda ega takista seda, kuidas te akustilise kitarri mängima õpite. Ühendamata pistikupesal on neil pillidel samad omadused kui puhtalt akustilistel kitarridel.\nNiisiis, kuni plaanite "elama minna" ja ühendate oma kitarri võimendisse või toitega tahvlisse, saate pilli õppida nii nagu iga akustilise kitarri puhul.\nFGX800C on oma ülesehituse poolest sarnane ülaltoodud FG800-le, kuid sellel on mõned peamised erinevused. Esimene asi, mida märkad, on ühe sisselõike kujundus. See on tüüpiline paljudele akustilis-elektrilistele kitarridele ja mõeldud selleks, et saaksite hõlpsamini jõuda fretboardi kõrgemate registriteni.\nTeine oluline erinevus on elektroonikasüsteem. Akustilis-elektrilised kitarrid vajavad signaali edastamist võimendisse nii pikappi kui ka eelvõimendit. Sel juhul kasutab Yamaha oma System55T koos Piezo 3-riba EQ-ga. See võimaldab teil oma heli ja helitugevust otse kitarril reguleerida.\nMitte iga alustav kitarrimängija pole piisavalt julge, et kaaluda esinemist publiku ees enne, kui nad isegi oma esimese akordi löövad, kuid neile, kes teevad Yamaha, esitleb FGX800C kvaliteetset ja taskukohast instrumenti.\nYamaha akustiliste kitarride stardipaketid\nAkustilise kitarri stardikomplekt on nutikas viis algajatele, et haarata kõik, mis neil on vaja kitarri mängimise alustamiseks ühes komplektis. Saate endale kitarri, lisaks rihma, kirjutusvahendid, esinemiskoti, tuuneri, lisapalad ja DVD-ga juhised ja õppetunnid. See mitte ainult ei päästa teid vaevast, kui peate oma uue kitarri jaoks kõik vajalikud tarvikud välja mõtlema ja seejärel hankima, kuid säästate ka kena rahapaki.\nYamaha-l on kaks stardipakki, mida peaksite kaaluma, ja mõlemad on väga rahakotisõbralikud. Gigmaker Standard on põhiline ja soodsaim pakett ning sellel on Yamaha akustiline kitarr F325. F325 on Yamaha rivistuses üks odavaimaid kitarre, kuid on kindlasti piisavalt hea alustamiseks ja selle hind on raske läbi lüüa.\nGigmaker Deluxe stardipakett uuendab teid FD01S-is paremaks kitarriks. Sellel kitarril on kindel kuusk (võrreldes F325 laminaadiga), NATO tagaosa ja küljed ning roosipuu sõrmelaud ja sild. See instrument on kena samm edasi kvaliteedi tõstmisel, väikese hinnahüppe korral.\nMõlemad Yamaha stardipaketid pakuvad lihtsat ja taskukohast viisi kitarrimängu alustamiseks juba täna. Kõik vajalik on ühes kastis. Kas sellest saab midagi paremat?\nNo jah, jah. Mõned allpool loetletud kõrgema kvaliteediga akustilised kitarrid on saadaval ka "kimpudena", mis on varustatud samalaadsete tarvikutega nagu Yamaha stardipakendid. Kui saate teada, et olete huvitatud sellisest kitarrist nagu FG800, peaksite suutma leida tasuva paketi, mis on kaasas raske korpuse, korvide, capo ja muude tarvikutega. Need kimbud on Gigmakeri pakkidest kallimad, kuid sisaldavad ka kvaliteetseid komponente.\nNiisiis, olete lugenud hunnikust suurepäraseid Yamaha akustilisi kitarre. Millise peaksite valima? See võib olla ilmne. Kui ei, siis siin on mõned üldised nõuanded.\nFG800 on üks parimaid tudengitasemel akustilisi kitarre turul. Kui saate täismõõdus kitarri mängida ilma probleemideta, on see enamasti teie parim valik.\nYamaha JR1 ja JR2 akustika sobib suurepäraselt nii lastele kui ka väiksematele mängijatele. Kui nad nendest väikestest kitarridest välja kasvavad ja millegi täissuuruse juurde kolivad, saavad nad neid reisimisinstrumentidena hoida.\nTõsised algajad hakkavad liikuma FG820, FG830 ja FGX800C poole. Need on endiselt väga taskukohased instrumendid, kuid annavad uuele kitarristile instrumendi, millega nad saavad aastaid kinni jääda.\nSellest artiklist kaugemale jõudes leiate Yamaha rivist palju muid suurepäraseid kitarre. Ehkki FG-sarja kohutava keha stiil on mugavuse ja heliprojektsiooni mängimisel silmapaistev, leidub ka FS-sarja väiksema kerega kitarre, millel on Grand Auditorium disain.\nKui olete ülimalt tõsine algaja, võiksite tutvuda Yamaha L-seeriaga. Need on pro-level akustilised kitarrid mängijatele, kes ei sega.\nÜkskõik, mis pilli valite, ei kahetse te kunagi otsust õppida kitarri mängima. Muusika omamine oma elus on ilus asi ja võimalus seda ise luua on hindamatu.\nÕnn oma esimese akustilise kitarri alustamiseks!\nSilte: perekond tervis äri\n© Johnny team 2021 Parimad Yamaha akustilised kitarrid algajatele - https://stylisholidays.info


AdwCleaner - TURBETARKVARA ÜLEVAATED - eKaitse\nLisatud Teisipäev, 16 Juuli 2013 16:54\nViimati uuendatud Teisipäev, 13 Mai 2014 22:00\nEttevaatamatusest tuleb päris tihti ette olukordi, kus peale uue programmi arvutisse paigaldamist muudetakse brauseri kodulehekülg või otsingumootor ära nii, et ise arugi ei saa.\nSelle süüdlasteks on enamasti tasuta programmides olevad lisakomponendid. Need programmid pole seal lihtsalt niisama, sest õnnestunud paigaldamise pealt teenivad programmi autorid raha. Sellepärast tulebki olla hoolas, et õiges kohas vastavad märgistused eemaldada (muidugi juhul, kui te ei soovi programmi autorit tööriistariba paigaldamisega toetada). Kui aga oled hiljaks jäänud, võib brauseri vaikeväärtuste taastamine olla suhteliselt keerukas. Siinkohal tulebki appi AdwCleaner nimeline programm.\nAdwCleaner on kõigest umbes 1MB suurune väike programmijupp, mis eemaldab paari klikiga arvutist reklaamvara, tööriistaribad ja teised soovimatud programmid. Nende käsitsi eemaldamiseks võib teinekord kuluda päris palju aega, sest lihtsalt eemaldamisest (uninstallist) võib väheks jääda. Sellepärast ongi parem kasutada programmi, mis kustutab arvutist enam-vähem kõik tuntud ebavajaliku tarkvara.\nProgrammi autor esineb nime all Xplode ning kodulehekülg on prantsuse keelne. Sellepärast on sealt väga raske programmi leida. Siinkohal tuleb aga appi Bleepingcomputer, mis sisaldab programmile ka väikest sissejuhatust (inglise keeles).\nProgrammi saab alla laadida siit\nHoiatus: Programmi kasutamine nõuab arvuti puhastamiseks taaskäivitust. Sellepärast salvesta oma töö enne, kui AdwCleanerit kasutama asud!\nAllalaadimise lõppedes käivita AdwCleaner.exe ning seejärel avaneb järgmine aken\nReklaamvara ja soovimatu tarkvara otsimiseks kliki 'Scan'\nOota, kuni toimub otsimine.\nPärast otsingu lõpp ole 'Clean' nupule vajutamisega ettevaatlik, sest vastasel juhul suletakse käimasolevad programmid automaatselt (et need eemaldamist ei segaks). Selle kohta kuvatakse ka vastav hoiatus.\nKliki 'Clean' nupule ning pärast eemaldamise lõpetamist kuvatakse teade, kus öeldakse, et täielikuks eemaldamiseks on vajalik arvuti taaskäivitada. Kui klikid OK, taaskäivitatakse arvuti ning ebavajaliku tarkvara eemaldamine viiakse lõpuni.\nKuna hetkel vähemalt muud valikut pole, peab varem või hiljem arvuti taaskäivitama. Kui sa seda kohe teha ei soovi, ära OK nupul kliki ning jätka arvuti kasutamist. Sellegi poolest on soovitatav arvuti kohe taaskäivitada.\nPärast taaskäivitamist ongi arvuti reklaamvarast ja soovimatust tarkvarast puhas. Jääb üle vaid oma arvutikasutamise harjumusi muuta, et sarnast olukorda tulevikus vältida. Selleks jälgi, mida paigaldatavate programmide ajal lisaks pakutakse. Tihtipeale on vaikeväärtusena programmidega kaasatud mõni soovimatu tarkvara, näiteks Ask tööriistariba. Selle paigaldamisest saab aga kergesti keelduda, eemaldades vastavad märgistused.\nKülaline - Kadi\nTeie antud lingilt allalaadimist alustades annab AVAST teate, et tegu on kahjuliku veebilehega, millest selline asi olla võib?\nTõesti on juhtunud selline kahetsusväärne lugu. Tegemist on siiski valehäirega ning olen avast!'i meeskonda sellest juba teatanud\nLoodetavasti parandatakse see viga ruttu.\nKülaline - vass\nTere, kahjuks on tegu ikkagi üsna tüütu Bad-programmiga ning temast endast hilisem lahtisaamine on ikka korralik peavalu. Huvitav, et lp. e-kaitse sellist Bad-programmi soovitab. Ja täiesti õige tegu, et Avast selle enda jamaks ning ohtlikuks kuulutab.\nvastas: Külaline - vass\nSiiski oli avast!'i puhul tegemist valehäirega ning see parandati võrdlemisi kiiresti ära. Adwcleaner ise pole "Bad" programm. Seda räägib kasvõi asjaolu, et Adwcleaner on Bleepingcomputer'is top1 allalaaditavaid programme.\nAdwcleaneri lahtisaamiseks kasuta "Uninstall" nuppu Adwcleaneri programmiaknas. Võid ka kustutada Adwcleaneri kausta, mis asub reegline C: ketta juurkataloogis.


MT4 WebTrader võimaldab kauplemist otse veebibrauseris - Admirals\nMT4 WebTrader võimaldab kauplemist otse veebibrauseris\nJaanuar 04, 2016 11:06\nKas teadsid, et nüüd on võimalik valuutapaaride ja CFD-dega kaubelda otse veebibrauseris? Just nimelt! MT4 WebTrader võimaldab kauplemist kõikides operatsioonisüsteemides (Mac, Windows, Linux) ja puudub vajadus alla laadida täiendavat tarkvara.\nSelleks, et alustada kauplemist otse brauseris, sisenege veebiaadressile web.admiralmarkets.com ja logige sisse Admiral Markets`is avatud demo või reaalsele kauplemiskontole.\nMT4 WebTrader on uuenenud ja võimaldab Teil:\n1. kaubelda läbi veebibrauseri Forex`il ja teistel finantsturgudel\n2. hoida turvaliselt kontode paroole\n3. kasutada juba tuttavaid MT4 kasutajaliideseid\n4. ühe nupuvajutusega kauplemist\n5. kasutada tehnilise analüüsi tööristu, nt trendijooni ja Fibonacci tasemeid\n6. sisestada kõiki tüüpi tehingukorraldusi\n7. kasutada 9 erinevat graafiku perioodi.\nAlusta WebTrader`i kasutamist oma Admiral Markets`i kauplemiskontoga.


5. aug 14:51\nOstsin Salva Kindlustusest Covid-kattega reisikindlustuse. Minust mitteolenevatel põhjustel olen reisi kuupäevi pidanud kaks korda muutma ja ei saa välistada, et pean seda veel korra tegema. Igal juhul on kuupäevade muutmine seni sujunud ilma igasuguste probleemideta. Iseenesest seda eeldakski, aga ikka teeb heameelt, kui probleeme pole.\n6. aug 13:31\nSelle vastu aitab ainult see, kui võtad lisakaitse “reisi ärajätmine oma soovil”. Kes seda pakuvad, ei oska kahjuks peast öelda, aga on seltse, kellel on see olemas küll.\n6. aug 14:44\nMina saan omalt poolt lisada samuti head Salva osas. Nimelt oleme mitu reisi pidanud ära jätma (kulusid ei kaasnenud, sest lennufirma maksis piletiraha tagasi ja muid kulusid ei olnud tehtud) ning olen mitmeid kindlustuspoliise pidanud tühistama. Toimib samuti väga kiiresti ja tõrgeteta, paari päevaga on raha alati kontol tagasi olnud.\nSamuti olen mitu korda muutnud kuupäevi, ka see toimis kiiresti ja tõhusalt (nagu Veigo kirjutas).\n9. aug 11:45\nKiidaks siis Seesamit omalt poolt. Sama keiss- poliisil kuupäevade muutmine.