Kõikjal Eestimaal on palju uudistamisväärset näha ja kuulda | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Kultuur Kõikjal Eestimaal on palju uudistamisväärset näha ja kuulda\nMädapea mõisas on avatud Eesti Ekspressi karikaturisti Aivar Juhansoni šaržide püsinäitus. Foto: Hella Sule\nVaade Mädapea mõisahoonele ja floksikollektsioonile. Foto: Hella Sule\nKäsmu meremuuseumis on rikkalik ekspositsioon. Foto: Hella Sule\n„Oleme veelkord kogenud, et Eestimaa elab jätkuvalt ka maapiirkondades,” märgib Hella Sule reisikirjas, mis tutvustab Kambja piirkonna pensionäride klubi Tammeke reisiseltskonna juulikuist ringsõitu Lääne-Virumaa ja selle naabruskonna huvipakkuvatesse paikadesse.\nPõnevast Kiltsi mõisast kaunisse Eisma randa\nEsimene peatus oli Kiltsi mõisas. Kiltsi loss on säilinud tänu sellele, et siin asub kool juba alates 1920. aastast. Klassiruumides ringi liikudes tunned, et oled lossis. Seintel on säilitatud endisaegsed mustrid ja ornamendid. Seintel on stendid, mis tutvustavad mõisa omanikke.\nAastail 1816-1846 kuulus loss meresõitjale Adam Johann von Krusensternile. Tema juhtimisel teostati esimene Vene ümbermaailmareis\n(1803-1806), mille põhjal ta koostas “Lõunamere atlase”, mis oli täpseim merekaartide kogumik Vaikse ookeani kohta XX sajandi alguseni. Admiral oli seotud paljude mereekspeditsioonide ettevalmistamise ja juhendamisega. Kiltsis tegutseb Adam Johann von Krusensterni nimeline MTÜ, mille eesmärgiks on mõisaansambli arendamine ja admirali mälestuse jäädvustamine.\nEdasi suundusime Väike-Maarja „Georgi Majja”. Aleviku ajalugu on tihedalt seotud Georg Lurichi nimega, selle maja krundil asetses XX sajandi algul Kaarma kõrts, mida pidasid Georg Lurichi vanemad ja kus nägi ilmavalgust ka tulevane maadluskuulsus. Selles kõrtsis käis Lurich noormehe-eas „timpsaiu“ ja „vurtsuvett“ maiustamas. Praegune omanik on hoonesse kavandanud hubased kõrtsi- ja kaupluseruumid, andes nendele „Georgi“ nime. Kuna olime varakult teele asunud, otsustasime „Georgi Söögitoas“ võtta kerge eine.\nEdasi viis tee meid Porkuni paemuusemi. Porkuni järve keskel asuvale saarele rajati 1479. aastal linnus, mis hävis Liivi sõja ajal. Järele jäi vaid väravatorn. Aastasadu Porkuni mõisa juurde kuulunud torni on säilitamise huvides renoveeritud. Peale Teist maailmasõda kuulus torn Porkuni koolile.\nLäbi torni viie korruse on võimalik saada ülevaade Eesti rahvuskivist – paekivist. Ekspositsioon tutvustab paekivi tekkelugu, kivistisi, levikut ja kasutust. Siin on rikkalik kollektsioon paenäidiseid üle Eesti. Torni tipus asub vaateplatvorm. Siit saab heita pilgu Porkuni järvele, mõisakompleksile ja ümbruskonnale. Giidi saatel tutvusime nii muuseumi kui torni ümbritseva hoonetekompleksiga.\nAeg läks ruttu ja meid ootas Mädapea mõisa ja flokside kollektsiooniaia külastamine. Rakvere lähedal asuvat Mädapea mõisa, ühekorruselist punastest tellistest puitverandadega häärberit on esmamainitud 1425. aastal. Käesoleval ajal eksponeeritakse Mädapea mõisas kaasaegset eesti kunsti ja käsitööd. Püsinäituseks on Aivar Juhansoni šaržid, mida on välja pandud üle 800 pildi.\nKollektsiooniaia eesmärk on tutvustada lähemalt erinevaid taimi ja aretajaid, perenaise lemmikuteks on floksid ja neid on tal aias 1500 sorti. Samas tehakse ka taimede vaatlusi kohanemisel Eesti kliimas, aretatakse, paljundatakse ja müüakse kollektsioonis olevat materjali.\nKollektsioonidest on aias veel pojengid, sirelid, hortensiad ja sibul-lilled.\nMõisas korraldatakse laatu, toimuvad koolitused ja kursused. Traditsiooniks on saanud iga aasta augustikuu esimesel nädalavahetusel rahvusvahelise floksipäevade korraldamine.\nKülastasime ka Altja rannaküla, kus majad paiknevad piki ühte külatänavat. Altja neemel on taastatud võrgukuurid. Külas on ka kiigeplats ning rahvuslikke roogi pakkuv Altja kõrts.\nKui päev oli jõudnud õhtusse, siirdusime ööbima Eisma külalistemajja, mis asub Eisma küla serval. Seal oli kunagi rahvamaja, mis ehitati külarahva oma jõudude ja vahenditega 1928. aastal. Hiljem asus seal Raamatukaubastu suvila, mis oli puhkuse veetmise kohaks väga paljudele. 2001. aasta jõulude ajal põles vana suvila maha. Nüüd on selle asemele kerkinud uus ja kaasaegne külalistemaja.\nPaar sammu peamajast eemal asusid neljakohalised mugavad kämpingumajakesed, milles me ööbisime.\nKuulsast Käsmu külast taasarenevasse Arkna mõisa\nHommikul, pärast maitsvat ja rikkalikku einet asutasime end taas teele – sihtpunktiks Käsmu meremuuseum. Muuseum on eramuuseum, mis koosneb Aarne Vaigu kogust ja asub 1993. aastast tsaariaegse piirivalve kordonihoones. Eksponaate on palju ja need kajastavad kõiki merega seotud valdkondi – meresõitu, kalapüüki, salakaubavedu. Samas tutvustatakse ka merd kui foto- ja kujutava kunsti objekti. Aarne Vaiku kuulates ja eksponaate vaadates saime huvitava pildi kuulsa kapteniküla ajaloost, legendaarsetest kaptenitest ja paljudest laevadest.\nKuulsust on Käsmu kogunud kaptenite külana. Tegelikult oli see pigem naisteküla, sest igal aastal oli merel ära umbes 150 meest. Laevadelgi olid ikka oma naiste ja tütarde nimed (Elna, Liisa, Maia, Linda, Salme…). Külas oli ideaaliks kapteni elukutse, mis määras elustiili ja seadis kõigile omad nõudmised. Käsmu omapäraks olid valged kaptenimajad ja kõrged lipumastid. Valge värv oli kaptenite privileeg.\nVaatasime ka Kabelimäel asuvat Dellingshausenite kivikabelit ja külastasime Käsmu puukirikut, kus on Tallinnast Rootsi-Mihkli kirikust pärit orel, mis arvatakse olevat üks Eesti vanemaid.\nKalmistul on põlvitava naise figuuriga hauamonument, mida peetakse Eesti kaunimaks hauamonumendiks. See on püstitatud kaugsõidukapteni Oskar Tiedemanni noorelt surnud tütre Signe mälestuseks. Kunstnik on Juhan Raudsepp.\nJätsime hüvasti Käsmuga ja siirdusime Viinistusse tutvuma sealse kunstimuuseumiga. Saalides olid eksponeeritud sadade eesti kunstnike loomingut läbi aegade. Kunstikogu omanikuks on Jaan Manitski.\nViinistust viis tee meid Pärispea poolsaarele. Käisime kõige põhjapoolsemal Eesti maanukil, mis paikneb Pärispea poolsaarel Purekari neemel.\nMeie viimaseks sihtpunktiks oli Arkna mõis, mis asutati 1772. aastal. 1922. a kolis hoonetesse Virumaa põllutöökool ja 1936. a loomakasvatuskool, mis oli seal kuni 1993. aastani. Nõnda hoiti järjepanu 71 aastat Arkna mõisa kompleksi terve ja elusana.\nPärast sellele heale ajastule järgnenud kahekümneaastast tühjana seismist on hakatud Arkna mõisahoonet taas otsast korrastama. Hoonel on nüüd korralik katus ja akende restaureerimisega ollakse lõpusirgel. Lisaks ajaloolisele mõisahoonele on säilinud paljud kõrvalhooned ja liigirikas kaitsealune park. Praegu on mõisas 500 loomaga piimakari, toorpiimast toodetakse kohapeal käsitööjuustuna 11 eri sorti juustu, mida saime ka degusteerida ja kaasa osta. Kasvamas on 23 000 mahedat mustsõstrapõõsast, lähiajal on lisandumas sama palju õunapuid. Arkna mõis on arenemas isemajandavaks üksuseks koos põllumajanduse, turismi ja kogukonnaga.\nTänasime Arkna töötajaid, kes meid vastu võtsid ja oma tegevusi tutvustasid ning oligi aeg asuda koduteele.\nAu ja kiitus meie bussijuhile ning mõnusale reisiseltskonnale, et meie kaks muljeterohket reisipäeva ladusalt möödusid. Oleme veelkord kogenud, et Eestimaa elab jätkuvalt ka maapiirkondades.\nSuur tänu Kambja vallavalitsusele, kes meie ettevõtmisi ka seekord toetas.\nEelmineReisimine pakub rõõmu ja kosutab enesetunnet\nJärgmineTegus suvi ja lähenev sügis Aarike Hooldekeskuses


Noorsootöö nädal toob üle Eesti rohkem kui 180 terviseteemalist üritust > Noorteinfo > Tallinn\nNoorsootöö nädal too...\nTäna algas noorsootöö nädal, mis kestab 30. novembrini. Sel aastal on noorsootöö nädala teemaks “Tervis. Minu heaolu”, mis keskendub vaimsele, füüsilisele ja sotsiaalsele tervisele. Nädala raames toimub Eestis üle 180 sündmuse.\nTeemanädala ellu kutsuva Eesti Noorsootöö Keskuse (ENTK) peaeksperdi Kadri Koorti sõnul aitab noorsootöö nädal sel aastal tõsta teadlikkust erinevatel terviseteemadel: “Tervisele tõid tähelepanu noored ja noorsootöötajad, millest tulenevalt valisimegi just selle tänavuseks põhiteemaks. Viime terviseüritused üle kogu Eesti, sest soovime noortele pakkuda tervise kohta usaldusväärset informatsiooni ning kaasata neid erinevatesse töötubadesse. Noorsootöö asutuste poolt toimub mitmeid sündmusi, kus noored saavad rääkida oma muredest ja küsida erinevate spetsialistide käest küsimusi.”\nKalda sõnul soovitab TAI aktiivselt liikuda iga päev vähemalt 60 minutit: “See aga ei tähenda tingimata spordisaalis rassimist, vaid liikumisvõimalusi on tegelikult palju. Näiteks värskes õhus kõndimine ja jooksmine on kättesaadav ja tasuta kõigile.”\nEelmisel aastal oli noorsootöö nädala teemaks “Noori inspireerides”, mille raames toimus Eestis rekordarv üritusi. Teemanädalal osales 18 735 noort ja korraldati üle 270 sündmuse, nende seas näiteks filmi- ja vestlusõhtud, ühistreeningud, koolitused ning töötoad.


Maanteeamet katsetab üle Eesti mobiilset kiiruskaamerat\nToimetas Piret Pappel, 2. veebruar 2016 09:32\nMaanteeamet katsetab tänasest kahe kuu jooksul mobiilset kiiruskaamerat. Statiivilt või seisvast autost mõõtev kaamera annab kiiruseületamise jäädvustamisest küll välgusähvatusega teada, kuid testperioodil sellele trahvimenetlust ei järgne.\n"Mobiilsete kiiruskaamerate rakendamist liiklusohutuse parandamiseks on kaalutud alates automaatse järelevalve kasutuselevõtust. Täna algav testperiood näitab, kas ja kuidas on riigil otstarbekas mobiilse automaatse kiirusemõõtesüsteemi teenusesse investeerida," ütles Maanteeameti liikluskorralduse osakonna projektijuht Siim Vaikmaa.\nMaanteeameti poolt juhitava pilootprojekti eesmärk on välja selgitada, kuidas mobiilsed kiiruskaamerad ning nende haldamine Eesti tingimustes toimuda võiks. "Selleks katsetame erinevaid paigaldusvõimalusi ja -kohti, hindame kaamera töökindlust eri ilmaolude ja valgustingimuste juures, eri tüüpi teedel ja liikluskeskkondades. Viime testimist läbi nii asulasisestel kui –välistel teedel, õuealadest kuni neljarajaliste maanteedeni," selgitas Vaikmaa.\nPolitsei- ja Piirivalveamet esitas Maanteeametile mobiilsete kiiruskaamerate testimiseks nimekirja 150 võimaliku mõõtekohaga. Tehtud valikus on peamiselt liiklusohtlikud teelõigud, kus on toimunud inimkannatanutega liiklusõnnetused või kus esineb laialdaselt piirkiiruse ületamist. Neis kohtades ei ole tavakiirusemõõturiga järelevalve teostamine või sõidukite peatamine võimalik (nt ristmikud, suure liiklussagedusega teed või tänavad), statsionaarse kiiruskaamera paigaldamine ei ole otstarbekas või on raskendatud.\n"Enim oleme testimisi läbi viimas Harjumaal ja Tallinnas, kuid kaks kuud kestva testperioodi jooksul jõuame kaameraga üle Eesti," kinnitas Maanteeameti liikluskorralduse osakonna projektijuht.\nMobiilse kiiruskaamera kasutamist testitakse nii seisvast sõidukist kui statiivilt. Võimalusel paigaldatakse teisele poole teed ka mõõtesüsteemiga ühendatud lisakaamera, mis võimaldab kiirust mõõta mõlemast sõidusuunast samaaegselt.\nSõitjaid teavitatakse mobiilse kiiruskaamera paiknemisest ajutise liiklusmärgiga "Automaatkontroll". Siim Vaikmaa sõnul fikseerib mobiilne kiiruskaamera kiiruseületamise ja punane välgusähvatus annab teada kiirust ületanud sõidukist salvestise tegemisest, kuid antud juhtumite kohta menetlust ei alustata ja trahviteateid ei väljastata. Kõik testperioodil tehtud salvestised kustutatakse.\nVaikmaa lisas, et muuhulgas on oluline kaardistada pilootprojekti käigus sõidukijuhtide käitumine ning mõju liiklusohutusele. "Mujal maailmas on mobiilsed kaamerad levinud. Näiteks nii Taanis, Prantsusmaal kui ka Suurbritannias toimivad nad tõhusalt liikluse rahustajatena, distsiplineerivad sõidukijuhte ning tõstavad seeläbi üldist liiklusohutust."\nTestimist viib läbi AS Alarmtec. Pilootprojekti maksumus on 47 880 eurot. Testimiseks kasutatakse Maanteeameti olemasolevat kiiruskaamerasüsteemi, millele lisaks tarnib testimise läbiviija kiiruskaamera mobiilseks kasutamiseks kohandatud sõiduauto, lisakaamera, akukomplektid ja muud vajalikud lisaseadmed.\nAutomaatse kiirusmõõtesüsteemi mobiilse funktsionaalsuste testimise eesmärgiks on katsetada automaatse kiirusmõõtesüsteemi erinevaid paigaldusvõimalusi, paigalduskohti, tähistamise viise, kaardistada kõik kasutamisega seotud protsessid, probleemid ja takistused koos nendele kuluva ajaga, ning välja selgitada optimaalne andmete edastussüsteem.\nMaanteeameti seni statsionaarselt hallidesse kaamerakabiinidesse paigaldatud kiiruskaamerasüsteeme (kokku 38) saab kasutada ka mobiilselt.\nKas Puhu risti kiiruskaamera teenib aastas miljon eurot? (81)\nNaine | Blogid 21. aprill 2016 09:35\nVene 3. veebruar 2016 12:13\nVenemaal on maanteedel sellised kaamerad aastaid juba kasutusel. Meie alles avastame.\nMTi 2. veebruar 2016 13:16\nMaksuameti käsilased ehk tavalised teeröövlid on jälle uue vahendi saanud.


everything begins the moment you decide to be yourself: November 2012\nSummer dreams never let me down*\nMingitel hetkedel tundub nagu oleks jube palju öelda. Ja siis järgmistel pole midagi.\nPinnapealsus ajab üle äärte, sügavus upub iseendasse. Passiivsus võitleb ülemäärase aktiivsusega. Ehk nüüd ma lihtalt pean pikalt ja laialt kõigest pajatama. Kõigest, mis hingesoppides peidus. Here it goes.\nEnne on vaja soundtrack sisse lülitada:\nNõnda naljakas on mõelda sellele, et ma ilmselt enamik inimestele, kellega siin nende paari aasta jooksul lävinud olen, jätan ma ilmselt hullu (jep, sõna otseses mõttes) ekstraverdi ja inimese, kes vajab enda ümber kogu aeg inimesi ja tähelepanu, mulje. Ja ikka nõnda veider on mõelda, et mu ümber ei ole enam igapäevaselt seda 12+ aastast turvatsooni, neid inimesi, kes mind väga väga hästi ja sõnadeta teavad, tunnevad ja tajuvad. Ning et looomisel on hoopis uued taustsüsteemid ja võrgustikud. Hoopis uued inimesed, hoopis teistsugused.\nMa võin öelda, et mu ümber on praegu väga mitmeid häid inimesi, kellega ma üpris-üpris lähedane olen. Keda ma väga austan, hindan. Ja et kudumisel on üks väga huvitav uus võrgustik.\nBut in the end olen ma ikkagi üksik hunt, kes väga palju ja üsna meelsasti veedab aega iseendaga (tänavatel uidates). Mul on vähemalt kaks korda aasta periood, mil ma ei viitsi suhelda, mil ma ei viitsi, tõsi, ka koolis käia eriti. Sest iseendaga on niivõrd hea ja lõbus. Sel aastal mul seda korralikult pole olnud võimalust harrastada ja see periood läks kuidagi masendavalt mööda.\nJa mu ümber on palju Armastust. Armumist. Uuesti jalule tõusmine on nii põnev. Avastan jälle maailma hoopis teise pilgu ja tundega. Muidugi nõuab praegune elukorraldus ikka veel väga palju vaprust, mida mul vahepeal ikkagi ei jätku. Aga kuniks mul on mu need taustsüsteemid ja inimesed, kellele toetuda, ma saan lõppkokkuvõttes ikkagi hakkama.\nFilm. Film on mu ellu sisse tunginud. Kui on olnud elus ajad, mil ma pole viitsinud korralikult ühte pooleteisetunnist filmigi ära vaadata, va püsimatu hing. Siis vaid loetud päevad tagasi tabasin ma end filmi ajalt hoopis mõttelt, et "kuule, neiu, ära mõtle muule, see film on sigapõnev, jõuad hiljem omi mõtteid mõelda." Aga kui nähtuga assotsieerub nii palju, siis on see vahel üsna raske.\nOlen olnud üsna primitiivse vaatevinkliga filmivaataja. Et kui plot on hea, siis järelikult oli hea film. Aga eriti viimasel ajal on mind huvitama hakanud nii paljud teised aspektid ka, millega keskmine filminautleja oma pead tõenäoliselt ei vaeva. Ma ei taha neid aspekte isegi praegu siinkohal nimetada, kuna ma tunnen puudust ühest harivast filmiteose analüüsi kursusest.\nVõi siis lihtsalt haarata oma filmiinimestel varrukast kinni ja 35mm projektori soojas pajatada lasta. Kõlab oivaliselt.\nTäna avastasime Athena salakäike, aga katus jäi ikka ära. Õnneks või kahjuks (sest seelikuga poleks seal turnida olnud eriti mõnus, a romantiline kindlasti). Ja see, kui palju ma täna päris tööd tegin, on muidugi ka küsitav.\nOleme viimastel õhtutel omadega pärast tööd linnas hänginud ja nii ongi kujunenud, et muud elu viimase 15 päeva jooksul pole olnudki peaaegu. Kui esimesed päevad olid kuidagi megarasked ja megakoormavad, vähe und, vähe toitu, vähe kõike, siis läinud reedest saati on kuidagi kerge. Ma ei tea, mis valu mind siis varem torkis või olen ma juba nii hulluks läinud, et ei saagi enam aru, mis on õige, mis vale, mis normaalne, mis hull..\nMõtlesin, et sõidan nädalavahetuseks koju. Et ikkagi. Et ei pea ikka jõuluni vastu ehk siis saaks kõige pikem kodust eemalolek. Ei ole ikka nii tugev kui olla tahaks. Ja võibolla ei peakski olema. Vahel üldse.. Aga täna taipasin, et nädalavahetusel on Vaiko ja kui Vaikot poleks, siis oleks Chalice ja Malcolm Lincoln, mis oleks naguniii maailma suurim dilemma. Aga ma vajan seda kojuminekut nii väga. Või mitte? Kõik on tegelikult väga stabiilne ja elu hakkab ju elu moodi jälle minema. Et noh, niinii natuke veel vastu pidada.\nSamas tean, et kui ma nüüd ei lähe, siis ma põlen katki end jälle. Olen nagu lambipirn, mis korrakski maha kukkudes hõõgniidi vedru välja viskab. Ah...\nMa ei tea, ma ei kujuta ette, kuidas elu pärast PFFi edasi hakkab minema. Tõenäoliselt antuke rõõmustan, et mul on jälle muudeks pakilisteks asjadeks aega (sest praegu eriti see ei kehti, et mida rohkem teha, seda rohkem jõuan. Miskipärast.) ja koolitööd ei jää kus kurat ja ma ei pea inimesi alt vedama. Aga mulle meeldib see hipilaiff, mida ma elan. Mulle meeldib mitte tajuda, mis nädalapäev parasjagu on. Meeldib tegelikult ignoreerida muud elu, muid probleeme (eriti seda ühte suurt nimega Elukoht). Meeldib, et just need inimesed on mu ümber. Ma pole kordagi tundnud, et ma ei tahaks Athenasse või kuhu iganes tööle minna. Ma armastan Athenat. Isegi seda külma fuajeed, eriti kuuma projektsiooniruumi, rõdu 2. rea umbes 6. kohta, 35mm-se projektori surisemist.. ja kurat, isegi Reinupitsat (aga seda armastan ma ka Tudengipäevade ajal).\nSest ma armastan oma tööd nii väga. Olen enamik vahetusi Athena kassas olnud. Piletilevi on selge. Süsteemid on selged. Iga päev tuleb ette vahvaid ootamatusi. Aga kõik on lahendatav ja süsteemid töötavad väga hästi. Aga sellest ma heietan ilmselt pärast festivali lõppu. Praegu on veel kaks päeva jäänud\nJa seltskond.. need inimesed. Ööd & päevad läbi. Nii omad, nii head.\nJa kui ma midagi teen, ikka väga hingega, siis ikka no.. väga. Lendan komeedina peaaegu tippu ja vähemaga ei lepi. Ma ei ole hall hiireke, kes pelgalt korra tegemise kogemust taga ajaks. Ma ei taha öelda, et ma üli- ja üleambitsioonikas olen, kuigi äkki kellelegi võib näida. Lihtsalt.. asjades, mida väga tahan, väga püüdlik ja tahan endast 110% anda. Praeguse tempo juures tundub, et andmis- ja saamisrõõm on olnud omavahel väga ilusas seoses. Ma olen õnnelik!\nHundude tänane ainus uudis oli see, et udu tõttu jäid Tallinnas täna vist mingid lennud ära. Ja see on tõesti nii väga fun, elada ses isoleeritud kunstimaailmas. Näiks nagu ma oleks tegemas kannapööret. Ma ei tea, mida ma ses maailmas küll tegelikult peale hakkan, mind ei huvita filmitegemine kui säärane tegelikult, aga mind väga huvitab, kuidas see toimib, toimub, kuidas mulle ja teisele mõjub ja miks ja kuidas.\nMa olen mõelnud, et miks ma ei võinuks kunagi huvituda näiteks bioloogiast või geograafiast. Aga siis jälle mõtlen, et inimene peab elus olema ikka milleski kindel ja mina olen juba maast ja madalast ikkagi teadnud, et mind kultuur, kunst ja üleüldine humanitaaria huvitanud on. Olen liikunud selles ja ainult selles suunas. Lohistasin end koolis reaalainetest väga vaevaliselt läbi. Ma pole kordagi mõelnud mingisugustele kõrvalepõigetele. Elu on näidanud, et on nii raske teha midagi, mis pole see, mille nimel elan ja hingan.\nJärgnev jutt on teile, mu kallid kultuuriklubikad ja teised, keda huvitab mu reeturlikkus: ei, ma tegelikult ei ole oma teist organisatsiooni ära unustanud. Ma räägin iga päev teistele kui äge on Ülikooli Kultuuriklubi ja kuidas meie ka Reinu pitsat armastame. Lausa öökimiseni tegelikult võrdlen neid kahte asja. Ma olen lihtsalt.. ma lihtsalt.. väga pühendun sellele, mida ma parasjagu teen. Ja nii ongi!\nAga ma ausõna ei tea, kuhu SEE KÕIK mind viib. Mida ma tahan elus teha. Ma ei tea, ma ei tea ikka veel. Ja ma arvan, et see on okei. Ja see, kuidas mu eesmärgid iga jumala päev, kuu või aasta teie meelest muutuvad, on jumala absurdne. Ma saan aru, et on hästi lihtne ja tore näpuga näidata, kuidas ma olen "sada korda" eriala vahetanud ja ei tea, mida ma elult tahan. Aga kas teie teate? Kas bakast läbi jooksmine toob teile teie life goali lähemale? Pardon, aga ma keeldun uskumast. Ma näen, kuidas paljud mu sõbrad hakkavad nüüd bakat lõpetama (minu aastakäik) ja neil pole aimugi, mida edasi teha. Aga mai tauni seda, vaid fiilind neid täiega.\nOn hetki, mil mul on megahalb olla selle pärast, et ma ei tea, mida tulevik toob, kas see rada, mida ma kõnnin, on ikka õige. Aga siis jälle elu näitab, et kõik on otšen harašo ja muretsemiseks pole põhjust. On mingid täiesti jaburad ja samas ka välja teenitud mõõnad (kui nii öelda saab).\nSiit jõuan tegelikult järgmise mõtteni - ma pole kunagi valu kartnud, eriti just psüühilist. Ei taha öelda, et ma seda naudiks, aga miskipärast õnnestub end mul jumala tihti tirida olukordadesse, mis nõnda haiget teevad. Olgu see siis õnnetu armumine või edutu koduotsing. Alles mõned päevad tagasi tabas mind niisugune mõõn, et ma pisarsilmil koju jalutasin. Ja mul oli nii halb, nii raske, nii valus ja nii kurnatud olla, et ühel hetkel hakkas hea. Hea, et asjad olid selged ja tunne oli täpselt nii halb, et sai vaid paremaks minna. Läksin nii katki, et edasine elu tundus jube vastik ja raske. Aga ma tulin sellest välja tänu korralikult korraldatud kommunikatsioonile ja selgeksräämistele. Ja ma ütleks, et asjad on paremad kui eales varem. Lõpuks hakkab kõik tasakaalu loksuma. Mhmh.\nPraegu rohkem ei jaksa. Kell on sada hommikul, lubasin juba ammu magama minna.\nAga lõppu natuke statistikat: 8 vahetust, 51 tundi, 12 filmi. Ees veel viimane vahetus, 7,5 tundi, ja seda karjääriredeli järgmisel astmel ehk infokana.\nPai teile, kes te läbi lugeda viitsisite. =)\n* Ma ei tea, kuidas see asjaga seotud on.\nPosted by tr at 22:12\nPeab kirjutama. Enne, kui kõik meelest läheb.\nPÖFF on olnud hullumeelne. Kõik need 9 päeva on mu teiseks koduks Athena keskus olnud ja kui te, raisad, sellest ikka veel ööklubi plaanite teha, tuleb teil minuga tegemist!\nArvan, et inimesed on ilusad ja head.\nJa see PÖFF muudkui kestab! Ma seda mõelda ei taha, mitu päeva veel ees on, aga tuleval reedel sõidan Saaremaale, kus kogu trall jätub ehk Kuressaare PÖFF on 29. novembrist 2. detsembrini.\nSiin ma siis olen - kell on pool6, preili "minatänaküllväljaeitule" murdis jälle 'lubadust' ja veetis aega oma toredate kolleegidega.\nEga tegelikult mitte midagi muud ei oskagi öelda kui seda, et olen elus ja kõik on nii hästi. Isegi tervis ei jupsi enam.\nja ma ei tea, mida ma teen. ma ei tea, kas see peaks lõppema või edasi kestma. nüüd ma tõesti ei tea.\nPosted by tr at 22:34\nIt's my birthday, I get high if I want to*\nMis võiks olla parem päevast, mil su väga hea sõbranna teatab, et tuleb Tartusse elama ja tahab sinuga koos korterit otsida; mil sa vaatad maailma kõige puudutavamat filmi. Vaid üksainus nüanss!\nAga tunne on jumalast elus. Ja ma armastan sind, elu!\nPosted by tr at 21:21\nPeab kirjutama. Enne, kui kõik meelest läheb.PÖFF ...


totukassa: March 2013\npalju õnne ja väge, anne, kui sa seda loed! täna on küll juba 27 ja pole na etiketipärane üldse siin küberruumis kolistada, aga et vahepeal sulasid ööd ja päevad bituumeniks kokku ja mu võrguoperaator ei luba mul praegu välja helistada, siis siin ta on, eksole.\n2 x puud\n/et varsti on nii kevad, et ma ei pea enam puid põletama, et see on varsti nii /\nPeterburi räpigrupp Есть Есть Есть. Oma kodumaalgi vist veel võrdlemisi tundmatu; minuni jõudis läbi pika ja suvalise võsaraiumise last.fmis. Nende möödunud aastal ilmunud albumit Сатана в отпуске soovitan väga kuulata, natuke nagu segu itaallaste padueksperimentaalsest Uochi Tokist ning Öökülmast, ladus värk.\nSiin üks mõnusalt logisev jämm:\nvõõrasse linna jõudes tekib mul alati esmalt soov üles otsida selle kõige üksildasemad paigad.\npalju õnne ja väge, anne, kui sa seda loed! täna o...\nvõõrasse linna jõudes tekib mul alati esmalt s...


📄 Keskkonnakaitse ja säästev areng EKSAMITEST 2014 - Vormid Blanketid | Loodus - Keskkonnakaitse ja säästev areng - Tallinna Tehnikaülikool\nLae alla keskkonnakaitse_ja_saastev_areng_eksamitest_2014.doc\nKeskkonnakaitse ja säästev areng EKSAMITEST 2014 (0)\nTallinna Pedagoogiline Seminar - Loodus - Keskkonnakaitse ja säästev areng\n„SÄÄSTVA ARENGU PARADIGMA ” ÕPPEAINE TEST\nÕppejõud: prof . Jüri Martin\nMis aastast pärineb „säästva arengu” ( sustainable development ) defineeritud mõiste:\n1972, 1980, 1985, 1987, 1992.\nSäästva arengu ideoloogia arenguetapid on seotud järgmiste sündmustega:\nMaa Päev, 1960;\nÜRO inimese elukeskkonna konverents , Stockholm 1972;\nIUCN/UNEP/WWF dokument „Maailma loodushoiu strateegia”, 1980.\nSäästva arengu maailmakomisjoni (G. H. Bruntlandi komisjon) raport „Meie ühine tulevik”, 1987;\nIUCN/UNEP/WWF dokument „ Säästva elamise strateegia”, 1991;\nÜRO keskkonna ja arengukonverents,\nNATALJASP Õppematerjali autor\n„SÄÄSTVA ARENGU PARADIGMA” ÕPPEAINE TEST\nÕppejõud: prof. Jüri Martin\nkeskkonnakaitse , säästev areng , test , eksam , exam\nTööstusmelanism – loomade ja taimede pärilik kohastumine inimeste põhjustatud keskkonnamuutustega. Maailma rahvaarv – praegu ~7 miljardit. ÜRO arvates 2013 aastal on meid 8 miljardit ja 2050 9 milja...\nKeskkonnakaitse Milline on tähtsaim eesmärk jäätmete hierarhias? Jäätmete tekke vältimine Milline kõver iseloomustaks rahvastiku jätkusuutlikku kasvu? *Sigmoidne kõver (loogiline kõver, S-kujuline kõver)...\nCd ja Hg konsentratsioonid tuhas Cd ja Hg sisaldus tuhas Koht Tuhakogus % Cd g/t Hg g/t Aastane tuhakogus ...


Tööpakkumise number #167472\nTegevjuhi põhiülesanneteks on müük ja kliendisuhete loomine äriklientide ja koostööpartnerite suunal, teenindustaseme hoidmine, töötajate värbamine, eesmärgistamine ja motiveerimine, igapäevane organiseerimistöö ning suhtlemine mängijate ja klubiliikmetega.\nEdukas kandidaat on ettevõtjalik, aktiivne ja hea organisaator, kelle jaoks uute kontaktide loomine on lihtne. Sul on nii detailide märkamise kui üldistus- ja analüüsivõimet. Sa oled püsiv, Sulle meeldib hea teenindus ja Sa ei karda asjade ära tegemiseks ise käsi külge panna. Juhtimiskogemus teeninduse või müügivaldkonnast, inglise ja/või soome keele oskus ning huvi spordi ja kitsamalt golfi vastu on kandideerimiseks vajalikud eeldused.\nPakume huvitavat tööd, väga suurt arvu kontakte äris ja avalikus sektoris, klubiliikme staatust ja võimalust golfi õppida ja palju mängida ning korralikku sissetulekut.\nPalume saata oma CV ja vabas vormis avaldus hiljemalt 4. novembriks k.a. postiaadressil Mercuri Urval, Liivalaia 13/15, 10118 Tallinn. Täiendavatele küsimustele saate vastuse helistades Mercuri Urvali konsultandile Indrek Pajumaale telefonil 667 1520 või vaadates www.pgaetc.ee\nAS EGCC on Tallinna lähedal Jõelähtmes asuv kõrgetasemeline golfiklubi. Meie golfiväljakutest on alates 2006.a. avatud täismõõdus 18-rajaline unikaalsete mere- ja maastikuvaadetega Sea Course ja aasta varem valminud kõrge loopealne 9-rajaline Stone Course. EGCC pole väljakute rajamiseks kasutanud laenukapitali ja meie finantsseisund on kindel, mängukordade arv on meie väljakutel aasta-aastalt kasvanud. Hooajal töötab EGCC pühendunud meeskonnas üle 20 inimese. Klubi eesmärgiks on rahulolevad mängijad ja klubiliikmed, keda saadav elamus ja teenindustase meie juurde kindlasti tagasi tooksid. PGA European Tour Course, mille liikmed oleme, on profigolfiorganisatsioon, mis ühendab Euroopa tipp-golfiväljakuid.\nSeoses äri arenguga pakume nüüd tööd tegevjuhile.


Alfred ja Klaabu - Gabrieli Loomade Elu : Gabrieli Loomade Elu\nEt kõik ausalt ära rääkida, pean ma alustama algusest. Algus oli see, et juba aastat paar käib meie peres üks suur vägikaikavedu lemmiklooma võtmise osas. Kaks plikatirtsu (7 ja 9) vs Kuri Maailm. Kuri maailm, see tähendab mind ja minu prouat. Loomad on ju toredad ja oleme Kristaga mõlemad lemmikloomade seltsis üles kasvanud, aga Mustamäe 3-toaline korter ei ole kuidagi võrreldav Vigala või Torma ürgloodusega 🙂, kus meie omal ajal siia ellu astusime.\nVanem tüdruk on aga sihikindel nagu mingi kuradima nui ning jõudis mõne aasta jooksul, mil teema üleval oli, küsitleda vist iga viimastki Mustamäe loomaomanikku, kes tema teedele ja radadele ette jäi. Tüüpiline pick-up line pargis, trollis, majaesisel haljasalal oli „Kas koera/kassi/küülikut/merisiga/nutriat on Mustamäel raske pidada?“\nRaske või mitte, aga seni suutsime oma rohkete vastuargumentidega (loomal on linnas igav, varjupaigast võetud loomad on stressis ja ei sobi lastega peredele, kes jalutab koeraga kui vihma sajab? jne) olukorda kontrolli all hoida. Aga nii poolteist kuud tagasi võttis olukord Kurja Maailma seisukohtade osas kriitilise hoiaku. Ilmselt teeb Eesti koolisüsteem kolmanda klassi õpilaste hulgas juba üsna põhjalikku selgitustööd demokraatia põhialuste osas, sest Reti koostas ühel õhtul põhjaliku ankeedi valikvastuste ja punktiirjoontega, mis teeks au igale Eesti uuringufirmale ning printis selle välja neljas eksemplaris. Küsimustik, üllatus-üllatus, oli üles ehitatud lemmiklooma võtmise kohta. Mis lemmikloom, kas oled nõus temaga õues jalutama ja nii edasi ja nii tagasi. Reti ise tahtis muidugi koera. Riste lähenes asjale „parem varblane peos“-meetodiga ja valis hamstri ning oli nõus temaga ka iga jumala päev õues jalutama 🙂. Mina kassisõbrana kirjutasin punktiirile „kass (2tk)“, igapäevaselt loomaga jalutama minema ei olnud nõus ja sinna reale, kus küsiti, kas see (loomavõtmine) ka praegusel hetkel reaalne oleks, rasvaselt „EI“. Aga džinn oli pudelist välja lastud…\nÜhel reedesel õhtul, 10. veebruaril, mil peaaegu-et-kohe-kohe renoveeritud elutoas toimus filmiõhtu, jäi mulle Vigala FB grupis silma Gabrieli postitus, kes otsis oma loomade hoiukodust kodu kahele pooleaastasele kassile – vendadele Klaabule ja Alfredile. Gabriel oli eelmisel sügisel kiisud koos emmega päästnud väga hulludest oludest ja surmasüstist ning loomakesed kenasti üles turgutanud. Kassiema Kitty oli selleks hetkeks leidnud endale ka juba uue kodu Soomes. Klaabu ja Alfred olid läbinud kõik meditsiinilised protseduurid ja ravikuurid, mis isastele noorkassidele enamasti teha tuleb ja iseloomustus, mis Gabrieli poolt kaasa kirjutati, haaras silma ja südant.\nMõeldud-tehtud, kui hull see ikka olla saab. Võtsin sealsamas Gabrieliga ühendust ning ütlesin et võibolla väike huvi on. Ise vaikselt rehkendasin, et mõne päeva pärast on remont elutoas lõpetatud ja mis seal ikka, käin nädala jooksul Vigalas ära…\nJuhtus aga see, et juba järgmisel õhtul astusid kassihärrad uksest sisse. 0-ettevalmistuse pealt olimegi järsku kassiomanikud! Jäi üle loota ainult, et Gabrieli poolt reklaamitu ka tõele vastab. Sel ajal kui Reti ja emme tormasid lähimasse loomapoodi esmavajalikku hankima, valmistus oma etteasteks Riste-nimeline vastuvõtukomisjon, issi aga lõpetas kiiremas korras riiuli õlitamist, tuulutas tubasid ning loopis asju ja remondikola ühest nurgast teise. Ja kohal nad olidki!\nTranspordikastist pääsenuna plagasid kassivolaskid 3 sekundiga üle 60 ruutmeetri ühtlaselt laiali ning kamufleerusid. Õnneks ei kestnud peitusemäng üle 10 sekundi ning tasahilju hakkas neid jälle erinevatest nurkadest ettevaatlikult kokku hiilima. Hiilimine vaheldus välksööstudega, aga muidu paistsid kiisud nii enamvähem rahulikud, asjaolusid silmas pidades. Transpordiüksus andis üle vajalikud paberid, soovis edu ning lahkus. Saabusid Reti, emme, paar mänguasja, söögipoolis, kassikemps ja kott liiva. Gabrieli poolt lausutud hoiatused, et toit ei pruugi sobida, kassiliiv on võõras ning stressist võib kõht lahti olla ei pidanut suuremalt paika. Kassikrõbinad lükati küll kõrvale ja/või näkitseti pika hambaga, aga konserv läks kaubaks. Samuti selgus juba neljandast sekundist kui liiv oli kasti valatud, et Klaabu ja Alfred teadsid täpselt mistarvis see kast sinna nurka asetati. Kõhulahtisusest polnud juttugi, lihtsalt pea sada kilti sõitu Vigalast kinnises transpordikastis oli vennaksed viimase piirini viinud 🙂. Korralik kodune kasvatus!\nSee, et vennad üksteisele toeks on, paistis välja esimesest silmapilgust. Uues kohas üksteist just liiga pikaks ajaks silmist ei lastud. Samas otsiti arglikke kontakte ka pererahvaga ning kaasapandud tarkades paberites soovitatud „sundpaid“ töötasid kenasti – nurrumootorid läksid tööle ning pigem otsiti seltsi kui varjuti. Aga lugesime lastele sõnad peale ning lasime kiisudel kenasti olukorraga harjuda.\nJärgmisel hommikul selgus, et Klaabu oli olukorraga harjumise eriti põhjalikult ette võtnud – kablutas mööda korterit ringi nagu pärisperemees kunagi ning nõudis, et temaga tegeletaks. Riste, kes oli vendadest pisema, Klaabu, juba reede õhtul FB fotodelt nö. „enda kassiks“ valinud, jooksis kass sabas ringi ja säras nagu päikene. See aga ei sobinud mitte kuidagi vanemale õele. „Reti kass“ Alfred puges hommikul pärast kerget einet konkusse tudile ja käis sealt väljas üksnes söömas ja kempsus. Reti liitis kokku 1+1, sai tulemuseks 8 ning tegi omad kiired järeldused. Otseloomulikult – teine kass on rikkis! Tema sellist ei taha! Ja üleüldse tuleb need kassid kohe tagasi saata, sest sellist asja ei ole, et Riste kass töötab nii et lust vaadata, aga tema kass on rikkis! Ei aidanud minu 20-aastane kassiomanikustaažist tulenev jutt, et las kass kohaneb ja usu mind õige pea mängib nii et vähe ei ole… Ei! Rikkis! Garantiisse! Mõlemad tagasi! 🙂 Päev otsa halba tuju ja jonn.\nOlukorra otsustas lõpuks lahendada Alfred, kes nii umbes kella kuue paiku õhtul oma urkast vaikselt välja ringutas ja nägi, et toimub tagaajamine venna kaasosalusel ning otsustas joonelt liituda. Seda rõõmu, mis valitses korrapealt ühe üheksa-aastase tüdruku südames, kes nägi, et tema kass ei olegi rikkis, oli lust vaadata!\nSeega oli minu suurim hirm kasside kohanemise osas murtud tegelikult juba esimeste hetkedega. See, et Klaabu juba teisel päeval nii kohanenud oli, tuli mõningase üllatusena, aga ka Alfred oli tegelikult teise päeva õhtuks kenasti kohanenud.\nOkidokk, kasside kohanemise esimene, raskeim faas läbi, asusime tegelema peenhäälestusega. Esimene algaja altminek, lahtine kassikemps, tuli üle õla visata ning asendada kinnise kempsuga. Kasside passis on kirjas küll „kodukass“, aga agarus, millega kiissenid liivas kühveldasid, andis alust arvata, et ka „taksikoer“ või „mullafrees“ oleks esimesel pilgul ära petnud. Kiire rehkendus ütles, et kui igal õhtul päeva jooksul kasside poolt kastist välja visatud kolmveerandik liiva uuega asendada, läheb kasside pidamine õige kulukaks. Kinnine kemps ostetud, toimusid, sarnaselt Saaremaa ja Hiiumaa uute praamide ja muude keeruliste tehniliste vidinatega, kõigepealt testsõidud ja välikatsetused, ohutuse mõttes esialgu ilma liivata. Tulemused olidki mõtlemapanevad. Klaabu sai kenasti kempsust välja, aga sisse keeldus minemast, tuli väikestviisi füüsilist veenmist kasutada. Alfred vastupidi, sai kempsu kenasti sisse, aga keeldus sealt välja tulemast. Nii nad siis istusidki seal, üks sees ja teine väljas ning mõlemad omadega väga rahul. Egas midagi, tuli riskida – liiv sisse ja… kohe said kassihärrad aru, mis kastiga tegu. Klaabu käis kenasti nii sisse kui välja ning ka Alf ei veetnud kempsus rohkem aega kui just hädapärast tarvilik oli.\nJärgmine huvitav tähelepanek: a)kassidel on küüned b)meil on diivan\nTegelikult me teadsime nii A-d kui B-d, aga kraapimispuu sigines elamisse alles neljandal päeval, kuna teise päeva osturetk atraktsiooni ostmiseks lõppes peresiseste rohkete erimeelsuste ja paari kassikonservi soetamisega. Kui kraapimispuu lõpuks meie majapidamisse sigines, teadsid kassid kohe, millega tegu. Kas korralikud instinktid või korralik kodune kasvatus jällegi, ei tea. Alfred on kraapimispuu osas eriti tubli – vahel kui ta end unustab ja pärdiku diivanit kraapimast taban ning koheselt kraapimispuu juurde tarin, teeb tüüp sellise hajameelselt ehmunud näo, et „ups näe jah, kogemata nii hajameelsusest ajasin diivani kraapimispuuga sassi, sorry“ ning asub hoolsalt kraapimistööd jätkama. Klaabuga nii lihtne ei ole. Tema nimelt on veendunud, et diivan ongi kraapimispuu ja kraapimispuu omakorda diivan. Olles diivani külge haakunud kassi kraapimispuu juurde lohistanud, jääb esimene mulle etteheitva ja mõistmatu näoga otsa vaatama: „Et nagu misse?! Ma ei taha magada! Kas sa ei näinud, et ma tegelesin parasjagu kraapimisega?!“\nKasside loomusest. Loomu poolest on mõlemad kassid nagu noored pooleaastased kassid. Hästi mängulised ja lustlikud. Samas tundub Alfred olema lisaks kasvule ka oma tegutsemistes vähe kaalukam ja kaalutlevam, selline eestlaslik natuur natuke, et kohe ei haagi iga uue ajaga, aga kui asi juba tegemisel on, tuleb see ka lõpuni viia. Niimoodi võis tõesti arutleda see kass, kes kolmanda päeva hommikul visa sihikindlusega noore perenaise telefonilaadija juhtme läbi näris…\nKlaabu seevastu on aga paras hothead. Ta lihtsalt ei suuda leppida sellega, et kuskil toimub mingi tegevus, aga tema ei saagi sellest vahetult osa! Kui lõigun kassidele maiuspalaks kanasüdameid, siis Klaabsen on hips-hops nagu miki kahe sekundiga ninapidi pea et noa all, samas kui Alf istub rahulikult põrandal toidukausi juures, sest ta paistab teadvat, et turnimine ei vääri küünlaid ning lõppeks saab süüa ikkagi seal kus on kauss. Ja kausist sööb Alfred kenasti. Ka kanasüdameid. Klaabu seevastu kehastub sellistel puhkudel väikeseks tiigriks. Ta haarab kanasüdame hambusse ning tormab urisedes eemale, lihatükiga… mängima. Loodusseadused kehtivad paraku aga ka Mustamäe korteris ning loomulikult asub Alfred, kui ta oma kausiga lõpetanud, tihtilugu venna kausi sisu kallale. Samal ajal mürab vennas kõrvaltoas lihatükiga nagu emakaru oma pojaga – uriseb, loobib õhku ning tarib ühest kohast teise. Rahustav on teada, et ta vähemalt krõbinad, konservi ja joogivee suudab enamjaolt siiski rahulikult kausis hoida. Tuleb kasuks nii kassikese toitumisele kui ka korteri üldisele heakorrale.\nVennaksed müravad omavahel väga põhjalikult. Samas suudavad nad sellistel puhkudel alati oma küüned kenasti käpakeste sees hoida. Olen seda tunda saanud kui nad aegajalt ka mind oma mängudesse kaasavad. Samuti on nad üksteise suhtes väga hoolivad ning tihtipeale magavad teineteise kaisus. Selline great activity/low stress üritus.\nKasside uneharjumustest. Olulise osa päevast vennaksed põõnavad. Selleks sobivad hästi nii spetsiaalsed magamispesad kui korteris leiduv improvärk. Olen kasse leidnud pikutamas nii riidekapis kui dušinurgas. Tundub, et kui uni tuleb, siis ei ole voodi asukoht oluline. Samas virguvad kiisud väga varakult. Enamasti kell pool 5 hommikul. Klaabu on eriline spetsialist magava inimese ülesäratamisel. Selleks tuleb astuda magava inimese kaelale ja näole, nurrumootor tööle lükata ning asuda meeleheitliku järjekindlusega ühe koha peal tammuma ning oma nina magajale kõrva toppima. Alfred on selles osas vähe rahulikum eksemplar, aga on olnud juhtumeid, kus tüübid koos rünnaku ette võtavad.\nÜhel hommikul oli laste ja kasside koondrünnak. Kõigepealt puges hommikuhämaruses vanemate kaissu Riste, seejärel alustasid kassid. Minu said nad kohe hopsti üles, seega alustasid nad noorperenaise „töötlemist“. Tulutult. Riste magas nagu mauk ja lõpuks kassid loobusid ning jäid ise lapiti lapse peale magama. Vot sellised tublid kassid on meil!\nSiinkohal lõpetan. Kasside võtmisega on meie perele tulnud kaasa terve hulk kohustusi ja rahalisi väljaminekuid, samas on vastusaadud „ekstra“ hoomamatu ja rahas mõõdetamatu. Klaabu ja Alfred on meie pereellu toonud mingi uue ägeda fiilingu, mida nagu eriti seletada ei oskagi. Loodan et see ka kassidele meeldib. Pereliikmed ikkagi, noh!\nTänan kasside päästjat Gabrieli superhea ja pühendunud töö eest Klaabu ja Alfredi üleskasvatamisel. Sellise materjaliga on lausa lust edasi minna!\nEdit: kassijutu teine osa (2 kuud hiljem) asub siin: https://www.facebook.com/aiFomon/posts/10154490698595978


Lihtsad ja keerulised ajajuhtimise abivahendid - Sekretar\nLihtsad ja keerulised ajajuhtimise abivahendid\nOutlook on suurepärane oma asjade korraldamise tarkvara eeldusel, et vaevud selle peensustesse tungima ning kõik oma tegevused selles kirjeldama. Paraku kulub selleks vähemalt nädal või paar. Kui siia lisada veel süsteemi korrashoiuks kuluv aeg, siis efektiivsest töövahendist on kaheldav kõnelda. Sama kehtib Lotus Notesi kohta.\nLihtsust ja meeldivat disaini armastavas Apple’i arvutite ehk maakeeli ubinapuutrite maailmas leiab keeruliste lahenduste armastaja samuti oma lemmiku OmniFocuse näol. OmniFocus ei jää keerulisuse poolest Outlookile suurt millegi poolest alla.\nSellesse klassi kuulub ka erinev produktiivsustarkvara, mille eredaimaks näiteks on My Life Organized. Tarkvara loojate eesmärk on olnud üllas: aidata inimesel tegutseda lähtuvalt oma elu olulisimatest sihtidest ja rollidest, kuid tulemuseks on harukordselt keeruline tarkvara, milles oma elu kirjeldamine võtab paar-kolm nädalat.


Nutiboilerid ja uudne koldeelement – lõppeva aasta märksõnad | kodus.ee\nKodus liigub üha enam kõik nutilahenduste suunas. | Shutterstock\n2017. aastal tegid koduehituses ilma muidugi kõiksugu nutilahendused, mille eesmärk on muuta elu lihtsamaks ja mugavamaks. Iseasi, kui hädatarvilikud need alati kõigile on. Energiasäästust ei pääse aga üle ega ümber. Vaatame lähemalt 2017. aasta märksõnu.\nHübriidsoojuspumbad on uus kõva sõna energiasäästus: need tarvitavad ühendsüsteemis just seda kütteliiki, mis antud hetkel optimaalseim ehk ökonoomseim – see tähendab, et tark aparatuur suudab ise mõelda ja otsustada. Selline elu lihtsamaks ja odavamaks muutmine vaevalt et ühelegi majaomanikule vastumeelt on.\nAga ilma teeb ka õhksoojuspumbaga boiler! Kui hoones puudub tsentraal- või gaasiküte, on veeboiler ainumõistlik lahendus. Õhksoojuspumbaga varustatud boilerid kasutavad ruumide jääksoojust vee soojendamisel.\n"Nutikus" ei ole mööda läinud ka boileritest – nutiboilerid arvestavad tarbimisharjumustega ja soojendavad vajaliku soojaveehulga teie senise tarbimise põhjal. Ent kohe, kui unustate eelnevalt boilerit seadistada – näiteks enne ettenägematut saunaõhtut – võib järgneda ebameeldiv kogemus sooja vee nappuse näol.\nEnergiasäästliku põrandakütte hea toimimine sõltub paljuski automaatikast. Näiteks Uponori uued Smatrix Style termostaadid mõõdavad nii õhu temperatuuri kui ka soojuskiirgust – samamoodi tunnetab temperatuuri ka inimene. Automaatne tasakaalustamine jälgib ruumitemperatuuri mõjutavaid tegureid ja seadistab iga kütteringi vastavalt. Termostaatide elegantne disain sobib enamike ruumide sisekujundusega.\nKodu lülitub sisse sinu saabudes\nTargad sissepääsulahendused on väliselt ülilihtsad, seest seda keerulisemad. Enam pole vaja koju pääsemiseks võtit: tänased uksekellad teavad täpselt, kes on ukse taga või mil viisil peaks siseneda-soovijaga käituma. Uksetelefonile on võimalik vastata ja hoonesse sisenemist juhtida ka kodust eemal viibides vastava mobiilirakenduse abil, samuti on võimalik saada e-postile teavitus postkasti kirja lisandumisest ning postkasti avamiseks kasutada tavapärase võtme asemel sõrmejäljelugejat. On ka auto numbrituvastuskaamera, mis lubab avada värava vaid omadele.\nFonolukusüsteeme on saadaval nii audio- kui videolahendusena, kuid ka võtmesüsteemi, koodisüsteemi, sõrmejäljelugeja ning kaardilugejana. Fonolukusüsteemi paneelile on võimalik lisada valgustus ja seda käivitav liikumisandurite süsteem, aga ka maja number ning integreerida see kõik näiteks postkastiga.\nMeid ümbritsevatele vidinatele tarkuse lisamine teenib kaht eesmärki: kokkuhoid ja elu lihtsamaks tegemine. Siiski, "tark" maja tähendab täna veel pigem keskkonnahoidu kui rahalist säästu. Pole mõistlik hoida pikemat aega kodunt eemal olles toatemperatuuri näiteks 22–23 kraadi peal, kuid olukorda parandava süsteemi installeerimine võib olla kallim kui tasuvus. Veel!\nAga mugavusest veel: dimmerdatav valgus on küll vana leiutis, ent kindlasti on innovatsioon seade, millega saab lihtsa nupuvajutusega muuta valguse värvi, tooni või tugevust ruumis juhtmevabalt. Ehituslikult on sellise lahenduse suur pluss lihtne paigaldatavus. Sellist lahendust nimega ZigBee pakub Jung.\nMilleks aga tehnikat ise mõtlema panna ja kaugelt juhitavaks muuta? Lihtne vastus: nutimaja omanik ei pea puhkusele sõites muretsema vooluvõrku ununenud seadmete, võimalike avariide või tegemata aiatööde pärast – automaatne süsteem ja nutikad lahendused tagavad kodu turvalisuse ja hoolitsevad vajadusel isegi aiatööde eest.\nAiainnovatsioon - robotid teevad tööd\nAiatehnika on muutunud tehniliselt keerukamaks, ent kasutakjasõbralikumaks: üha vähem pead olema insener või väljaõppinud töömees. Samas: ega selliseid riistu ise remondi ka.\nNäiteks Husqvarna uus akutoitel hekilõikur 115iHD45/55 on varustatud kuluefektiivse harjadeta mootoriga. Lõikuril on kasutajasõbralik juhtpaneel kahe lihtsasti käsitsetava nupuga: üks masina käivitamiseks, teine masina kasutusaja pikendamiseks, vähendades pöörete arvu minutis – nii pole masinat vaja nõnda tihti laadida.\nRobotniidukid on aga vaieldamatult tõusev trend, ühtlasi ka rohkem nutistuv ja ilmselt ka taskukohanev, nagu muugi tehnoloogia. Seni pole robotniitjad kuigi ökonoomselt keeruka kujuga aedades suutnud toimetada – rapsivad teised üsna juhuslikult ringi. Tõsi: niiduki kulgemise hõlbustamiseks piiratakse niidetav maa-ala servatraadiga, millest niiduk üle ei sõida. Aga kas robotniidukid oskavad ka põõsastest ja muudest takistustest ringi sõita? Loomulikult – ka igasuguste takistuste ümber saab paigaldada piirdetraadi. Juhuslikult vedelema jäetud esemeid pooltargad robotniidukid aga ei tuvasta, kui põrkekaitse neid ei riiva, vaid lõhuvad neid ja ka ennast.\nSoome ehitusajakiri TM Rakennusmaailma testis Soomes eri roboteid hooaja vältel. Testitud niidukeist enamus oskas selgeks õppida tulevase niiduplatsi tingimused.\nNeed niidukid, mil ei ole kaugjuhtimisvõimalust, saab tööle saata väikese algseadistamise järel. Honda läks esimesena. Hondal ja Stigal ei ole kaugjuhtimist. Workxil on kaugjuhtimine, mis toimib vaid wlan-ühendusega, mida saada ei olnud ja niimoodi saadeti ka Workx tööle ilma kaugjuhtimiseta. Husqvarna, Viking ja Bosch on aga kõik varustatud ka kaugjuhtimisvõimalusega. Selle kasutamine praktikas vajab Android-seadme kasutamist. Alustuseks tuleb Google Playst saada programm, mis tuleb paigaldada nutiseadmesse või tahvelarvutisse. Seejärel skaneeritakse niiduki küljelt kood ning antakse programmile põhiandmed, sealhulgas niiduki omaniku e-postiaadress. E-postiaadress on vajalik puhuks, kui niidukil tekib töös häireid – siis saadab see omanikule vastava teate. Suve lõpul hakkaski neid teateid vahet pidamata tulema.\nHusqvarna liikus krundil ringi justkui peata kana, aga muru sai niidetud kõige ühtlasemana. Honda sai muru närimisega ilusti hakkama, olgugi et selgi võttis veidi aega, enne kui niitmisjälg tasane sai. Bosch tegi sirgjoonelist tööd, jättes jäljed ka murule; aga teisalt – miks ei võiks muruplats vöödiline olla? Viking sai kohe asjale pihta ja kohe esmasel sõidul tuli ka tulemust. Stiga niidetud pind oli juba esimese niite järel tasane ning masina terad ja põhi üsna puhtad. Osa niidukitest tajus ära, kui vihma hakkas sadama, ja sõitsid varju, jättes niitmise pooleli.\nKa sellise vana asja kui ahju arenduses võib uuendusi tulla, nii selle ehituses kui süsteemides.\nVeesärgiga küttekehad on uus kõva sõna! Veesärgielementi saab paigaldada ka juba olemasolevale ahjule või kaminale – nii hakkab efekt olema mitmekordne: tuli soojendab vett, mille võib suunata näiteks radiaatoridesse või põrandaküttetorustikku. Kui akumulatsioonipaak ka veel vahel, on ökonoomitamine eriti võimas.\nAga on ka uudiseid ahjuehitusmail: Eesti firma Tuli Ja Suits OÜ on välja töötanud koldeelemendid, millest kolde ehitamine on käkitegu (seguta!) ja pealegi tagab neist ehitatud ahi puhta põlemise ja õhu.\nEesti Maaülikoolis testitud koldeelemendil on nupud, tänu millele on koldesse sisenevale õhule alati õige kõrgusega pilud kõigist kolmest küljest – see tähendab, et tegu on pilu-, mitte klassikalise rest- või umbkoldega, pilude kõrgus jääb alati 6 mm, mis vastavalt arvutustele tagavad olenevalt kolde võimsusest alati põlemiseks optimaalse õhu koguse, pottsepp või iseehitaja ei pea ise lisaarvutusi koldesse juurdepääsetava õhu tagamiseks arvutusi tegema. Elemendi kügedel olevad hambad tagavad puidule alati õhu juurdepääsu, mis võimaldab pideva põlemise ja välistab tahmunud koldeseinad.


Home » Review » HGH-X2 » HGH-X2 Somatroppine Viia läbi vaadatud: kas see toode tõesti toimib?\nKui otsite võimalus saada nii kõrge kvaliteediga lihasmassi kasvu, samuti rasva kadu, HGH-X2 on looduslik HGH vabastajate täiendada, et eesmärk on jäljendada steroid Somatropin, kuid loomulik, legaalset ja ohutut alternatiivi.\nHGH-X2 Somatropinne näeb suurepärane läheb tema kirjeldus, kuid kas see tõesti annab teile tulemusi otsite?\nVõtame lähemalt HGH-X2 Somatropinne ja selle koostisosad ja võimalikud kõrvaltoimed avastada, kas nõuete esitamise võib Kestab ja saavutada tõelisi tulemusi.\nMis on HGH-X2 Somatropinne?\nHGH-X2 on looduslik HGH releaser, mille alternatiivina keemiliste põhinevad HGH tooteid, mis annavad sageli karmid kõrvaltoimeid.\nHGH-X2 toimel tekib ajuripatsis vabanemisega kasvades HGH anaboolne hormoon verre. Tulemuseks on rohkem äärmuslikke lihaste kasvu ja kiirem rasva kadu. Recovery korda pärast treeningu Samuti tuleks parandada oluliselt.\nUuringud on näidanud, et samal ajal HGH loomulikult väheneb vanusega, on võimalik stimuleerida vabastamist HGH loomulikult eelkõige aminohapete, mis on see, mida on kasutatud HGH-X2.\nCrazy Bulk, firma taga HGH-X2 on sätestatud, et seda täiendada ei kujuta ohtu kõrvaltoimete, mida ta kasutab ainult ohutu ja looduslikke koostisosi. Kolm taimeekstrakte ja üks aminohape on toimeaineid HGH-X2 ja ükski tuntud põhjustamise kõrvaltoimeid.\nSee on toidulisand, kes konkreetselt soovite sihtida HGH meetod lihaste hoone ja sellega seotud kasu. See on juriidiline ja ohutu alternatiiv steroid Somatropin, mis muudab ahvatlev neile, kes tahavad jääda selge ebaloomulik toidulisandeid.\nHGH-X2 on reklaamitakse kui võimalik, et aidata teil saavutada mitmeid tulemusi. See sisaldab:\nTuua suur kasu lihasmassi kiiresti\nAbi kaotada rasva palju kiiremini\nSuurendada pärast treeningut taastumise korda\nSaab laotud WINSOL (Winstrol), Clenbutrol (klenbuterooli) ja Trenorol (Trenbolooni) veelgi paremate tulemuste\nLoomulikult suurendab HGH (inimese kasvuhormooni) tasemed\nSuurendada valgu tootmist\nPuuduvad teatatud või oodata kõrvaltoimeid, kui kasutatakse HGH-X2 sest kõik koostisosad on looduslikul teel saadud ja firma väidab, et saate kõik kasu steroidid, õiguslikult, ilma kõrvaltoimeid .\nKuigi ei ole kliinilistes uuringutes või uuringud jagatud umbes HGH-X2 veel, kasu, suurendades HGH tootmine kehas on tuntud ja üldise uuringud HGH on näidanud, et teatud aminohapped võivad mängida olulist rolli, aidates koos vabastamist HGH.\nSee on mõiste, mis HGH-X2 põhineb, ja see saavutab eesmärgi kaudu looduslikke koostisosi nagu Mucuna pruriens ekstrakti, mis on tuntud looduslik HGH tugevdajana.\nKuigi HGH ravi võib pakkuda meditsiiniliselt, need võivad tulla kõrvaltoimeid samuti seotud küsimused; rääkimata legalities kaasatud. Nagu looduslik alternatiiv, HGH-X2 Somatropinne eemaldab need negatiivsed aspektid, kuid ikka on samad eelised.\nTäieliku koostisosade loetelus tehakse selgelt olemas, ei ole saladusi hoitakse selle kohta, mis on HGH-X2. Mitme võimas ekstraktid nagu Maca ja Hawthorn Berry, mis mõlemad on hästi tuntud ja pika austusväärne kasu, HGH-X2 tugineb puhtalt jõudu loodusest pakkuda vallandada ajuripatsis , mis on, kuidas rohkem HGH vabaneb .\nHGH-X2 on tõsine täiendus inimestele, kes soovivad tõsta oma inimese kasvuhormooni (HGH) taseme looduslikult. Koostisosad on valitud selle eesmärki silmas pidades, ja koosnevad mitmest võimas ekstraktid ja aminohappeid.\nIga portsjon (2 kapslit) sisaldab:\nMaca – See taim väljavõte pärineb juurvilja, et on juba ammu kasutatud traditsiooniliselt suurendada vastupidavust, jõudu ja energiat. Maca on kõrge valgusisaldusega, samuti on rikas oluline aminohappeid ja vitamiine. Samuti on tuntud oma võime suurendada suguelu ja suurendada libiido.\nMucuna pruriens – koostisosade, mis on otseselt vastutav suurendamiseks HGH tootmine, Mucuna pruriens saab siis tulemusena suurendada HGH tootmine, aitab keha ehitada rohkem lihaseid ja põletada rohkem rasva. Teised olulised eelised Mucuna pruriens hulka testosteroonitaseme suurendamiseks ning kolesterooli ja veresuhkru taset langetav toime. Tõhustatud vaimset erksust ja libiido on teiste teretulnud kasu Mucuna.\nHawthorn Berry – rikas C-vitamiini ja muud olulised osad, viirpuu marja kasutatakse sageli südame tervise, sest see võib aidata kaitse arteri seinte ja aitavad suurendada veresooni nii, et rohkem verd, hapnikku ja toitaineid võib levitada. See on põhifunktsiooniks toote ja see on peamine põhjus Hawthorn Berry kohal olles seda täiendada.\n2-amino-5-pentaanhape – Tuntud ka kui L-arginiini, selle aminohappe on eelkäija lämmastikoksiidi ning aitab suurendada kasvuhormooni produktsiooni. Need funktsioonid muudavad selle koostisosa oluline osa funktsionaalsust seda täiendada.\nHGH-X2 tundub positiivne mitmest aspektist. See on peamine eesmärk on suurendada HGH tootmine ja looduslikke koostisosi valitud osa valemist iga panuse selle eesmärgi. Täiendav kasu nagu suurem vaimne ja füüsiline energia ja libiido tõus on kõik teretulnud pool kasu see loomulik täiendus.\nKoostisosad HGH-X2 on juurdunud ja kõige on kasutatud traditsiooniliselt sadu aastaid; aga alles suhteliselt hiljuti ei teaduse süvitsi täpselt, millist kasu kõik need väljavõtted on. Mucuna pruriens eriti laiaulatuslikud kasu neile, kes tahavad suur lihasmassi kasvu sujuva kuni HGH tootmine loomulikult.\nKui tegemist on anaboolsed steroidid oleme alati mures võimalike kõrvaltoimete ja kõrvaltoimeid. Kõrvaltoimeid steroidi Somatropin võib olla karmid ja tõsised. Nende hulka kuuluvad iiveldus ja oksendamine, kiire südame löögisagedus, kuiv nahk ja ähmane nägemine, turse, peavalu, akne ja lööbed, lihasvalu.\nÕnneks see ei ole olukord HGH-X2 Somatropinne. Tänu sisaldab ainult looduslikke ja ohutuid aineid, HGH-X2 Somatropinne eeldatavasti ei põhjusta kõrvaltoimeid ja ükski neist ei ole teatatud või mis on loetletud toote kohta. See tähendab, et HGH-X2 on sama võimas kui Somatropin, aga see on seaduslik, turvaline ja tasuta kõrvaltoimeid.\nHGH-X2 Somatropinne Kasutaja Arvustused\nArvukad kliendid on lahkunud oma tagasiside HGH-X2 online. Valik Need kommentaarid on järgmised:\nPäris üllatunud, kui kiiresti ma hakkasin nägema muutusi pärast hakkasin kasutades HGH-X2, vähem kui kaks nädalat, mida ma kunagi oodata, kuigi nad ütlesid, et see võimalik. Nüüd pärast rohkem kui kuu kasutada seda ma olen nii muljet tulemusi, kus kasv rinnus, käte ja jalgade suurust ja peaaegu täielikult lahti rasva ma hoidis ümber kõhu. HGH-X2 on reaalne asi ja tuleb ilma kõrvaltoimeid. Mulle meeldib, saad tasuta pudel iga 2, et ma osta, mistõttu on tõesti taskukohane! Legit toote!\nNähes hea vähendamise minu kogu keha rasva pärast kasutades HGH-X2 kuu. Ma hakkasin nägema neid tulemusi kahel esimesel nädalal, siis on just suurenenud sealt nii väga rahul siiani. Tugevus suureneb on muljetavaldav nii kaugele, eriti kuna mul on veel võimalik parandada minu treeningu, mis ma töötan nüüd minu treener. Minu käe suurus on kindlasti suurenenud ning on märgata teisi inimesi nii HGH-X2 on kindlasti hästi minu jaoks !!\nTeades, et HGH taset organismis minna kui saad vanemaks, ma arvasin, et see oli suur osa minu probleem saada tulemusi, sest ma olen ka minu neljakümnendates nüüd. Ma ei saanud teha kasu nagu ma harjunud minu 20s ja 30s ja leidis, et kui mul vanemad mu taastamise korda suurenenud ja nii tegin oma rasva suurenemine, eriti ümber talje. Nii et ma vaatasin HGH-X2 Somatroppine ja pean ütlema, et nad ei tee nalja, kui nad ütlevad kiireid tulemusi. Ma nägin muutusi paar nädalat, kõige märgatavam on kiirem taastumine korda ja nüüd ma olen hakanud näha seda kõht rasva liikuda. HGH-X2 on suurepärane toode!\nHGH on nii oluline lihaste hoone veel ma vaevalt teadis midagi ja kunagi vaatasin toidulisandeid, mis keskendub konkreetselt seda. Läbi mõned inimesed minu jõusaal kuulsin HGH-X2 ja ta väitis, et oleks võimalik saavutada päris hämmastav tulemusi, tundsin ma end skeptilised kõik küll. Kuid siin ma olen paar nädalat ja nägemine suurepärane rasva põletamine ja lihaste kasvu. Mul oli probleeme kaotada rasva enne nii et see näeb välja nagu HGH on teinud kõik erinev minu jaoks. Kindlasti on kasutades HGH-X2 Somatropine ka tulevikus.\nÄra alahinda tähtsust HGH üha lihaste ja põletavad rasva. Muutsin oma kogu maailmavaatega toidulisandeid ja trenni pärast kasutades HGH-X2 kuna tulemused Näen on lihtsalt nii suur. Ma olen võimeline põletada rasva nüüd nagu ei kunagi varem nii oma tehtud tohutu erinevus minu lihastoonust üldine ja ma olen nüüd võimalik panna lihasmassi kõik õiges kohas. Tulemused hakkasid tulevad jooksul vaid nädala jooksul alates täiendada ja asjaolu, et see korstnad hästi mitmete teiste toodete kõik selle firma tähendab, et sa saad nii palju rohkem tähelepanu oma töö elektrikatkestusi nagu ma nüüd olen.\nJuurde 4lbs lihaste, rasvkoe kadu, kasv 20 naela pink 1 toll kasv rinnus suurus ja käe suurusest, 2-tolline tõus jala suurus.\nAmetlik veebileht on ainus koht, mida saab osta HGH-X2. Praegu on tootel täiuslik hinnang ja mõned positiivsed iseloomustused tulevad kasutajatelt. Võite valida mitu maksevõimalused sealhulgas ja krediitkaarte. Praegu HGH-X2 Somatropinne kulud:\n$ 59,99 ühe pudeli\n$ 119,98 kaks pudelit ja saad ühe pudeli tasuta\nSeal on tasuta shipping saadaval USAs ja Euroopas. Ei ole erilist garantii on ette nähtud HGH-X2, kui tulemused olenevad iga nende treening režiimi ja toitumine ning milliseid muid toidulisandeid mida laotud ta.\nCrazy Bulk omab siiski toetuse poliitika, mis sätestab, et iga avamata pudelit saab tagastada täies ulatuses tagasi seitsme päeva jooksul alates tellimuse. See hõlmab meelemuutus sel aja, eemaldades finantsriski ostu.\nHGH-X2 Somatropinne on am muljetavaldav otsin täiendada tõsine kulturistid ja sportlased. Neli toimeainete iga konkreetse eesmärgi suunas üldine eesmärk on suurendada HGH tootmine loomulikult. Puuduvad täiteaine koostisosa või mis tahes koostisosade, millel ei ole konkreetset kasu selle eesmärgi saavutamiseks.\nSoodustab lihasmassi kasvu ja rasva kadu; Kiireid tulemusi vaid 30 päeva\nHGH vabastajate; Vähendab taastamise korda\nJäljendab mõju populaarne steroid Somatropin ilma kõrvaltoimeid\nTehtud väga lugupeetud ja kehtestatud ettevõte\nÕiguslik ja ohutu alternatiiv retsepti HGH tooted\nHGH-X2 on võimas täiendada selge eesmärk, mida on pärit mainekas ja väljakujunenud firma, mis on ajaloo tegemise populaarne, väga tõhus ja taskukohane loomulik kulturismi toidulisandeid. Me ei saa põhjalikult ja enesekindlalt heaks HGH-X2 Somatropinne. Võtame HGH-X2.


KÄRU RAAMATUKOGU RUUMIS JA AJAS: 01.2015\nEnamlaenutatud raamatud 2014\nLaenutuste edetabelis on kolmandiku jagu krimiromaane ja üle kolmandiku eesti autorite raamatuid.\nEsikohal on Lars Kepleri „Painajalik leping“. Raamatu autori pseudonüümi taga on abielupaar Alexander ja Coelo Anhdoril, kes eraldi olid edukad kirjanikud juba varem. Nüüd on nad koos pühendunud kriminaalromaanide sarjale, mille peategelaseks on karismaatiline soomerootslasest politseinik Joona Linna. Peagi jõuab meie lugejani sarja 4. raamat „Uneliivamees“. Tabeli esimeses pooles on ka sarja 3. raamat „Tuletunnistaja“.\nCamilla Läckberg on pärit Rootsi läänerannikul asuvast Fjällbackast, kus leiab aset ka tema teoste („Jutlustaja“ ja „Jääprintsess“) tegevus.\nVene autori Darja Dontsova iroonilisi krimiromaane on alates 2003. a meie kogusse saabunud 59 nimetust. Sel aastal on edetabelis „Ihtüandri luikede järv“ ja „Hirmsa ilu kehastus“ ning nendes toimetab uurimist asjaarmastaja Daša Vassiljeva.\nLugejate poolt on hinnatud Henning Mankelli Wallanderi lood „Püramiid“, „Naeratav mees“, „Käsi“, „Riia koerad“. Nendes on peategelaseks Ystadi kriminaalpolitseinik Kurt Wallander. Raamatus „Enne külma“ astub isa jälgedesse tütar Linda. Autor on sündinud 1948. aastal Stockholmis. Alates 1970. aastate algusest on ta elanud vaheldumisi Rootsis ja Aafrikas. Mankelli romaane on maailmas müüdud üle neljakümne miljoni eksemplari ja neid on tõlgitud enam kui neljakümnesse keelde.\nEnamlaenutatud eesti autorite raamatutest on esikümnes Mart Kadastiku „Suvi sulab talvel“, Merilin Seppardi „Saskia“, Reeli Reinausi “Kliinilised valed“ ja Avo Kulli „Reporter“.\nEsimese 30 hulgas on nii tuntud eesti kirjanikke: Ira Lember, Erik Tohvri, Adena Sepp, Eia Uus ja Reet Kudu kui ka vähemtuntud: Helen Eelrand, Adeele Rass.\nPopulaarsed on raamatud „Põhjamaade romaani“, „Varraku ajaviiteromaani“, Petrone Prindi „Minu...“ sarjadest.\nLasteraamatutest on edetabelis eespool Heli Illipe-Sootak „Väike jope“ ja Aino Perviku „Härra Tee ja proua Kohv“.\nPikemat nimekirja vaata siit


Margus Kasterpalu: «Pangal» oli kõva konkurent - Uudised - Kultuur\nMargus Kasterpalu: «Pangal» oli kõva konkurent\nEesti Vabariik 100 võitis projekt «Pank» (autorid on Eero Epner ja Tarmo Jüristo ning produtsendid Paul Aguraiuja ja Kaspar Kaljas), mis käsitleb tõsielulisi sündmusi 1990ndate turbulentses Eestis.\nTol perioodil toimunud ajalooliste sündmuste foonil rullub lahti inimlik draama, mille osalistel tuleb pidevalt ümber hinnata nii valuutakursse kui isiklikke väärtushinnanguid.\nEkspertkomisjoni liige, Eesti Vabariik 100 juhtrühma esindaja ja lavastaja Margus Kasterpalu ütles, et meisterlikult kirjutatud võidusari tõusis esile meie lähiajaloo kompleksse ja pingestatud kujutamisega.\nMiks valis žürii välja projekti, mis kujutab üsna kitsast lõiku eesti lähemast ajaloost? «Kui temaatiliselt läheneda, siis oleks «Arabellal» piraadiloona ka üsna vähe pistmist terve Eesti vabariigi looga. EV 100 konkurss on pigem võimalus või ettekääne teha midagi head. EV 100 ei eeldagi, et sari oleks ainult ja ühemõtteliselt riigile kui niisugusele pühendatud,» ütles Kasterpalu.\n«Mul oleks olnud hea meel, kui rahalised võimalused oleksid lubanud teha seriaali ka natuke kaugemast ajaloost. Kaks telesarja oleksid andnud meie ajaloost terviklikuma vaate.» «Panga» kõva konkurent oli «39/40» (stsenarist Tiit Aleksejev, režissöör Elmo Nüganen, produtsent Kristian Taska). See räägib perioodist vahetult enne Teise maailmasõja puhkemist, kui Tallinnas oli väga suur rahvusvaheline luurajate võrgustik ja Eesti oli kohtumispaigaks erinevate riikide salateenistuste spioonidele, luurajatele ja nuhkidel.\n«Tiit Aleksejevi põhjalik ajalootundmine aitas kaasa sellel, et teema oli põnevalt, kuid adekvaatselt lahendatud. Paraku jätkus raha vaid ühe seriaali tegemiseks ja see lähiajalugu oli tegijatel nii põhjalikult ning detailideni täpselt välja töötatud,» märkis Kasterpalu.\nVõitja saab 60 000 eurot arendustoetust. Kümneosaline draamasari linastub ETV ekraanil Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva programmi raames alates 2018. aasta sügisest.\nLisaks «Pangale» ja «39/40» konkureerisid finaalis veel «Arabella» (stsenarist Lauri Lippmaa, produtsent Anneli Ahven) ja «Jaik» (stsenaristid Juhan Raud ja Laura Raud, režissöör Peeter Jalakas, produtsendid Peeter Jalakas ja Ivo Felt).


Lena Israelssoni kutsutakse Rootsi aiamaade kroonimata kuningannaks. Ta lubab endale seda luksust, et kasvatab oma koduaias ainult kõige maitsvamaid köögivilju. Milleks muidu vaeva näha! Sellest põhimõttest tasub eeskuju võtta, peaaegu kõiki raamatus nimetatud taimi saab Eestiski kasvatada. Taimi tutvustades ja kasvatusnõuandeid jagades tugineb autor enda ja oma aednikest sõprade kogemustele. Tema taimevalikus on palju pärandsorte, väga huvitavad on Aasiast pärit taimed ja ühe- või mitmeaastased lehtköögiviljad. Hõrkude köögiviljaroogade jaoks, mille retseptid raamatut täiendavad, on autor inspiratsiooni saanud Iraanist, Koreast, Taist, Vietnamist, Itaaliast jt\nLena Israelssoni kutsutakse Rootsi aiamaade kroonimata kuningannaks. Ta lubab endale seda luksust, et kasvatab oma koduaias ainult kõige maitsvamaid köögivilju. Milleks muidu vaeva näha! Sellest põhimõttest tasub eeskuju võtta, peaaegu kõiki raamatus nimetatud taimi saab Eestiski kasvatada. Taimi tutvustades ja kasvatusnõuandeid jagades tugineb autor enda ja oma aednikest sõprade kogemustele. Tema taimevalikus on palju pärandsorte, väga huvitavad on Aasiast pärit taimed ja ühe- või mitmeaastased lehtköögiviljad. Hõrkude köögiviljaroogade jaoks, mille retseptid raamatut täiendavad, on autor inspiratsiooni saanud Iraanist, Koreast, Taist, Vietnamist, Itaaliast jt.\nFormaat: 192 lk, 195x260 mm, kõva köide


Peaminister Kaja Kallase kõne võidupühal, 23.06.2021 | Eesti Vabariigi Valitsus\nkaitseväe juhataja kindralleitnant Herem\nKaitseliidu ülem brigaadikindral Ühtegi\nTäna tähistab 103-aastane Eesti võidupüha. Võidupüha, mida vabariigi algusaegadel ellu kutsudes nimetati „eestlaste kõigi aegade võitude ja võitluste mälestuspäevaks“.\nKuigi Eesti Vabariik on 103-aastane, pidasime Võnnu lahingu 102 aastat tagasi ning Vabadussõda lõppes ametlikult 101 aasta eest. Võidupüha on mitte üksnes mälestuspäev meie kõigi aegade võitudest ja võitlustest, vaid ka meeldetuletus, et isegi vabas riigis tuleb ühel või teisel moel jätkata võitlemist vabaduse eest.\nVõidupühal ei tähista me seega mitte ainult võitu Võnnu lahingus, vaid meenutame, et iseseisev ja vaba Eesti riik ei ole kingitus – see on meie ühise järjepideva ja sihikindla töö tulemus.\nRahvana teame, mida tähendab vabaduse kaotus. Ka mina olen sündinud Eestis, kus elu suunasid võõrad keelud ja käsud. Tänavu tähistame 30 aasta möödumist iseseisvuse taastamisest. Selle aja jooksul on kasvanud uued põlvkonnad, kes on sündinud vabas Eestis ning kelle jaoks vabadus on loomulik ja iseenesestmõistetav.\nEt see vabadus jääks järeltulevatele põlvedele sama loomulikuks ja iseenesestmõistetavaks, peame pingutama. Maailm meie ümber on rahutu ja ärev ning traditsioonilistele ohtudele on ammu lisandunud uued – küberohud ja hübriidohud. Julgeoleku tagamine on nagu jalgrattasõit – tuleb pidevalt vändata, et püsti seista ja edasi liikuda ning kui väntamise peatad, siis kukud ümber.\nPeame oma riigi julgeolekut samamoodi pidevalt looma ja kindlustama. Meie julgeolek tugineb laiale riigikaitsele, kriisideks valmisolekule ja lähedastele liitlassuhetele, kuid samuti tugevale majandusele ning targale ja üksteist austavale ühiskonnale. Just lugupidamine üksteise suhtes ja soov jääda väärikaks ka siis, kui räägime rasketel teemadel, on see, mis meid liidab. Rahvast, kellel on tugev ühtekuuluvustunne, on raske lõhestada ja seetõttu kergem kaitsta. Hoidkem seda koosolemise tahet!\nOleme oma riigi hoidmisel ja Eesti elu edendamisel edukad, kui teeme koostööd. Koostöö eelduseks on tahe töötada ühise eesmärgi nimel ja austus nii oma kaaslaste ja kaasvõitlejate kui ka eesmärgi vastu. Ning vaba ja kaitstud Eesti on meie tähtsaim ühine eesmärk.\nSoovin kõigile ilusat võidupüha ja head jaanipäeva!\nKaja Kallas Peaministri kõned tähtpäev\nPeaminister Kallas: meil on palju, mille eest tänulik olla


Antigeen | Sõnu seletav sõnastik\nAntigeen on selgroogsete organismi sattunud potentsiaalselt kahjustav kehavõõras aine (nt valk, haigustekitaja, inertne aine), mille sissetungimine organismi põhjustab spetsiifiliste, nende vastu suunatud antikehade tekke, samuti lümfotsüütide aktiivseks muutumise.\nAntigeen on pärit näiteks viiruselt, mis sisse tungis ja replitseerub rakus jne. Endogeensed antigeenid produtseeritakse viiruste poolt, replitseeruvad peremees rakus, protsessitakse proteolüütilises süsteemis ja esitletakse MHC I klass molekulide poolt.\nAntigeen ehk reesusfaktor, s.o nad on reesuspositiivsed. Reesuspositiivse vere ülekandel reesusnegatiivsele isikule tekivad viimase veres antigeeni vastu antikehad; teistkordsel samalaadsel vereülekandel põhjustavad need punaliblede kokkukleepumise.\nAntigeen - võõrkeha/võõrvalk Kaasasündinud immuunsus: - iseloomulik kõigile isenditele - pärandub järglastele - tagab ellujäämine Omandatud immuunsus: - haiguse läbipõdemisel - vaktsineerimisel - ei pärandu järglastele\nAntigeen - selgroogsete organismi sattunud potentsiaalselt kahjustav kehavõõras aine, mille sissetungimine organismi põhjustab spetsiifiliste, nende vastu suunatud antikehade tekke\nAntigeen - antikeha reaktsioon, mis viib ülekantud punaliblede lõhustumisele. Kasutatud kirjandus: http://www.annaabi.com (allalaetud fail) http://et.wikipedia.org/wiki/Veregrupid\nAntigeen - mis tahes kehavõõras aine, mis põhjustab vastureaktsioonina antikehade tekke; satud organismi kas vabalt või viiruse, bakteri või transplantaadi koostises.\nAntigeen - antikeha komplekside moodustumine ja selle alusel näiteks hinnata, millise haigustekitajaga (patogeeniga) on tegemist.\nAntigeen – mis tahes kehavõõras, s.t. teiselt organismilt pärit aine, mis põhjustab vastureaktsioonina antikehade tekke.\nAntigeen – mis tahes võõrkehas asuv aine, mis põhjustab vastureaktsioonina antikehade tekke.\nAntigeen - mis tahes teiselt organismilt pärit aine, mis põhjustab vastureaktsioonina antikehade tekke.\nAntigeen - immuunvastuse indutseerija (immunogeen, st kutsub organismis esile immuunvastuse) ja reaktant.\nAntigeen - antikeha kompleksid ehk immuunkompleksid ladestuvad kudedesse ning see põhjustab patoloogia.\nAntigeen on aine, mille immuunsüsteem liigitab kehavõõraks ja mis põhjustab immuunvastuse teket.\nAntigeen – mis tahes kehavõõras aine, mis põhjustab vastureaktsioonina antikehade tekke\nAntigeen – võõrvalk  Patogeen- väliskeskkonnast organismi tunginud haigustekitaja.\nAntigeen on selgroogsesse organismi sattunud võõraine, mis põhjustab antikehade teket.\nAntigeen – selgroosesse kehasse sattunud võõraine, mis põhjustab antikehade teket.\nAntigeen – mis tahes kehavõõras teiselt org. pärit aine põhjustab antikehde teket\nAntigeen - spetsiifilised lümfotsüüdid, mis on organismi enda suhtes tolerantsed.\nAntigeen - spetsiifiliste membraani-retseptoritega või sekreteeritud antikehadega.\nAntigeen on mistahes molekul, mis seondub spetsiifiliselt talle vastava antikehaga.\nAntigeen - mistahes kehavõõras aine, vastureaktsioonina moodustuvad antikehad.\nAntigeen - antikeha reaktsioonid on spetsiifilised ja keemilise iseloomuga.\nAntigeen - võõrvalk, mis organismi tungides tingib antikehade tekke.\nAntigeen - organismile kahjulikud võõrvalgud, mida toodavad viirused\nAntigeen on seega igasugune substant, mis seondub antikehaga.\nAntigeen on bakter või viirus, mis põhjustab haigusi.\nAntigeen on võõr valk või võõr nukleiin happe.\nAntigeen on võõras aine organismis.\nniiskena on linakiud isegi tugevam kui kuivana.


Kati tegemised: Jõuluselt vürtsikad pardikoivad\nJõuluselt vürtsikad pardikoivad\nJõulud on küll selleks korraks möödas, aga siit üks meenutus jõuludeeelsest ajast, kui sa proovitud jõuluhõngulisi vürtsikaid pardikoibi. Eriti peaks see meeltmööda olema ka Aasia maitsete fännidele, kuna sisaldab nii ingveri, sojakastet kui viievürtsisegu. Sojakaste pidi ka kiirendama pardikoibade valmimist.\npöidlasuurune jupp ingveri, peeneks hakitud\n1 peeneks hakitud tšilli\n3 hakitud ploomtomatit\nMaitsesta koivad soola-pipraga ning pruunista veidikeses õlis mõlemalt poolt, kuniks need on kuldse jume omandanud. Kalla pannile jäänud üleliigne rasv ära (seda saad näiteks hiljem ahjujuurikate tegemiseks kasutada) ja jäta alles u 2spl jagu rasva. Tõsta pannile hakitud ingver, küüslauk ja tšillipipar ning hauta mõni minut. Lisa siis sojakaste, tomatid ja väike sorts vett. Lase keema tõusta. Määri pardikoivad viievürtsiseguga, tõsta ahjuvormi ja kalla peale pannil olev kaste ning nirista üle meega. Kata vorm kaane või fooliumiga ja küpseta 180kraadises ahjus tund aega, eemalda seejärel kaas või foolium, tõsta ahju kuumus 200kraadini ja küpseta lisaks 10-15 minutit, kuniks koivad on pruunistunud. Serveerides paku juurde nt ahjukartulit, riisi või muud meelepärast.\nallikas: Oma Maitse detsember 2018\nPosted by Kati at 11:07\nLabels: part, toit\n▼ detsember 2018 (8)\nFetajuustu täidise ning peekoni ümbrisega jalopenod\nKihiline toorjuustukook laimiga\nViigimarja, pähkli ja parmesaniga biscotti\nTakod kanahakkliha ja salsakastmega


Kes oli Ameerika Ühendriikide 42. president? - Histoire-Ucad.org\nEndine president Bill Clinton sündis 19. augustil 1946 Hope'is Arkansas. Tema nimi sünnihetkel oli William Jefferson Blythe III, kuid tema bioloogiline isa tapeti autoõnnetuses, enne kui Bill sündis. Tema ema abiellus hiljem uuesti ja Bill võttis oma kasuisa perekonnanime. Ta osales Georgetowni ülikoolis 1968. aastal ja 1973. aastal sai ta õigusteaduse kraadi Yale'ist. Õiguskooli ajal kohtus ta Hillary Rodhamiga (tema praegune naine) ja hiljem kolisid nad tagasi Arkansasesse. Clinton õpetas seal professorina Arkansase ülikoolis ja jooksis edukalt USA Esindajatekoja juurde.\n1976. aastal sai Bill Clinton Arkansase peaprokuröriks ja kaks aastat hiljem valiti ta kuberneriks. Ta ei valitud uuesti ja alustas tööd Little Rocki advokaadibüroos. Ei tohi olla üleliigne, ta jooksis taas kubernerile ja võitis 1982. aastal, seekord viibides ametis kümme aastat. Clinton võitis pärast tema aastakümnet avalikus ametis presidendi demokraatliku kandidaadi kandidaati 1992. aastal. Järgmise aasta jooksul võitis ta oma asepresidendi kandidaadi Al Gore'i ja võitis vabariiklaste vastase, siis president George HW Bushi.\nBill Clinton teenis oma esimest ametiaega Ameerika Ühendriikide 42. presidendina aastatel 1993–1997. Selle tähtaja jooksul kirjutas ta alla perearstivabastuse seadusele, naistevastase vägivalla seadusele ja Põhja-Ameerika vabakaubanduslepingule. Ta töötas Haitil demokraatia taastamiseks ja läbirääkimisteks rahu üle Bosnias. Tema administratsioon vähendas kuritegevust ja föderaalset puudujääki ning nõudis üldist tervishoidu. Tema ametisse nimetati kaks esimest naist, kellel oli USA peaprokurör ja USA riigisekretär. Ta alustas oma kampaaniat uuesti valimiseks 1996. aastal ja sai teiseks demokraatlikuks presidendiks, kes võitis kaks tingimust.\nTema teine ametiaeg kestis aastatel 1997–2001 ja oli esimest korda USA ülejäägiga üle 30 aasta. Ta jätkas rahvusvahelise kaubanduse ja rahu edendamist. Kui Saddam Hussein Iraagist peatas ÜRO relvajärelevalve, hääletas Clintoni administratsioon piirkonna pommitamiseks. Hoolimata kõigist neist saavutustest kahjustab tema presidendi mälestust igavesti seksiskandaal. Esindajatekoda leidis, et ta on süüdi mõistmises ja õigusemõistmise takistamises ning senaat vabastas ta hiljem. Ehkki ta lõpetas ametiaja, sai temast teine presidendiks ajaloos, mida tuleb süüdistada.\nAlates tema presidendist on Clinton jäänud poliitilistesse ja kõnelemise sündmustesse. Lisaks on kolm tema raamatut avaldatud presidendijärgseks ajaks (tal on kokku 4, kuid esimene avaldati presidendi esimese ametiaja jooksul). Ta rääkis ÜRO kliimamuutuste konverentsil 2005. aastal, julgustades kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise poliitikat. Ta tegi George HW Bushiga koostööd, et luua kaks katastroofiabi fondi pärast 2004. aasta tsunamit ja orkaan Katrina. Ta asutas heategevusorganisatsiooni Clinton Foundation, mis töötab võitluses ülemaailmse vaesuse vastu ja toetab haiguste ennetamise algatusi.\nBill Clinton, Ameerika Ühendriikide 42. president\nSünnikoht Loodan, Arkansas\nSünnikuupäev 19. august 1946\nTähtaja algus 20. jaanuar 1993\nTähtaja lõpp 20. jaanuar 2001\nPeamised konfliktid USA sekkumised Somaalias, Bosnias, Afganistanis ja Sudaanis\nEelnev George HW Bush\nEdukas George W. Bush\nEsimene leedi Hillary Rodham Clinton


Naine, 40+: moodsad naised, aga millal te ometi lapsi teete? - Persoon - sõbranna.ee\nNaine, 40+: moodsad naised, aga millal te ometi lapsi teete?\nSee juhtub veel enne, kui neljakümnes sünnipäev on jõudnud; esimesed märgid on õhus juba kolmekümne neljanda künnisel – vaikselt kisub närviliseks, ja teatud teemadel kõnelemine muutub ebamugavaks. Tagatoas tiksuv kell on armutu: kui 35 on ette löönud, ongi mõni aasta jäänud, et programm läbi kapata ja maanduda rahulolevalt neljakümnendale, lajatades: «Sähke, mul on kõik tehtud: haridus, karjäär, mees, maja, laps, uus auto ja lõunamaareis… ja oma vanuse kohta näen ma kadestamisväärselt hea välja!»\nMa ei räägi siinkohal naistest, kes on teinud oma valiku ja otsustanud lapsi mitte sünnitada – nad panustavad ühiskondlikult muul moel, tihtipeale väetimaid heldelt toetades või ka n-ö võõraid lapsi üles kasvatades. Ma ei räägi ka neist naistest, kes tahaksid, aga mingil põhjusel lapsi ei saa – on päris kindel, et nad otsivad murele lahendust ja loodetavasti on ühel päeval õnnelikud lapsevanemad.\nMa räägin naistest, kes lähevad läbi elu moodsalt, «hetkes viibides», «kuuskümmend on uus nelikümmend», «eesti meeste seast polegi midagi valida», «kõigepealt saan ma kõik selle, mida ma tahan; ja siis saan lapsed», «fotoringis oli nii põnev, tahan saada pulmafotograafiks», «unistuste prints on alles teel», jne. Kolmkümmend neli, ütlen ma teile. Kolmkümmend kaheksa. Nelikümmend. Hea oleks, kui niplispitsi kursustel oleks mõni vaba koht, sest nüüd on aeg hakata valget rätti välja õmblema.\nÜhel päeval ei viitsi isegi vanaema enam küsida, millal pulmi saab ja peenikest peret on oodata – mis sa sellest vanatüdrukust ikka ärritad. Sõbrannad, kui nad juhtuvad olema vallalised, kütavad mõnuga alla – üksi ongi normaalne, keegi ei sega ja ei otsusta sinu eest! Parem oleks, kui suudad lugeda allteksti: sa oled oma vallaliste sõpside konkurent number 1 ja sind tuleb kahjutuks teha!\nPartneri leidnuna õilmitsevad su endised sõbrad sinust ohutus kauguses – mine tea, äkki hakkad midagi, mis nende jagu, endale tahtma? Midagi peab sul ju viga olema, kui sa siiamaani pole kedagi leidnud. Pulma oled sa oodatud igal juhul (ja ainult) koos kaaslasega. Sinu õnn, kui sul on enam-vähem välimusega tädipoeg.\nTeise ringi härrasmehed\nValget printsi ruudulisel hobusel ei paista kuskilt. On mõni, samasugune «elu juhtub siin ja praegu» fa-fa, aga see eriti ei toida. Mõni eksinud pereinimene otsib sinu juurest lohutust ja meelelahutust, aga kui sul mõistus peas, siis sa saad ju aru, et see tee, mis ta siia tõi, ei vii kuskile edasi, vaid viib koju, oma pere juurde tagasi. Parem oleks talle seda kohe öelda, eks.\nKui on õnne, satud sa tööl või seltskonnas kokku teise või kolmanda ringi härrasmehega. Võib juhtuda, et majanduslikult hästi kindlustatud ja täitsa kaubandusliku välimusega mehega. Temaga saab rääkida. Näiteks öösel, kui tavalised eesti mehed seksivad kolm minutit ja siis magavad õiglase und, saad sina selle mehega mitu tundi jutti rääkida. Ja noh, seksida võib-olla natuke ka. Kõlab nagu unistuste partii, eks!\nSelgub, et sel neljakümnendates meeldival mehel polegi suuremat plaani peale füüsilise sobivuse, koos reisimise ja chillaxi. Ta on oma programmi – karjäär, naine-lapsed-maja – juba täitnud ning jätkab kohusetundlikult olemasolevate laste toetamist kuni nende täiskasvanuks saamiseni. Sinu halin, mis tasapisi kasvab nõudlikuks «kas nüüd või ei iial, sest kliimaks koidab»- kiunuks ei toida seda suhet kohe kuidagi.\nHärra püüab alguses leida kooselu toitvaid asendustegevusi – kauged reisid ja merevaatega maja –, aga ühel päeval saab tal virilast noorikust, kes ometigi pidi tema enesetunnet parandama, kõrini; ja ehkki seks klapib teil ikka veel superhästi, pole rääkida enam suurt millestki. Ta teatab sulle, et tema meelest pole sa laste saamiseks sugugi küps ja läheb kaheks aastaks polaarreisile. Nägemist.\nNeljakümnene esmarase… ei soovita!\nOletame, et sa tegelikult eriti ei pabistagi, sest nelikümmend pluss lapsi saada – ja neid kasvõi üksi üles kasvatada – on tänapäeval ju igati normaalne. Absoluutselt, kui see on teine või kolmas või viies laps, absoluutselt! Esimest korda asjaga peale hakata… on mõnevõrra keerukam.\nMa olen sünnitanud kolm last – ühe üsna varakult, kahekümnendates; teise kolmekümneselt ja kolmanda omakorda kaheksa aastat hiljem. Mitte keegi ei rääkinud mulle, mis ootab mind ees ligi neljakümnese rasedana. Kuidas kolleegid küsivad kõigepealt: «Issver, miks sulle seda last vaja on?» Või et riiklik naistearst ohkab ja paberitesse süvenemata torkab: «Jälle üks vana esmassünnitaja, hakkab jama pihta!» Või seda, et triple-testi tulemusi lugedes teatab ta: «Teil tuleb nagunii daun, millal aborti teete?»\nValisin tookord tasulise arsti, maksin kõikide keeruliste analüüside eest; ja sünnitasin terve lapse. Mis siin enam, hästi läks ju, eks! Mu keha oli tugev, mu vaim, selgus, sai nende üheksa kuuga nii kõva vopsu, et leidsin end mõni aasta hiljem tablettide otsast. «Õgi, sajata, hala» - klubi, millest möödunud nädalal kirjutasin, oli käeulatuses. Oleks see olnud esimene laps; oleks ma olnud uhke üksikema… kurja, ma ei tea.\nKlassikuid tsiteerides, pole küll minu asi ütelda, aga ma siiski soovitan, et kui sul on tõsine plaan luua pere ja sünnitada lapsed, siis lülita see loomuliku osana «hetkes elamise» ja joonistuskursuse kõrval oma ellu enne mainitud kolmekümne neljandat, mil asjad vaevumärgatavalt, aga pöördumatult juhtuma hakkavad. Või sõnasta see kuidagi suupärasemalt – nagu mina seda kunagi aegade alguses tegin – neljakümnendates on mõnus olla «keskmine eesti mees», lapsed kannavad kaela, võimalusi on, vinguda ei viitsi, chillax ja lähme teeme veits kino!\nVõi – kui see on su vaba valik – vali välja niplispitsi kursus ja tee üks ilus valge taskurätt, millega lahkuvatele kolmekümnendatele järele lehvitada. Sest kui alla anda, siis igal juhul elegantselt!


Vähesed on oma kehaga, tema jõu ja iluga rahul, mõtlemata sellele, et siia ilma sündides oleme ta ise sellise valinud.\nVajame just seda keha, vastasel juhul oleksime valinud teiste vanemate loodud keha. Teeme oma valiku suurest armastusest, sest läbi tema saame õppida just seda, mida praegu vajame.\nJa keha võtab meid armastusega vastu. Ärge unustage, et mina ja keha moodustame küll füüsilise maailma terviku - inimese - kuid me oleme erinevad. Kui Te süvenenult selle peale mõtlete ja oma keha tänate, tunnete kindlasti keha vastust. Aga kes oma vaevade ja pettumuste tõttu leiab ikkagi põhjuse keha kiruda ja tahab parem olemata olla, siis teadke - just praegu tegite oma keha haigemaks. Võimaluste piires oma keha muuta on igaühel võimalik. Seda tuleb teha heaga.\nOlemist inimene ise ei määra, see on Jumala teha. Selleks meil endal mõistust ei jätku. Ülejäänus annab Jumal vabaduse ja valikuvõimaluse.\nKujutage ette laia teed enda ees. See on Teie saatuse tee. Üks äär on negatiivne - porine kraav. Teine positiivne - õitsev aas. Keskel - tasakaal. Mismoodi oma teel kõnnite - kas kraavis või aasal, lasete kukerpalli või liigute valsisammul, kiiresti või aeglaselt - see on oma teha. Kes ei taha füüsilist vaeva tunda, see tõusku kiiremini vaimuks, aga enne peab Maa peal kõike õigesti tegema ja maised tarkused ära õppima. See on paratamatu.\nInimestel on kombeks trotslikult öelda: "Aga minu iseloom on selline... ja mina teen nii... " Mis on iseloom? Iseloom on meie kõigi eelmiste elude kogemuste summa. Kui ma põhjendan oma eksimusi iseloomuga ja vigu parandada ei kavatse, siis ise kannatan.\nKõik, mis me oma saatuse teel praeguses elus muudame, kujundab meie järgmise elu põhiplaani. Haridus, kombed, oskused, andekus, töökus, teod, ideaalid, tervis jne. on meie praeguses elus meie arvates ülitähtsad, kosmiliselt aga pisiasjad. Need pisiasjad kokku annavad aga järgmise elu aluse, millele tõusta ehk põhiplaani. Seega tunneme alateadlikult õigesti, mis on tähtis, aga ei mõista, kus see tulemus küll nii kaua ootab ja oleme pettunud, kui heale teole ei järgne kohe tulemust.\nNeed inimesed, kes eitavad taassündi, eitavad tõelisust. Ka Päikest ja Kuud võime eitada, aga ometi on nad olemas ja vastavalt loodusseadustele taidavad oma ülesannet. Kes arvab, et kui ta teeb inimsilmale nähtamatult musti tegusid ja keegi ei saa teada, see eksib. Tema enda vaimne mina teab ja näeb ning, vastavalt karma seadusele, peab ta selle kunagi lunastama.\nInimest, kellel on raske elu, ei ole vaja haletseda. Teda tuleks õpetada andeks paluma, et ta on kellelegi halba teinud või et ta halva endale tõmbas, ja Õpetada endale andeks andma, et nii tegi. Samuti kehalt andeks paluma, et keha seda kõike taluma on pidanud.\nKarma seadust - ettemääratud paratamatust - iseloomustab lihtsalt ja selgelt vanasõna: mida külvad, seda lõikad. Kui palud ausalt andeks, siis aitab. Aususe mõõdupuu asub igaühe hinges, st. tulemus sõltub iseendast.\nKarma seadus toimib kaugele. Nähtamatud energiasidemed on võimalik vabastada, kui need teadvustame.\nEelmiste elude mittemäletamine ja seetõttu taassünni eitamine tuleneb sellest, et inimese vaimne reostus on mälu ära kustutanud. Ainult puhashing saab mäletada. Vaadake ja kõnelge lastega - nad vapustavad Teid oma teadmistega. Nende tõde ja õiglus on jumalikud. Nende näiline rumalus tuleneb aga täiskasvanute arusaamast, et hinnatav on ainult füüsilise maailma kogemuslik tarkus.\nMe peaksime lastelt õppima nende puhast maailmatunnetust, mitte aga päev päevalt vägivaldselt seda alla suruma. Iga täiskasvanu, kes ilma objektiivselt olukorda selgitamata lapsele ütleb: pead, nii on tarvis, kas sa siis ise aru ei saa, õpi elama, on kurjategija.\nLaps teab, kuidas peab.\nKui talle seletatakse, et vaata, praegu peab nende asjaolude tõttu tegema hoopis vastupidi, et füüsilises maailmas on inimesed nii harjunud, nii on kombeks - anna andeks, et ma pean praegu sinu tõekspidamiste vastu tegema, sind sundima, aga ma ei oska teisiti - siis on see momendi tõde. Ja laps ei protesteeri.\nMitte vabakasvatus, vaid olukorra lahtiseletamine vabastab lapse hingelisest kriisist. Laps vajab oma isa-ema elutõde, sest sarnane tõmbab sarnast ja laps on tulnud neile vanematele just teatud sarnasuse tõttu. Vabakasvatus on kasvatuse puudumine. See on olukord, kus vanemad ei ole oma vanemlikke kohustusi täitnud.\nIsa-ema läbi ei sünni laps ilmaasjata. Vanemad, kes on juba kohanenud praeguse füüsilise maailmaga, on kohustatud last õpetama, et ka tema kohaneks, oskaks elus igas situatsioonis olla tema ise, et ei peaks pidevalt peaga vastu seina jooksma ja läbi oma valu õppima. See on loodusseadus ja see vanem, kes ei ole oma last tema 18-ndaks eluaastaks varustanud elutarkustega, saab karma seaduse toimet tunda. Õpetada saab erinevalt, nagu juba eespool räägitud. Vanemal on õigus last ka füüsiliselt õpetada - I tšakra mõjutamine vitsaga toimib vabastavalt VI ja VII tšakrale. Vastupidine on lubamatu - see alandab inimest. Teadma peab seda, et sellist õpetust vajavaid lapsi on haruharva.\nAlati peab lapsevanem mõtlema: "Millega mina ise sellise olukorra olen esile kutsunud?" Ja andeks paluma oma vea eest, selgitades lapsele tõelise põhjuse lapsele mõistetavas keeles. Laps annab alati andeks ja õpib igast veast. Ärge kartke, et Teie reputatsioon langeb. Vastupidi - laps hindab Teie õiglust ja lugupidamine vanema vastu tõuseb. Ükski laps ei taha näha oma vanemaid halvas valguses ja ta kaitseb oma vanemaid alati kogu maailma eest. Puberteediiga on murrang, pärast seda on vigade parandus tunduvalt keerulisem.\nLaps vajab karmi tõtt, mitte ilusaid valesid. Ainult läbi tõe õpitakse. Tõde teeb vabaks. Hirmuvalitsemise all olev laps on silmakirjalik ja tema protest kasvab kibestumisest tigeduseks. Samal ajal kärbitakse alatiseks tema eneseväärikus. Laps vajab, et iga konfliktsituatsiooni puhul talle ausalt öeldaks, kas see on tingitud temast või millestki muust.


Muuseumis mardi- ja kadripäevast « Hiiu Leht\nHiiumaa muuseum korraldab mardipäeva ja kadripäeva pärimuse kogumise ja kutsub koolitusele “Jookse marti ja käi kadriks”.\n“Kutsume kõiki hiidlasi märkama ja kasutama elavat mardi- ja kadripäeva pärimust,” ütles muuseumipedagoog Jaanika Kuusk. “Soovime innustada neid, kes plaanivad mardi- ja kadrisanti jooksma minna, aga ka julgustada kõiki Hiiumaa kodusid oma uksi avama martidele ja kadridele, sest nii pääseb ka järgmise aasta õnn kodudesse.”\nKõik huvilised, kes soovivad mardi- ja kadripäeva tegemistest rohkem teada, on oodatud 24. oktoobri praktilisele koolituspäevale ja 27. oktoobri perepäevale. Esimene toimub Hiiumaa arenduskeskuses ning koolitajateks on rahvamuusik ja folklooriõpetaja Kail Visla ning Hiiumaa muuseumid teadusdirektor Helgi Põllo. Vajalik on eelnev registreerimine. Perepäev toimub Hiiumaa muuseumi Pikas majas. Koos meisterdatakse mardimaske ja marditoitusid. Osalemine perepäeval on tasuta. Sündmuste lisainfo ja registreerimine muuseumi kontaktidel.\nSildid: kadripäev, koolitus, mardipäev, Muuseum


Inimõiguste uuringud Leicestershire - LLM programmide Leicestershire LLM, Leicestershire 2018\nInimõiguste uuringud Leicestershire - Inimõiguste uuringud programmide Leicestershire Inimõiguste uuringud, Leicestershire\nInimõiguste uuringud Leicestershire - Võtke LLM Leicestershires. Saad kõik LLM programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kooli otse siin!\n1 Tulemused Inimõiguste uuringud, Leicestershire\n1 Tulemused Inimõiguste uuringud, Leicestershire Filter\nMuud programmi võimalused East Midlands:\nMagistriõppe õigus (LLM)\nülikoolis Täisajaga õpe 1 aasta August 2018 Suurbritannia Leicester\nPakume 5 erinevat LLM voogu, millest igaühel on oma eriala ja paindlikkus, et saaksite oma LLM-i kujundada teie huvi pakkuvates valdkondades. [+]\nPakume 5 erinevat LLM voogu, millest igaühel on oma eriala ja paindlikkus, et saaksite oma LLM-i kujundada teie huvi pakkuvates valdkondades.\nLLM õiguses (üldine)\nLLM General Stream on mõeldud neile, kes soovivad omandada spetsialiseerunud kogemusi, analüüsides keerulisi juriidilisi probleeme laias valikus teemadel. Mis vabadus valida erinevatest pakutavatest erialadest, võite oma kraadi kohandada, et keskenduda teie huvi pakkuvatele valdkondadele ja oma karjääri püüdlustele. Meie ainulaadse kursuse struktuuriga võite valida, kuidas õppida mooduleid rahvusvahelises õiguses, rahvusvahelises äriõiguses, avalikus rahvusvahelises õiguses ja rahvusvahelistes inimõiguste alastes õigusaktides./>... [-]\nLink to and share "Inimõiguste uuringud Leicestershire - LLM programmide Leicestershire LLM, Leicestershire 2018"


Kuidas Carmen Grupp hoiab kokku oma väärtuslikku aega? | Begin\nKuidas Carmen Grupp hoiab kokku oma väärtuslikku aega?\nCarmen Catering sai alguse 1997.aastal, kui firma asutajatel tekkis igatsus luua cateringiteenust pakkuv ettevõte, mis ei oleks suurim ega edukaim, vaid lihtsalt parim.\nViimastel aastatel on nii ettevõtte kui ka kollektiivi suurus jõudsalt kasvanud.\nCarmen Grupi tegevjuhi Sten Kosina sõnul nägid nad ligikaudu viis aastat tagasi, kuidas personaliga seotud küsimused ning haldustöö hakkas juhtidel liiga palju aega võtma ja nad soovisid seda parandada.\n„Arvestades meie töö iseloomu, mis tähendab, et iga tööpäev on alati erinev, saidki põhilisteks murekohtadeks õigete tööaegade registreerimine ja hiljem raamatupidaja kulutatud aeg palgaarvestuse parandamisel”, lisab Sten.\nIgapäevatöö lihtsustamiseks ning väärtusliku aja kokkuhoidmiseks, asusid nad otsima automaatset lahendust, mis ei eeldaks juhilt ega töötajalt liiga palju lisaliigutusi.\n„Tööle tulemise protsess peab olema sujuv ja lihtne, sest kehva tujuga kokk head sööki ei valmista”, räägib Sten ning jätkab, et lisaks tööaja alguse ja lõpu registreerimisele oli nende jaoks oluline lihtne kasutajakogemus ja erinevate raportite väljavõtte funktsionaalsus.\nKuna Begini tarkvara pakub kõiki eelnimetatud võimalusi tööaja registreerimist sõrmejäljelugeja abil ja erinevate raportite lihtsat koostamist - alustaski Carmen Catering tööaja arvestamist meie tarkvaraga ligikaudu kolm aastat tagasi ning Steni sõnul oli selle kasutuselevõtt pigem lihtne.\n„Tavatöötajale oli süsteemi tutvustamine ehk tööaja registreerimine loogiline – kui tuled või lahkud töölt, pane sõrm lugejasse”.\nLisaks mainib Sten, et juhid ja raamatupidajad võtsid süsteemi samuti kiirelt omaks ning vajaduse korral oli neile abiks kasutajatugi.\nPeale Begini kasutuselevõttu oli esimene tulemus see, et juhid ei pidanud enam iga päev tööaegu registreerima ja kuu lõikes tähendas see nende jaoks arvestatavat ajavõitu, meenutab Sten.\n„Töötajatel on hea veenduda selles, et nende tööaeg on registreeritud ja muidugi on rahul ka raamatupidajad, kes igakuise palgaarvestuse nüüd kiirelt tehtud saavad.”\nLihtne ja läbipaistev tööaja arvestamine


Acer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) hind | kaup24.ee\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004)\nToote kirjeldus: Acer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004)\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Protsessor nõudlike kasutajatele, kes otsivad tõhusat lahendust uusimatele mängudele ja professionaalsetele programmidele. Kahe- või neljatuumalised versioonid Turbo boost režiimiga, mis kiirendab protsessori jõudlust, samuti integreeritud HD Graphics kiibistikuga, mis on ette nähtud juhul, kui eraldi graafikakaardi ressursse pole vaja, tulemusel tagatakse pikem aku kasutusiga. Intel Core i7 lahendab kõik ülesanded: foto- ja graafika töötlemise, filmide või veebisaite vaatamise, ning võimaldab korraga töötada ka mitme programmiga.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Kas tüütas ära ähmased värvid ja vilets kontrastsus? IPS-maatriksiga sülearvuti – igale taskukohane lahendus. Lisaks sellele see tagab ebatavaliselt meeldiva esteetilise kogemuse multimeedia kasutamisel. IPS-tehnoloogiaga ekraan eristub laia vaatenurga, väga hea värvide reprodutseerimine ja ekspressiivse kontrastsusega.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Nautige kõrgresolutsiooniga multimeediat! Full HD ekraan pakub kõrgeima standardprogrammi. Filmid, mängud ja fotod sülearvuti ekraanil annab veelgi enam rõõmu. Full HD resolutsioon avab rikkalikke värve ja reaalseid detaile.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Windows 10 – mugavuse, jõudluse ja funktsionaalsus sünonüüm. Tuntud Start menüüs leiate kõik vajalikud programmid. Uus Microsoft Edge brauser tagab veelgi turvalisema ja mugavama sirvimise internetis. Windows 10 - mitmekülgne operatsioonisüsteem - ideaalne äriliseks ja isiklikuks kasutamiseks. Mitmed turvafunktsioonid ja installitud rakendused pakuvad kiiret, tõhusat ja turvalist arvuti toimimise. Windows 10 on installitud uusim DirectX 12 pakett, mis pakub veelgi paremaid uusimate arvutimängude efekte.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Ei piisa SSD ketast SATA ühendusega? Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD m.2 PCI´il on ketas just Teie jaoks. SSD PCI kettad saavutavad isegi kuni 3000 MB/s andmete lugemise ja 2200 MB/s andmete salvestamise kiiruse. Väikeste ketaste mõõtmed pakuvad võimalust paigaldada neid ka õhukestes korpustes. Ketast iseloomustab vastupidavus mehaanilistele kahjustustele ja energiasäästlikus. omakorda tagab see pikema aku kasutusaja.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Numbriklahvistik on väga kasulik nii töös kui ka mängude mängimisel. Kui hindate mugavust, siis on see hea lahendus. Normaalse suurusega klaviatuur numbriklahvistiku osaga on soovitatav tööks ja isiklikuks kasutamiseks.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Jaunais savienojuma tips, tagab andmete välkkiire edastamise kuni isegi 5 Gbit/s. Filmide ja suurte failide kopeerimine võtab vaid mõni sekund! USB-C-ühendus kiirendab andmeedastust välisketastele ja -seadmetele, teenindab printereid või skännereid. See ühendus lahendab sobiva ühenduse probleemi - kahesuunaline pistik võib olla mis tahes viisil ühendatud.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nAcer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004) Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: Acer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004)\nNVIDIA GeForce GTX 1650Ti, Intel UHD Graphics 630\nSoovitame osta koos: Acer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004)\nKüsimused ja vastused toote kohta: Acer Nitro 5 (NH.Q7JEP.004)