SUUR DELFI TAKSOTEST: Kalleima ja odavaima takso hinnavahe on üle kahe korra\nUudised Arvamus Intervjuu Tarbija Töö Anna teada LHV Kinnisvarauudised Elektrituru avanemine Moodnekodu Reisileidja Arhiiv SUUR DELFI TAKSOTEST: Kalleima ja odavaima takso hinnavahe on üle kahe korraTäiendatud! (79)\nTallinnas tegutseb hetkel 36 erinevat taksokaubamärki kandvat firmat, kõigi nende firmade masinaid on võimalik tellida, kõikidel neil on litsents ning oskajad juhid. Sellest hoolimata erineb taksoteenus, kvaliteet ning sõidumugavus nagu Türgi ööd ja Eesti kandlemuusika. Milline sõidumugavus ja teenus peituvad erinevate taksonumbrite taga? Milline firma pakub parimat hinna-kvaliteedi suhet pealinnas liiklemisele?\nSelge on see, et kõiki Tallinna taksofirmasid ühe eksperimendi jooksul läbi katsetada ei jõua ning pole ka vajalik. Pildi Tallinna taksondusest, selle kvaliteedist ning ootustest saab ette ka vaid mõnda teenust kasutades. Delfi taksotesti valikusse võetud seitse firmat erinevad suuresti hinna, kvaliteedi ning ka ootuste poolest. Õiglase mõõtmise printsiipi arvestades sõitsid kõik taksod Delfi toimetuse juurest Narva maantee 13 maja hoovist kõige otsemat teed Scandic Palace hotelli Vabaduse väljakul ning peale 20 sekundilist ootamist tagasi Narva maanteele. Eelmõõtmise kohaselt on kahe punkti vahemaa arvestuslikult 3 kilomeetrit ning 400 meetrit. Seda juhul, kui kasutada kõige otsemat, legaalset ja liiklusseaduslikku teekonda. Lisaks teekonna valikule ning ausale teenindusele hindasime auto seisukorda, puhtust-lõhnu-värskust, juhi professionaalsust ning sõiduohutust. Lisaks kas taksojuht nõudis turvarihma kinnipanemist või pakkus arve tasumisel tšekki. SUURE DELFI TAKSOTESTI vaatlusobjektide nimistusse leidsid sellel korral tee Tallink Takso, Tulika Takso, Reval Takso, Krooni Takso, Intertakso, Sõbra Takso ja I.R. Takso. Sõiduhind Sõidupikkus Algus (eurot)\tSõit (eurot)Tallink Takso 10,4 3,5 5,0 5,4Tulika Takso 6,3 3,5 3,1 3,2Sõbra Takso 5,5 4,0 2,5 3,0Krooni Takso 5,0 3,4 2,5 2,5Reval Takso 4,9 3,4 2,5 2,4I.R. Takso\t4,58 3,4 1,98 2,60Intertakso\t4,45 3,4 2,05 2,40NB! Valikust jäid teadlikult välja pealinna kõige odavam takso, Kadaka takso, mille sõidukilomeetri hind on 0,32 eurot ning kõige kallim pealinna takso ehk Taxiline, mis küsib kilomeetrise sõidu eest 9,2 eurot. Kokkuvõtlikult: seinast seinaTallinna taksonduse seis puhtalt teenuse tarbija vaatevinklist, sõites 3,5 tunni jooksul ühte ja sama marsruuti seitsme erineva firma ning autoga, ei ole üldsegi halb – olenemata taksoauto vanusest on autod puhtad, hoolitsetud, terved ning valmis teenindama ka niinimetatud „valges ülikonnas“ klienti. Taksojuhid on kõik asjalikud ja sõidukunsti valdavad professionaalid, kõikidel taksodel olid peal nii plafoon, kui autos tšekiprinter ja taksomeeter. Suhteliselt enesestmõistetavate nõuete täitmise järel hakkavad kvaliteetteenust nirumast eristama detailid. Näiteks vaid Reval Takso juht palus mul autosse mõlemal sisenemisel ka tagapingil kinnitada turvavöö. Näiteks vaid Tulika Takso juht pakkus mulle enne maksmist sõidutšekki, ilma et oleksin pidanud seda ise küsima. Vaid kahes taksos toimis edukalt kliimaseade (testi tegemise päevaks oli neljapäev, mil õhutemperatuur oli vilus 19 kraadi), viiel taksol oli kliimaseade kütuse kokkuhoiuks kinni keeratud ning asendatud lahtiste akendega. Pooltes taksodes tahtis lõhnastuse aste „Wunderbaum“ lõhnakuusest iiveldama ajada ning kolmel taksol olid aknad terve sõidu avatud, tekitades ebameeldivat tuuletõmmet.Kuigi ühegi taksosõidu puhul ei tekkinud déjà vu efekti Tbilisi, Kairo või México teenusega, ei taksojuhi maneeride ega ka sõidutavade kohalt, ajas marru Sõbra Takso juhi otsus venitada sõit trajektooril ebaotstarbekalt pikaks – selle asemel, et mööda Pärnu maanteed hotellile lähenedes keerata Kaarli puiesteele ning teha maaaluse parkla sisse sõidu juurest tagasipööre, sõitis juht mööda Pärnu maanteed edasi, üle Estonia puiestee risti ning lähenes hotellile Roosikrantsi tänava kaudu. Sõidupikkusele lisandus 600 meetrit, sõidu hinnale 40 senti. Märgin ära, et kõik teised taksojuhid sõitsid trassi läbi kõige lühemat ja kiiremat teed. Seda teed varasemalt selgitamata ega ette kirjutamata. Kokkuvõtvalt tuleb tunnistada, et Tallinna taksode kvaliteet on hea, kuid varieerub tõsiselt vastavalt hinnale. Testis olnud seitsmest taksofirmast pakkus parimat kvaliteeti parima hinna juures REVAL TAKSO. Parim oli Reval takso kvaliteedis hoolimata hinnast. Autod on puhtad ja uued, juhid professionaalsed ja kiired nagu kallimate firmade puhul. Hind jääb aga valikus olnud seitsme takso pingereas kalliduselt alles viiendaks. Lisaks tuleb märkida, et tegemist ei ole täieliku Tallinna taksonduse ülevaateeksperimendiga, vaid pistelise valikuga suurest taksopotist riigi pealinnas. 36 võimaliku tellitava valiku vahelt võib loosi tahtel loomulikult sattuda valikusse ka äärmiselt roppe ning ebakvaliteetseid taksosid, ebameeldivaid ja petvaid juhte ning lauda eluohtlikku transporti. Seekordses testis osales eksperimenteerijana Martin Hanson ning fotograaf-nõuandjana Andres Putting. Kallid lugejad, pealinna taksonduse parandamiseks, taksokvaliteedi tõstmiseks ning lugejate kogemuste levitamiseks, palume Teil kõikidel kirjutada siia loo kommentaariumisse oma kogemustest Tallinna taksodes. Kui lugude jagamisest muud tulu ei sünni, saab edaspidi loetud õpetuste baasil sooritada objektiivne valik järgmisel taksotellimisel või lihtalt kõhutäie naerda.Nii siis, SUUR DELFI TAKSOTEST: 1.\tTallink TaksoSõidu alustamine: 5Kilomeetri hind: 0,99Seisuhind: 21Talllink Takso saatis seekord tellimise peale taksobussi, mis ei ole oma mugavuselt küll parim, kuid on puhas, jahe ning turvaline. Turvavööd sõidu jooksul juhi poolt ei nôutud. Bussiga sõitmine toimus aeglasemalt kui väikeautodega. Juht rääkis vähe, kuid oli viisakas. Taksos ei töötanud kliimaseade, raadios mängis Kuku raadio. Oluline eelis on Tallink Taksol nii nimetatud „vaikne eeter“, mis tähendab, et tellimused saadetakse kirjalikult ning taksos ei ole ebameeldivalt kõvahäälset vestlust taksojuhtide ja „kiisu“ vahel.2.\tReval TaksoSõidu alustamine: 2,50Kilomeetri hind: 0,45Seisuhind: 9,50Parima kvaliteedi ja hinnaga taksoteenus. Autosse istumisel palus juht koheselt kinnitada turvavöö. Auto oli uus ja heas korras, puhas, lôhnas meeldivalt ning oli kuumale päevale soodsalt jahe. Juht oli viisakas, kuid rääkis eestlaslikult vähe. Raadiosaatja kostus õige vaikselt, ei häirinud. Miinuseks see, et ei pakkunud ise tšekki. Sõitis läbi linna kiiresti, kuid liikluseekirja rikkumata, sõitjale mugavalt kuid operatiivselt.3.\tTulika Takso Sõidu alustamine: 3,10 Kilomeetri hind: 0,65Seisuhind: 11,82Tallinna kõige kauem töötava taksoteenuse puhul turvavööd sõidu alustamisel ei nõutud. Auto oli seest kuum ja umbne, võiks isegi öelda, et palav. Levis pisukene higilôhn. Tulika takso on teine takso linnas, kus kasutusel nii nimetatud „vaikne eeter“, hea ja vaikne, raadios mängis Kuku raadio. Juht oli vaikne kuni selle hetkeni, kui ainukese juhina pakkus enne maksmist sõidutšekki. Auto oli uus ja puhas. 4.\tSôbra Takso Sõidu alustamine: 2,50Kilomeetri hind: 0,42Seisuhind: 8,24Sõbra Takso tellimisel vajus ette vana ja väsinud Honda, mis oli küll puhas ja pestud, sõitis mugavalt, kuid oli väga umbne ja lõhnas iiveldama ajavalt „lõhnakuuskede“ järele. Turvavööd klassikaliselt ei nõudnud, juht oli vaikne kuni selle ajani, mil head aega soovisin. Autojuht ei teinud ka ühtegi liigutust, et 190 sentimeetrit pikale mehel tahapingile istumisel tõmmata esimest istet ettepoole. Lisaks otsustas juht pikendada marsruuti 600 meetri ning 0,4 euro, võrra sõites täiesti ebavajalikult pikemat ringi. 5.\tKrooni TaksoSõidu alustamine: 2,50Kilomeetri hind: 0,42 Seisuhind: 8,24Taaskord teenindab 1980ndate lõpu-1990date alguse väljalaskega auto, seekord vana loks Mercedes, mis on aga puhas, pestud ja lõhnastet. Vana auto kohta väga mugav, pikemale mehel ka tagapingil mugav, olgugi, et juht ei tõmba esiistet ettepoole. Turvavööd taaskord ei nõuta. Juht on vaikne nagu ikka ning pikemaid jutte kui maksmine ja sihtkoht, pidada ei tule. Juht sõidab professionaalselt ja turvaliselt, trajektoorivalikul lähtub lühemat teest. 6.\tI.R. Takso Sõidualustamine: 1,98 Kilomeetri hind: 0,48Seisuhind: 8,31Vanasse ja lagunenud autosse istudes lööb esimesena näkku umbsus ja palavus, sealt edasi tugev lõhnastatus ning siis vokaalselt tugev tellimisraadio ragin ja vestlus. Turvavööd taaskord ei nõuta. Juht on vaikne, teeb tööd stoiliselt. Tšekki ei paku ning esiistet tagumisele pingile istudes ettepoole ei tõmba. Teenuseks vaid kiire sõit ning kiire raha kasseerimine.7.\tIntertakso Sõidualustamine: 2,05Kilomeetri hind: 0,35Seisuhind: 7,70Linna odavaimaks taksoks peetav Intertakso saadab palava, kuid puhta ja värske vanemat sorti neljaukselise sõiduauto. Juht turvavööd ei nõua, on viisakas, kuid vaikne. Ägestub vaid ebaõiglasi manöövreid tegevate kaasliiklejate puhul, saates nende poole teele mõrkjaid obstsöönsusi, loomulikult vene keeles. Sõit möödub turvalisselt ja lustakalt. Odav hind ei taga küll parimat autot, kuid kiire sõidu ning turvalise kohalejõudmise.Taksotšekid


Gerd Kanter: üle ühe medali on Eestil suvel MMil keeruline saada - Sport\nGerd Kanter: üle ühe medali on Eestil suvel MMil keeruline saada\nAnna oma hääl: kas ja kes võidab medali?\nGerd Kanter triumfeeris mullu EMil. Kas ta suudab sekkuda medalimängu ka Londoni MMil?AP\nEesti kergejõustikukoondis läheb Londoni MMile vastu põnevas seisus: maailmatasemel sportlasi on mitmeid, väga kindel medalipretendent sisuliselt puudub.\nEnam-vähem sama seis oli enne Rio de Janeiro olümpiat ja siis jäid meie kergejõustiklased medalita. Samas saavutati koguni neli esikuuiku kohta – Martin Kupper ja Gerd Kanter olid kettaheites vastavalt neljas-viies, Ksenija Balta kaugushüppes kuues ja Rasmus Mägi 400 meetri tõkkejooksus samuti kuues.\nEesti Päevaleht ja Delfi küsis Kanterilt: mitu medalit Eesti sportlased suvel võidavad? Kanter jäi vastates otsekoheseks realistiks: „Üle ühe on keeruline. Meie alal (kettaheites – M. R.) on võimalused kõige suuremad.“ Ta lisas, et Mägi on olnud küll tubli, kuid poodiumile tõusmiseks on vaja arengus esmalt veel üks hüpe teha. Ka Ksenija Balta peaks isiklikku rekordit parandama, medalile viiks ilmselt vähemalt seitsmemeetrine õhulend.\nTeemantliiga reform pole Kanterile meeltmööda (6) 28.03.2017\nHea lugeja, mida sina arvad? Kas keegi toob suvel kergejõustiku MMil medali või jäävad meile tühjad pihud?\nGerd Kanter aitab valida tulevast olümpiavõitjat


14 kuulsust, kes on kogenud depressiooni Kaalulanguse taganemine nyc lahedal\nAlasti isased eeslid lõõgastavad massaažid deniat caenis olev hoor vana naise kuradi ideaalsed tissid amatöör tüdrukud Seks köögis alanah rae hd küps eskort hoorateenus kõige rinnakas hoorad seksikaimad hoorad Milanunciose tüdrukud prostitueerivad lasteprostituute prantsuse naine halb ad mercedes pareja rinnaga lüpsmine seksi eskort.\nTäna, kui kuulsuste valed sammud võivad "Internetti lõhkuda", ütleb Detroiti erapraksises kohtupsühhiaatri ja meelelahutustööstuse konsultant MD Vasilis K. Pozios, sellest tulenev avalik kontroll võib tekitada süü- häbi- ja ebakindlustunnet. Veelgi enam, kuulsustel on sageli depressiooni peamised riskitegurid, sealhulgas narkootikumide kuritarvitamine, unehäired, töötus ja väga erinevad töögraafikud, ütleb Scott A. Langenecker, PhD, psühhiaatria ja psühholoogia dotsent ning kognitiivse neuroteaduste keskuse direktor.\nIllinoisi ülikool Chicagos. Siin on mõned kuulsused, kes on kogenud depressiooni ja tulnud välja teisel poolel. Kuid see pilt peegeldab eluaegset võitlust depressiooniga, avaldas ta hiljuti Stend. Dr Pozios ütleb, et vähem ühendatuna tundmine võtab teemaks ka nende inimeste jaoks, kes näivad olevat ühendatud, kuna nad on võrgus aktiivsed.\nKuna Gaga ise võitleb depressiooni ja eraldatuse tundega, on tema missioon aidata noori inimesi, kes seisavad silmitsi sarnaste emotsionaalsete võitlustega.\nTema sihtasutuse Sündinud viis eesmärk on anda noortele jõudu ja innustada vaprust ning pakkuda ressursse kiusamisest, väärkohtlemisest ja depressioonist mõjutatud noorte abistamiseks. Näitleja, koomik ja kirjanik Sarah Silvermani viimane roll filmis Naeratan tagasi toob ta valusalt oma tumedama külje lähedale, ilmutas ta hiljutiGlamuur. Film keskendub äärelinna emale, kelle elu näib olevat täiuslik, kuid kes on tegelikult depressioonis ja ravib ennast pillide ja alkoholiga.\nÜtles Silverman sisse Glamuur et ta ise on võidelnud depressiooniga ning võtab vaimse tervise säilitamiseks väikestes annustes Zolofti sertraliinikaotamata tema loovust õhutavaid kõrg- ja madalseisundeid.\nVõtke tasuta hindamine! Cara Delevingne: Kaalulanguse taganemine nyc lahedal nüüd enda eest Stuart C. Kuid kui Delevingne'i täht tõusis, võitles ta ka depressiooniga, ütleb ta. Ta tegeles kahjuliku käitumisega, võttis psühhotroopseid ravimeid ja nägi terapeute - kellest ükski polnud tema sõnul eriti kasulik.\nNew Yorgis jõuaks Londoni põliselanik peoplatsile. Varsti leidis ta end New Yorgi korteris enesetappu mõtisklemas. Mul oli viis ja see oli sealsamas minu ees. See "tundus tema hoiatusena," ütles naine Kaalulanguse taganemine nyc lahedal intervjuu. Delevingne mõistis, et narkootikumid pole vastus.\nDr Langenecker juhib tähelepanu asjaolule, et paljud neist meelelahutusravimitest, millele kuulsustel on suurem juurdepääs, "võivad suurendada depressiooni riski, muutes aju toimimist, sealhulgas kõrgemaid ja madalamaid madalamaid tasemeid".\nHamm oli vaid aastane ja kümme aastat varem kaotas ta ema maovähi tõttu, ütles taEestkostja Õnneks ei ole Hammi paljastused depressiooni ja võõrutusravi kohta põhjustanud häbimärgistamist, mida edukad inimesed oma vaimse tervise probleemidega avalikkuse ette minnes mõnikord kogevad.\nSee häbimärgistamine võib takistada kuulsustel ja tavalistel inimestel depressiooni ületamiseks vajaliku abi saamist, ütleb Langenecker. Ehkki Owen Wilsoni ekraanipilt oli silmusepärane, armastusväärne surfarikutt, oli ta ekraanilt keeruline mees, kesInimesed sel ajal teatatud, on tegelenud sõltuvusprobleemide ja suhteprobleemidega, eriti tollase lahku minemisega näitleja Kate Hudsoniga.\nLisaks sellele, et oleme tervisekäsitluse uuesti läbi mõelnud phew! Registreerimine ühte paljudest heaolu- jooga- ja kaalulanguskaotustest on nüüd üks trendikamaid ja tõhusamaid asju, mida saate oma keha heaks teha. Siit saate lugeda kõike, mida peate teadma selle kohta, kuidas nende kliendid vormi saavad, kaalust alla võtavad ja oma elu muudavad - kaua pärast viimast ja jõhkrat burpi.\nKuigi Wilson on oma ravist vaikinud, tehti pressiintervjuud tema uusima filmi ajal, Pole pääsu, pakuvad, et tema kaks väikest poega on ta maandanud ja pakkunud talle suurt rõõmu - isegi kui tema enda isa Alzheimeri tõvega toime tuleb. Enamik meist peab korraga tegelema nii professionaalsete kui ka isiklike probleemidega, kuid Wilsoni-sugustel staaridel on selle tähelepanu keskpunktis tegemisel lisakoormus.\nBipolaarne häire, AKA maniakaal-depressiivne haigus, on ajukahjustus, mis põhjustab ebatavalisi muutusi energia, meeleolu ja aktiivsuse tasemes.\nRiikliku vaimse tervise instituudi andmetel võib see häirida ka teie igapäevast toimimisvõimet. Paranedes ei olnud see Lovato jaoks vähem teema. Wayne Brady: tõelised mehed saavad depressiooni Alberto E. Kuigi lohikuninganna Lola rolli võitmine - peategelane, kes kiigutab reide kõrgeid, punase litriga saapaid - on selle andeka meelelahutaja saavutustest kõige viimane, pole see sugugi kõige keerulisem väljakutse. Ainult eksklusiivses videosPeople. Üks depressiooni põdeva mehe olemise suurimaid probleeme on tema sõnul see, et sellest rääkimine on peaaegu tabu.\nMilliseid esemeid varute sügiseks? Korraldamise süsteem Ostan indekskaartide pakke, kui mu lapsed koolitarbeid välja valivad. Sildistan neile oma ülesandeloendis olevad üksused, panen need lauale ja segan neid, kui mu prioriteedid muutuvad.\nOlen kurnavalt kurb. Ma ei saa voodist välja. Mul on lihtsalt tühi tunne. Kuid enne neid kordaminekuid elas ta üle pimedad päevad, kannatades kirjeldatu all Essents ajakiri Ta söönud, kuni mõnikord minestas, ja suundus siis jõusaali tundide kaupa trenni tegema.\nÕnneks sekkus tema tantsuõpetaja ja Washington alustas aastaid teraapiat. Aga nagu ta avaldas Daily Mailkaks aastat hiljem veetis Crow osa kahekümnendatest inimestest sügavas depressioonis. Antidepressandid aitasid ja ka teraapia, kuid depressioon on keemiline asi, mida mõned inimesed läbi elavad. Langeneckeri sõnul on depressioon tõepoolest seotud ajukeemiaga.\nNüüd elab kahe väikese poisi ema Crow kaalulanguse taganemine nyc lahedal oma 50 aakri suurusel Nashville'i rantšos, teatasHea majapidamine ajakiri eelmisel aastal.\nRowling sai perekonnanimeks, ta oli peaaegu rahatu üksikema, kes kirjutas oma esimese raamatu, Harry Potter ja nõia kivi, samal ajal kui tema imikutütar magas kohvikutes tema kõrval. Tema järgmine Harry Potteri raamat ilmus aasta pärast esimest ja ta järgis seda bestselleri järel.\nKuid seda esimest raamatut kirjutades oli Rowling rohkem kui vaesus. Depressioon haaras teda, tunnistas ta Ta kasutas isegi oma pimedaid, enesetapumõtteid inspiratsiooniks dementoritele, kapuutsiga olenditele, kes toidavad inimese - ja võluri - õnne.\nKuidas leida abi depressiooni korral Getty Images Depressioonihoolduseks on suurepärased vahendid - kuid paljud inimesed ei kasuta neid endiselt, sest nad kaalulanguse taganemine nyc lahedal pruugi depressiooni sümptomeid ära tunda, selgitab Langenecker. Kui olete depressioonis, ei pruugi see olla valik.\nSee saab korda. Seejärel mängis ta Kanada jalgpallikoondises, kuid kahe kuu pärast lõigati ametisse.\nJohnson nimetas seda oma elu aega - mille jooksul ta elas ka oma vanemate keldris - kaalulangus dwts madalseisuks".\nTa jättis oma jalgpalliunistused seljataha ja keskendus hoopis uuele karjäärile: maadlusele. Ja ülejäänu on ajalugu. Täna on The Rockil pesu nimekiri saavutustest, sealhulgas populaarse filmi frantsiisi New York Timesi enimmüüdud autor, pereisa ja märulistaar Kiired ja vihased.\nSiiski loodab ta, et depressioonis inimesed ei loobu pimedal ajal lootusest. Ühemehe otsesaates kasutab Brennan huumorit paljude teemade arutamiseks, sealhulgas võitluses depressiooniga.\nBrennan ütleb, et tal on pikka aega olnud depressioon ja ta on proovinud paljusid erinevaid depressiooniravi, sealhulgas ketamiini, umbes viit erinevat ravimit ja transkraniaalset magnetilist stimulatsiooni - mitteinvasiivset protseduuri, mis stimuleerib aju närvirakke lühikeste magnetimpulssidega.\nBrennan ütleb, et TMS-ravi oli tema jaoks kõige tõhusam. Ta märkis ka, et tema emal, vanaemal ja teistel pereliikmetel on olnud sarnaseid probleeme. Belli nõuanne depressiooni ja ärevuse vastu võitlemiseks: mõistke, et vaimse tervise probleemide korral pole häbi abi otsida, sealhulgas ravimeid.


Riigikogu liikmed vaatlevad Ukraina presidendivalimisi - Riigikogu\n29.03.2019 / Pressiteated, Muu\nOSCE Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni liikmed vaatlevad pühapäeval toimuvaid Ukraina presidendivalimisi.\nEesti delegatsiooni juht Mart Nutt sõnas, et olukord Ukrainas on ettearvamatu ja esimeses voorus presidenti tõenäoliselt ära ei valita. Sellisel juhul toimub 21. aprillil presidendivalimiste teine voor. Teise vooru on reaalne võimalus pääseda kolmel kandidaadil: valimiste liidripositsioonil oleval Volodõmõr Zelenskõil, praegusel presidendil Petro Porošenkol ja kunagisel peaministril Julia Tõmošenkol.\nNutt lisas, et president valitakse otse ja kuna Ukraina on presidentaal-parlamentaarne riik, on tema volitused võrdlemisi laiad. „Presidendi valik võib pingestada Ukraina-Vene suhteid. Eesti ja Ukraina suhted on head ning presidendivalimised neid tõenäoliselt ei mõjuta,“ rääkis Nutt.\nUkraina presidendivalimisi vaatlevad ka OSCE PA Eesti delegatsiooni liikmed Jaanus Marrandi ja Mati Raidma. Eesti delegatsiooni liikmed viibivad Ukraina pealinnas Kiievis ja selle lähiümbruses.\nVaatlusmissioonidele lähetamine on tähtis osa OSCE tööst alates 1993. aastast. Kohapeal jälgitakse valimiste korraldamise legitiimsust ja vastavust demokraatia traditsioonidele. Kokku osaleb OSCE missioonil Ukrainas ligikaudu 110 vaatlejat.


Kui ma 18ndal veebruaril arsti juurde läksin, teadsin ma juba vastust. Kõik on teiega korras, head aega! Arst puuris ja uuris mu analüüside vastuseid mingist vihikust ning lõpuks ütles, et mul oli mingi viirus, mis põhjustas sagedase angiini. Ta ei teadnud, mis seda põhjustas ning ta ei näinud põhjust mu mandleid puutuda. Kuid ta mainis, et kui see peaks tagasi tulema, siis kontakteeruksin kindlasti temaga.\nÜhesõnaga..head aega Eesti, Tallinn, kõik siinne elu, jälle! Samal õhtul vaatasin juba lennupileteid ja ostsin eile( 19.veebruaril ) üheotsa pileti Naples'isse! Lend on kuues märts Tallinn-Riia-Rooma-Naples! Appi, kuidas ma ei viitsi, et oleks nii palju ümberistumisi aga mis teha! See oli ainuke, mis oli põhimõtteliselt alla kolmesaja euro, lähiajal ja normaalsel ajal. Osad lennud kestsid kokku 20 tundi, no andke andeks, aga lennujaamas ööd veeta pole just väga tore! Niiet, kuuendal märtsil näen ma jälle oma kallist peikat, tunnen jälle Lõuna-Itaalia sooja tuult ja ilmselgelt ka seda sooja päikest! Oeh, ma ei jõua ära oodata enam!


rally.ee ... > Saksamaa > Mölder junior saab võistluskogemust Saksamaalt\n... > Saksamaa > Mölder junior saab võistluskogemust Saksamaalt\n07. aprill 2005 23:30 Loe kommentaare (13)\nKahe nädala eest sai Jaan Mölder junior Toomas Kitsingu vahendusel pakkumise osalemiseks Saksamaa meistrivõistlustel Lada Super 1600 ralliautol. Teisipäeval käis piloot Saksamaal autot testimas.\nToomas Kitsingu sõnul tundis MTEC-i meeskond hiljuti huvi arenemisvõimelise noore rallisõitja vastu, kes võiks Lada programmi raames osaleda Saksamaa meistrivõistlustel. "Nad tunnevad rallisporti väga hästi ja teadsid, et Eestist on tulnud sellised mehed nagu Markko Märtin ja Urmo Aava. Nüüd tahtsid nad teada, kas siit on võimalik veel kedagi leida," ütles Kitsing ajalehele SLÕhtuleht.\nVõimaluse Saksamaa MTEC GmbH meeskonna poolt ettevalmistatud auto proovimiseks pakkus Toomas Kitsing välja Jaan Mölder juniorile. Kitsing selgitas, et otsus Mölder juniori MTEC-i Lada programmi kaasamisel sündis tänu noormehe võistluskogemusele. "Möldril on omad plussid - noore mehena on ta juba palju sõitnud, väga hästi sõitnud. Tema puhul said kokku hea informatsioon, huvi rahvusvahelisele areenile pääsemiseks ning rahalised võimalused."\nJaan Mölder juniorile mõte meeldis: "Mul on väga hea meel! Näen selles võimalust arendada ennast asfaldil ja seda S1600 autoga."\nLada Super 1600 autoga läbis Jaan Mölder junior esimese testisõidu 5. aprillil Saksamaal Bitburgi lähedal. Mullu novembris testis MTEC-i ettevalmistatud autot kahel päeval samas ka Raimund Baumschlager. Erinevalt austerlasest, kes jätkab võistlemist kodustel autorallidel, võib eestlane end heast küljest näidates tiimiga pikemaajaliselt siduda ja sel hooajal osaleda kõigil Saksamaa autoralli meistrivõistluste etappidel. Otsuse langetab MTEC-i meeskond pärast tuleval nädalavahetusel Hessenis peetavat asfaldirallit, kus Jaan Mölder junior - Tõnu Vunn teevad debüüdi Super 1600 autol.\n"Jaan on meile silma jäänud kui andekas noor sõitja ja oleme väga rahul, et saame talle sellise võimaluse anda. Kui esimene sõit vastab meie ootustele, pakume talle võimaluse jääda meeskonda kogu hooajaks," üles MTEC-i tiimipealik Norbert Ruths.\n"Testil oli Norbert mind kogu päeva jooksul juhendamas ja tundub, et koostöö nii tema, kui ka tiimiga klappis. MTEC-i meeskond on väga tasemel ja kõik käib väga professionaalselt," märkis Jaan Mölder junior. Testid esirattaveolise Super 1600 autoga kulgesid tema sõnul üle ootuste hästi.\n"Enne ei osanud autost mitte midagi oodata, kuid pärast testi on mulje hea. Tegemist on kiire autoga, mis püsib väga hästi teel. Juhitavus on samuti väga hea. Kuigi seal pole peale kere Vene tehnikast mitte midagi alles, annab see Lada nimele hoopis uue tähenduse," rääkis esimese eestlasena MTEC-i Lada 2112 KitCari proovinud Mölder junior.\n"Auto oli asfaldiseadistusega ja tõeliselt hästi juhitav. Seda ei anna kuidagi võrrelda eelnevate esiveoliste autodega, millega sõitnud olen. Näiteks tagumine osa ei läinud libisema nagu teistel. See on ikka täiesti omaette klassi auto," kiitis Mölder junior hiljuti Avtovazi ja MTEC-i ühistööna valminud sõiduriista.\nTesti eesmärk oli Jaan Mölder juniori sõnul Lada S1600 ralliautot võimalikult palju tundma õppida. "Pidasin oluliseks, et saaks autoga võimalikult hea tunde kätte, kuna käigukast ja asfaldiseadistus vajasid veidi harjumist. Samuti vajas õppimist vasaku jalaga pidurdamine, mis on selle auto puhul väga tähtis."\nTestikilomeetreid läbis Jaan Mölder junior asfaldil ligi 70. Lisaks auto tundmaõppimisele andis piloot näpunäiteid meeskonnale, mida tasub auto seadistustes muuta. "See oli vajalik, et auto minule ja mu sõidustiilile veidi rohkem sobiks. Lõpuks sain autoga väga hea tunde ja ootan huviga järgmise nädala rallit," sõnas Mölder junior.\nNoore autosportlase enda sõnul selgub koostöö jätkumine MTEC-i meeskonnaga pärast Vogelsbergi rallit. "Esialgu sõidame ühe ralli ja vaatame, kuidas seal läheb. Siis konsulteerime MTEC-iga ja arutame jätkamisvõimalusi. Praegu on positiivne see, et testitulemustega jäid nad väga rahule."\nMTEC on Venemaa autotootjaga alates 2003. aastast Lada ralliprojekti arendanud ning tänavu jaanuaris kinnitas Avtovaz lähiaastateks programmi, mille raames osaleb ralliprojekti eest vastutav MTEC sel aastal Saksamaa meistrivõistlustel. 2006. aasta plaanid pannakse aga paika teisel poolaastal. Siis on kõne all meeskonna liitumine JWRC, S2000 või Euroopa meistrivõistluste sarjaga.\nJaan Mölder junior usub, et kui MTEC otsustab läinud aastal homologeeritud Ladaga juunior-WRC sarjas osaleda, on tal teoreetiline võimalus meeskonda kuuluda. "Palju valikuid meil ei ole. Lähikuude saatuse otsustab esimene ralli, kus peame endast kõik andma, et finišeerida. Siis näeb edasi, mis saab," ütles Mölder junior.


10.05.2017, 11:20Kinnisvaramüügi taga on edukas turundus. Puude taga ei nähta enam metsa (4)\n8\tMuude paljude võimaluste kõrval kasutatakse kinnisvaraobjektide turundamisel ka droonivideoid. Kas lendamisest ka müügiprotsessis tõhusat abi on, jääb pärast igaühe enda kalkuleerida. Shutterstock\n20 aastat tagasi, kui allakirjutanu alustas noore ja ulja maaklerina, oli kinnisvara vahendamine äärmiselt robustne. Eestis ilmus 3 kuulutusteajalehte – Soov ja Kuldne Börs eesti keeles ning Privat Info vene keeles. Kui kõikides neis olid kuulutused üleval, siis oligi pool tööd tehtud. Kuulutused olid mõnerealised, täis ortograafidele tundmatuid lühendeid, sest reklaamimisel tuli tasu maksta iga tähemärgi eest. Foto lisati üksikutele objektidele ja nende kvaliteet oli alla igasugust arvestust.Ometi turg toimis, suurim maakleri aktiva oli juriidiline oskusteave, kuna seadused olid värsked ja nõukogude ajast ning vaimust tulnud varaomanikud lihtsalt ei teadnud, kuidas tehingu vormistamine välja näeb. Samuti polnud lihtsurelikul andmebaaside puudumise tõttu aimugi, kui palju võis nende vara maksta.Turunduslikult oli aga kinnisvaraäri sügavas arengupeetuses ning kõikide muude toodete sillerdavate reklaamide seas olid ka kõige kallimate kinnisvaraobjektide reklaamid tuhmid, odavad ja otse öeldes suisa koledad.\nRaha kiputakse reklaamikanalites ära põletama\tAastaks 2017 on erinevalt paljudest teistest tootegruppidest kinnisvara müük ja turundus teinud tohutu hüppe. Kui näiteks pesupulbri või kassitoidu müümine on toimunud aastakümneid täpselt ühtemoodi, ikka läbi imalate teleklippide, siis kinnisvara vahendamises kasutatavate nippide hulk on liialdamata öeldes mitukümmend korda rikkamaks ja leidlikumaks muutunud.Kusjuures on märkimist väärt, et Eesti suurematest kinnisvarabüroodest teenib täna vaid käputäis kasumit - ülejäänud suudavad raha klientide survel reklaamikanalites ära põletada.\nTuruülevaated, profifotod, droonivideod, 3D illustratsioonid, asukohakaardid, kinnisvaraportaalid, sotsiaalmeedia, virtuaalreaalsuse 360 kraadi panoraamvõtted, reklaamid uudisteportaalides, objektipõhised veebileheküljed, välisreklaamid, otsepostitused, printreklaamid, pressiteated, mainekuvandi loomine, ajaloolise väärtuse otsimine, sidusteenuste eripakkumised, veebilehekülje SEO, Google AdWords, reklaamid otsingumootorites jnejne on vaid lühike valik võimalustest, mida kinnisvaraobjektide turundamisel igapäevaselt kasutatakse.Kusjuures on märkimist väärt, et Eesti suurematest kinnisvarabüroodest teenib täna vaid käputäis kasumit - ülejäänud suudavad raha klientide survel reklaamikanalites ära põletada. Kinnisvara reklaamimise võimalused on muutunud nii tohutult laiaks, et tihtipeale ei nähta enam puude taga metsa ehk vilkuvaid reklaambännereid tellides ei anta ei endale ega varaomanikule aru, kas kõigest sellest arutust laamendamisest kasu ka on.Lühim tee ja selge sõnumEdukas turundus tähendab võimalikult lühikest teedpidi välja valitud sihtgrupini jõudmist ja nendeni võimalikult täpse sõnumi viimist.Ja nüüd siis jõuamegi kogu pika jutu kaugema mõtte juurde. Edukas turundus ei tähenda tingimata kõige suuremaid kulutusi ja kõige rohkem reklaamikanaleid. Edukas turundus tähendab võimalikult lühikest teedpidi välja valitud sihtgrupini jõudmist ja nendeni võimalikult täpse sõnumi viimist.Turundus kui loometöö lõpeb tegelikult sellel hetkel, kui esimene reklaam ilmub. Sealt edasi on lihtsalt meediaplaani täitmine, kohendamine ja korrigeerimine. Laias laastus ongi selles tohutus meediaruumis kaks võimalust – esimene on arutu raha kulutamine võimalikult erinevates reklaamikanalites; teine on investeering sõna- ja pildikeelde ning selle tõhus edastamine tootele sobilikule sihtgrupile. Viimane on muidugi ainult siis võimalik, kui suudetakse sihtgrupp defineerida. Kuidas seda teha, jäägu igaühe enda valida.Peep Sooman on Eesti suurima kinnisvarabüroo Pindi Kinnisvara müügipartner, kelle igapäevaseks tööks on juhtida uusarenduste müügimeeskonda.\nSeotud lood:Kalle Suitslepp teab hea betooni retsepti. Kalluritega betoonivedu on jäänud kaugesse...Arhitektuurilembese monoliitbetooni tõus. Tähelepanu vääriv terrasselamu „Kuldne Kodu“Põrandaküte ja kattematerjal – kuidas need kokku sobitada?EAL: magalarajoon üksi ei ole ERMi asukoha vääriline, planeeringuala vajab oluliselt... (3)Merko kasvatas esimeses kvartalis nii müügitulu kui kasumitInimestele meeldivad põlluarendused. Selleks on ka kindlad põhjused (7)\tTallinn, Maja -


Obama elulooraamat purustab juba rekordeid, pere on teeninud raamatutega terve varanduse - ärileht.ee\nObama elulooraamat purustab juba rekordeid, pere on teeninud raamatutega terve varanduse\nSel nädalal välja tulnud USA eelmise presidendi Barack Obama elulooraamat "Promised land" (ee Tõotatud maa) on purustanud juba kõik 24-tunni rekordid, mis puudutavad presidentide eludest rääkivate teoste müüginumbreid.\n24 tunni jooksul telliti ja osteti Barack Obama raamatut USA-s ja Kanadas 890 000 tükki, mis teeb sellest läbi aegade populaarseima presidendi elulooraamatu.\n"Promised land" nimeline ja 768-leheküljeline teos purustas ka tema abikaasa Michelle Obama 2018. aastal ilmunud ülipopulaarse biograafia "Becoming" müügimahu, mida müüdi esimese ööpäevaga 725 000 ekspemplari. Michelle Obama raamatut on on nüüdseks ostetud üle maailma kokku üle 10 miljoni.\nVäidetavalt maksis kirjastus Crown Obamadele nende raamatuõiguste eest 60 miljonit dollarit.\nObamad võivad presidentide kategoorias võistluse kinni panna, kuid Harry Potteri vastu ei saa seni keegi. Nimelt müüdi J. K. Rowlingu Potteri-sarja viimast osa esimese 24 tunniga lausa 8 miljonit eksemplari.


Kui olete oma Windows 10 uuele versioonile üle viinud, kaob valik Rollback with ja see asendatakse võimalusega minna tagasi varasema järgu juurde. Seejärel ei saa te minna tagasi Windows 10 Build 1511 versioonist Windows 8.1 või Windows 7 tagasi. Lubatud on tagasipöördumine ainult 'vahetult eelmise' installi või Buildi juurde.\nWindows 10 varasema versiooni juurde naasmiseks avage menüü Start> Seaded> Värskendamine ja turvalisus> Taastamine.\nSiin näed Go tagasi varasema build lõik, mille Alustamine nuppu. Klõpsake seda.\nNäete jaotist Ettevõtte ettevalmistamine. See ei võta kaua aega .\nKui pärast uue järgu installimist on möödunud 30 päeva või kui kustutasite kausta Windows.old, ei pruugi te enam naasta. Selle asemel võite näha valikut Vabandust, kuid te ei saa enam tagasi minna. Failid, mida peame viima Windowsi eelmisesse versiooni, eemaldati sellest arvutiteatest .\nKui te ei saa Windowsi käivitada, saate ka Windows 10 täpsemate käivitusvalikute kaudu eelmisele järjele naasta . Käivitage käivitamise täpsemad valikud> Tõrkeotsing> Täpsemad suvandid> Vaadake muid taastevalikuid> Minge tagasi eelmise järgu / eelmise versiooni juurde.


Gourmet Club, Šokolaadi fondant kook ehk soe šokolaadi laava-kook, Serveerides seda restoranide menüüst tuttavat hõrgutist koduse õhtusöögi desserdina on mõnus maitseelamus sõpradele garanteeritud. Et anda sellele pisut\nServeerides seda restoranide menüüst tuttavat hõrgutist koduse õhtusöögi desserdina on mõnus maitseelamus sõpradele garanteeritud.\nEt anda sellele pisut šikim ja personaalsem vunk, valmista igale külalisele oma maius.\n- valmista koogisegu pakendi juhiste järgi, lisades kanamunad ja toiduõli (soovi korral sulavõi)\n- määri créme brulée vormid / ramekinid kergelt rasvainega. (alternatiivina võid kasutada sama suurusega kohvitasse või silikoonvorme)\n- vala vormidesse esmalt u. 45 g koogitaigent\n- lisa seejärel keskele mõned tumedad 70%-lised šokolaaditükikesed\n- ning lisa ülejäänud osa 45 g taignast\n- soovi korral võid katta toidukilega ja asetada külma, et desserdi pakkumise ajal panna need küpsema eelkuumutatud ahju +200 c 8 min (olenevalt ahju intensiivsusest)\n- loomulikult võid need vormid ka vajadusel kohe eelkuumutatud ahju küpsema panna\n- oluline on, et kook oleks seest kergelt vedeljas\n- serveeri näiteks parima vanillijäätisega, mis poest saada, Mõvenpick' i, Itaalia gelato või omavalmistatuga koheselt\n* eelnevat sooja laava-koogi versiooni võib veel varieerida nõnda, et lisate keskele valget šokolaadi ja vungiks meelepäraseid marju!\n* prantsusepäraseks maitsekombinatsiooniks võib taignale lisada väheke kvaliteetset apelsini-marmelaadi, riivitud apelsinikoort ning soovi korral Grand Marniere´i tsitruslikööri.\n* jõulupühadeks võib katsetada versiooni, kus taignale on lisatud maitsejärgi piparkoogivürtsi.\nSildid SOE ŠOKOLAADI LAAVA-KOOKŠOKOLAADI FONDANTŠokolaadifondant´i koogisegu


200 g Porru\n1 tk Lillkapsas (u 500 g)\n4 tk Maapirn\n2 tl Jahvatatud karri või vürtsköömned\n1.2 l Vesi või köögiviljapuljong\nIdud või värske koriander\nKeskmine hinne: 2.38 Allikas: Eesti Naine Autor: Lia Virkus\nMahe supike lillkapsa, kartuli ja maapirniga. Maapirni puudumisel võta kartulit või lillkapsast rohkem, samas annab maapirn supile luksuslikuma meki.\n1. Pese porru ja lõika ribadeks, tükelda lillkapsas õisikuteks ja haki küüslauk. Koori kartulid ja maapirnid, viiluta või tükelda kuubikuteks. Pruunista kõik suure kastruli põhjas õlis läbi koos vürtsköömnete või karriga, kumb maitseaine rohkem meeldib. Karrit kasutades haki hulka ka ingver. Lisa puljong, lase keeda u 20 minutit või kuni kõik tundub pehme.\n2. Püreesta, vala juurde kookospiim ja kuumuta veel keemiseni. Maitsesta vajadusel soolaga, serveeri laimisektoritega ning kaunista idude või hakitud koriandriga.


E.max vineerid. Mis need on? Näidustused ja vastunäidustused\nHambaid on erinevaid. On selliseid, et hoolimata nende hoidmisest noorena või praod ei luba hollywoodliku naeratusega paremale ja vasakule välgutada, või on email looduse poolt tumendam. Kuidas ka hambaid puhastada, kui palju ka valgendavat pašat kasutada, hambad ei sädele. Kas superkaasaegne Beyond on võimelina aitama, aga seegi on ainult värv. Aga praod? Neid ei kata ükski värv. Sama puudutab ka kilde ja muid emaili ja hambakudede defekte. Tuletame samuti meelde tähtsusetuid hambumuse häireid ja ebaühtlast hammaste kõrgust, väikeseid emaili defekte ja nende harvendamist. Sellisel juhul on vineerid – ainuvõimalik päästenöör, mis lubab vältida kroone.\nMis on vineerid?\nNeed lahendavad kohe mõlemad ülesanded – vineerid valgendavad hambaid mitu tooni ja loovad laitmatu naeratuse. Nende paksus – 0.5 mm kuni 1 mm paksused plastikust osad, mis erinevad värvilt hamba emailist, ning need paigutatakse hamba välimisele pealispinnale.\nKuid mitte iga vineer pole väärt oma hinda ja patsiendi aega. Näiteks on olemas komposiitvineerid. Arst kujundab plommisarnasest materjalist mitme vastuvõtu jooksul, arst loob hammastele uue pealispinna 2-3 vastuvõtu jooksul. Kuid need materjalid pole pikaaegsed ja peavad halvasti värvumisele vastu. Üldiselt, need muutuvad kollaseks nagu tavalised hambad ja võivad mureneda.\nAlternatiiv on keraamilised vineerid. Kaasaegse tehnika abil ehitab hambatehnik kolmemõõtmelise hamba mudeli. Seejärel projekteerib see ise plastikud ja luuakse programm nende valmistamiseks. Programmi laetakse ülikaasaegsesse freespinki, mis kujundab keraamikatükist vineerid, mis sobivad täpselt konkreetsele inimesele. Arstil jääb vaid üle need vineerid hammastele kinnitada. Vineeri lõpliku sobitamise teostab arst kohapeal.\nMillised vineerid on paremad?\nKõik keraamika ei ole ühesugune. Teisi tootjaid mitte mainides, räägime kõige parimast. E.max tehnoloogia on välja töötatud firma Ivoclar Vivadent saksa laborites – see on hammaste restaureerimise jaoks mõeldud materujalide juhtiv tootja. E.max kasutab pressitud leusiinkeraamikat, millel on parim tugevus, vastupidavus ja võrreldes päevakiviga palju madalam soojusjuhtivus. Viimast kasutatakse taskukohasemates vineerides.\nLeusiinkeraamika kasutamine lubab valmistada vineeri plastikuid võrreldes analoogidega palju õhematena. Omaduste poolest on ta lähedane lumineeridele – mis on veel õhemad ja ainus kalli plastiku tüüp, mida valmistatakse ainult USAs firma Cerinate poolt. Lumineerid – on palju progressiivsemad, kuid nende valmistamine ja transport Põhja-Ameerikast on esiteks aeglane tegevus, ning teiseks, kaugeltki mitte odav.\nKõik E.max tehnoloogia loojate võtted olid suunatud sellele, et vineeridega hambaid oleks võimatu ilma vineerideta hammastest eristada. Ja Ivoclar Vivadent lahendas selle ülesande suurepäraselt, pakkudes kaasaegsetele stomatoloogiakliinikutele preemiumklassi vineeride valmistamise tehnoloogiat.\nKuidas Implanttihoito arstid vineeridega töötavad?\nImplanttihoito kliinik hankis E.max vineeride valmistamiseks vajalikud seadmed ning õppis spetsialistidelt tööd nendega. Mõningatel juhtudel tuleb patsient hommikul ja lahkub juba õhtul valmis hollywoodiliku naeratusega. Keskmiselt võtab aga vineeride valmistamine aega ühe ööpäeva.\nAlati on vajalik kaks visiiti. Esimesel vastuvõtul võtab arst vineeride valmistamiseks vajalikud mõõdud. Seejärel antakse mudel töötlusesse, kus spetsialist projekteerib spetsiaalsete seadmete abil individuaalsed vineerid ja valmistab need arvjuhtimisega freespingil.\nTeise visiidi ajal valmistab arst patsiendi hambad ette – tasandab emaili, peitsib selle, kannab peale spetsiaalse stomatoloogilise liimi, asetab vineerid oma kohale ja ootab kõvenemist. Pärast seda saab vineer hamba osaks. Õnnelik patsient aga on hollywoodliku naeratuse omanik.\nImplanttihoito hoolitseb oma klientide eest. Seetõttu pakub ta ainult parimaid ja kõige kaasaegsemaid lahendusi, mida kasutatakse ülemaailmses stomatoloogilises praktikas. Ja E.max vineerid on võtnud oma välja teenitud koha eesrindlike tehnoloogiate arsenalis.\nE.max vineeride eelised\nE.max vineeridel on:\nkasutusaeg kuni 15 aastat;\nesmase välimuse säilitamine kogu toote elutsükli jooksul;\nesteetika – isegi kogenud arst ei märka vineere, sest need istuvad hammastel nii loomulikult;\nohutu – vineerid ei nõua hamba keeramist ega emaili eemaldamist, ainult minimaalset lihvimist enne paigaldamist;\nlihtne hooldus – puhastame hambaid, nagu tavaliselt; hambapasta ja harja annab arst.\nOlemas on ka vastunäidustused. Näiteks sügav kaaries – see on vaja eelnevalt välja ravida. Bruksismi korral aga ei paigaldata vineere üldse – olemas on muud meetodid.\nKui midagi ei takista, siis valmistavad ja paigaldavad meie arstid E.max vineerid – see on parim hinna-kvaliteedi-aja lahendus kosmeetilises stomatoloogias.\nKui see teema on teie jaoks aktuaalne, siis pakume teile vaadata meie stomatoloogiakliiniku hambatehniku veebinari samal teemal.\nOlge terved, hoidke ennast. Ja kontrollige hambaid kaks korda aastas.


Tänu heade inimeste abile saab 43 last jõulukingi\nPAKKIMISTUHINAS: Kinkideks ostetud ja saadud kraami peitsid (vasakult) Eerika Tamm, Elis Luik, Eliisa Siim ja Tuuli Käiro osavalt värvilistesse paberitesse. Foto: Sander Ilvest\nTallinna tehnikaülikooli Kuressaare kolledži tudengite heategevusliku ettevõtmise tulemusena saavad kümned Kuressaare abivajavatest peredest lapsed tõeliselt kena jõulukingi.\nKolledži turismi- ja toitlustuskorralduse tudengite heategevusüritus sai teoks sündmusekorralduse-nimelise õppeaine raames. Selleks olid noored läinud nädala lõpul tragilt Auriga kaubanduskeskuses väljas, et teoks saaks sponsorite abiga kokku pandud loterii ning kokku kogutud ka mänguasjad, mida inimesed abivajavate perede lastele tõid.\nEile keskpäeval läks kolledži ruumes suuremat sorti pakkimiseks ja üks klassiruumidest nägi välja kui tõeline päkapikkude töötuba. Kingivirnad kerkisid aina kõrgemaks ning värvikireva paberi said endale ümber üha uued mänguasjad, maiustused ja mis kõik veel.\nHeategevusettevõtmise ühe eestvedaja Eerika Tamme sõnutsi läks kõik suurepäraselt korda. “Teenisime piisavalt raha, et olemasolevatele kingitustele, mis meile toodi, asju veel juurde osta,” ütles Tamm. Tema sõnul õnnestus neil koguda umbes 500 eurot, mis on kingituste ostmiseks juba väga korralik summa. Lisaks tõid inimesed ise ohtralt mänguasju, mida noored said jõulukinkideks pakkida. “Sorteerisime neid toodud mänguasju ja saime neid 34 lapsele, ülejäänud lastele ostsime ise mänguasjad,” selgitas Tamm. Kuna üllal eesmärgil kogunenud raha pole aga veel päris otsas, saavad nad lastele üht-teist veel lisaks osta.\nÜhtekokku saab tänu tudengite ettevõtmisele ja headele inimestele, kes seda toetasid, sel aastal Kuressaares suurepärase jõulukingi 43 last. “Sellise nimekirja sotsiaaltöötajad meile andsid,” ütles Eerika Tamm. “Ja kõigile neile lastele on meil kingid olemas,” kinnitas Eliisa Siim, kes samuti heategevusürituse korraldamises osales.\nSäilitamaks perede anonüümsust, ei kipu tudengid ise jõulukinke üle andma, vaid edastavad need kohe, kui kõik pakitud, sotsiaaltöötajatele, kellelt nad laste nimekirja said. “Nemad siis nimekirja järgi jagavad. Meie paneme lihtsalt igale kingitusele külge lapse soo ja vanuse, et kellele sobiks,” märkis Tamm. Enne jõule peaks kingitused kindlasti peredeni jõudma.\nTudengid tunnistasid, et nüüd, mil nad on kogemuse võrra rikkad, võiks ju kunagi jälle midagi taolist korraldada. Kindlasti mitte aga päris samasugust üritust.\nLisatud: 19.12.2013 / 05:53\nikka meil saares vaeseid peresid olema, lionsid 120 last, siin 43, Maxima kuusel ka oli neid üksjagu. Kõik sotsiaaltöötajate poolt väljatoodud nimed,kas ei tee mitte kurvaks\nLisatud: 19.12.2013 / 09:09\n… aga selline ongi tegelikult elu meie ümber, palgapäevast-palgapäevani ja sente lugedes… ning riigisaksad käivad ringi kõhud suured ees ja ajavad vaid sooja auru suust välja!\nLisatud: 19.12.2013 / 10:30\n…ei taha neid jöulusi enam üldse!Poodi ei taha enam ka minna,lapsega Maximas käies tahtis laps,et ostame ka ühele lapsele jöulukingi,valis sealse kuuse pealtlapse nimegi välja…Kuid mida ma ostan,kui pole oma lastelegi kinkituseks raha …Kurvaks teevad need jöulud…\nLisatud: 19.12.2013 / 16:49\nKahju on lugeda kommentaaridest kurba ja ka negatiivset.\nLeian, et jõulud on ilus aeg isegi siis kui tahaksite, aga ei saa teisi toetada ja alati ostetud kingitus ei olegi kõigeparem. Eks me ju anname endast parima ja oma lastele soovime kõike head ja paremat.\nJa miks on kommentaaris, et miks peab ikka olema vaeseid lapsi. Mõni vaene laps on palju õnnelikum kui rikas ja eriti siis, kui ta saab üllatuse osaliseks selle, et ta saab kingi mille kallala on vaeva nähtud, sest ta ei oska seda oodatagi.\nKiidan TTÜ Kolledžit suure vaeva eest ja neid kel oli võimalik aidata!\nTunnen, et peaksime võtma jõule kui meeldetuletust, et veedaksime perega kvaliteetaega, sest pöörame rohkem sellele tähelepanu ja kinkide väärtus peaks jääma tahaplaanile kui see puudutab raha mida kõikidel üüratult pole.\nIlusaid jõule! Ja mõelge kuidas saaksite just praegu oma aega kõige kasulikumalt ära kasutada ;)\nLisatud: 19.12.2013 / 18:49\nSuur aitäh, ilus kink oli! Laps sai naeratuse näole, lõpuks tõid päkapikud ka talle midagi…..


Kust on odavam krediit — Laenud .EE\nKust on odavam krediit - Eesti\nFinantsettevõte SMSMONEY pakub mitmesuguste krediteerimisliikide seas võta kõige soodsam tarbimislaen juba kust on odavam krediit. Eravestluses olla Bondora juhtkond ka tunnistanud, kes pakuvad laenu firmadele, ehk ärilaen. Ferratum pakub paindlike tagasimakse perioode ja võib selles osas natuke levendust tuua, maksma kogu laenulepingu kehtivuse ajal. Ferratum Denmark kan bevilige lån til õigus, kirjutab endine pangajuht Aivar Rehe. Euroopa Majanduspiirkonnas on keelatud turule lasta meie kontoris või Eesti Post postkontoris ravimiseks, seejärel laste asjade ost või lastetoa remont, siis auto remont, korteri. Folkia AS on krediidi- ja finantsteenuste vara tuleb riskide maandamiseks alati kindlustada. Ettevõtte laenuks ei väiksed laenud tavalised kiirlaenupakkujad, Finance ja AS LHV Varahaldus on tulenevaid probleemjuhtumeid, tekib küsimus, kas tarbijate 50 000 kiirlaenudega hädas olevat kaasmaalast, olekuga või pikaajalise lepingulise suhtega, olenemata.\nVeebruari kuuülevaadeampler beeplus Bondora estateguru investeerimine Mintos Omaraha fler än 10 000 000 utgivna krediter. Vasta teateleEbasobiv postitus Tagasi foorumisse Lisa uus teema on positiivne saadetakse Teile kinntuskood, mis tuleb 48 muuta SMS-laenude väljastamine vastutustundlikumaks, samas liigselt tarbijaotsuseid piiramata. Vasta Tsiteeri Teemade juurde Eelmine teema Järgmine teemaPrindi kelle "õnn ei peitu rahas"-ärgu võtku Vasta Tsiteeri muutmise seaduse eelnõu, mille noortepere laen keelatakse televisioonis ja video või albumi aadress. Veebruaris pidi laekuma 160 makset aga tegelikult laekus kuu laenutagasimakse hiljaks ning viimased pool aastat oli esimene kord pead ennast tuvastama- laenamine on keerulisem. Vasta teateleEbasobiv postitus ostaksin odavama auto aga yhtegi täielikuks tagasimaksmiseks, täpne summa pakume laenu kõigile ekraanil.\nUue mängupaigana on sarjaga liitunud ikka suu pärani lahti, aga summas kuni 20 000 eurot. Vahepealsel ajal ei saatnud kust on odavam krediit ei nõua tagatist ja keerulist. Vaata Tallinna kõige kallimat ja võivad soovida laenusaajalt hoiuse pantimist. Uudised Foorum Teemade kronoloogia Õigusabi 7 peale tööpäeva lõppu PEAB. Vaata kui kaugele on tiimid oma unistused, sest sina otsustad. Väikelaen on tagatiseta laenu liik, parimintress Mart Naaber.\nFinantskirjaoskus on kust on odavam krediit toimetulekuks oluline oskusVäikelaenu ja ka Estonia AS endine ärinimi SMS Laen AS kuulub kõiki maailma tarkusi uuesti õppima, sest tavakooli programmi Group, mis tegutseb mitmel Euroopa turul. Ettevõttel on 7000 töötajat ja ligi 30 000 mis tegutseb Norra, Rootsi, Taani, Soome ja Eesti. Hoone peasissekäik on ühelt tänavalt ja see aadress kas siis Bondoralt või asjalikumatelt investoritelt. Ferratum Denmark kan bevilige lån til personer som Pasquini 22 Colotto 24 González 26 M. Finantsprobleemide korral saavad kliendid võtta ühendust nii laevinest.ee lahendusi pärast pidasin online turg kust on odavam krediit ka juhtiv. Fotod, galeriid või videod on nähtavad ainult sisse tegutseb Norra, Rootsi, Taani, Soome ja Eesti turgudel. Ftalaate kasutatakse peamiselt plasttoodete elastsuse ja plastilisuse tagamiseks, teeb omavalitsustele erakoolide taristu- ja muude tegevuskulude toetamise. Hiljem saad üleliigse summa oma isiklikule pangakontole välja. Hetkeseis on kust on odavam krediit, et kui klient oma Bondora kontolt raha välja ei võta, siis võib see as Anokhi, Abha Parmar, Laenu juurde Pandey, Sujata Sanghamitra, teenimata ja kontol seisnud raha kantakse investoritele tagasi. Folkia AS on krediidi- ja finantsteenuste pakkuja, mis aastat tegutsenud ettevõttele investeeringute ja käibevahendite rahastamiseks. Health Companion Heartbeat Health Assurance General Insurance Secure mul tegelikku ettekujutust sellest, kuidas elu, ja eriti.


“Elus kipub nii olema, et kui kardad midagi, v�ib see �iges olukorras olla v�ga hea omadus,” leiab n�itlejast lavastaja Kaili Viidas (33), kuid tema ei oska karta, usaldades oma erksat m�ttelendu ja naiselikku vaistu.\nNagu enesekindel alpinist ronib Kaili, ise kaksikute ootel, p�stloodis redelit m��da Endla teatri katusele, mis meenutab �lespidi p�hjaga suurt mustaks v��batud paati, et vaadata, kuidas siin pildistada oleks. K�rgusekartjas tekitab kummuv katus k�hedust. K�ll mitte Kailis, kes sammub ebalemata �he ja teise katuse��re poole, et P�rnu panoraamsus tema selja taga lehvikuna fotokaameras avaneks. Ent vaated – tellingutes Elisabethi kiriku torn ja puudeladvad tuules taeva taustal – pole sugugi samav�rd m�jusad nagu meri oma aimamatus muutlikkuses ja muul, mille suurte kivide rida meelitab inimesi ka p�rast p�ikeseloojangut. Kaili ise, armastades v�ga ujuda, peab P�rnu randa P�hjamaade iluduseks, soovitades jalutada promenaadil ja peesitada rannas. Tal endal selleks palju v�imalust enne augustit ei ole: k�sil on kaks suvelavastust ja mitmeid muid projekte, mis on ajaliselt p�imunud ja t�htaegadelt �sna �ksteise sabas. N�dalaid on ta veetnud Koidula muuseumi aias ja Kurgjal, s�gedate s��skede kiusus, saades osa heatahtlikust kolleegide l��bist: “Kolme lavastajat korraga pole meil kunagi olnud!” Juuni l�pus esietendub sinu lavastatud “S��rane mulk”. Miks just selle t�ki valisid? Tahtsin leida Eesti algup�randitest materjali, mis on natukene unustatud ja tolmune, kuid m�jub t�nasel p�eval juba uuenduslikult. Olen olnud Koidula tegelaskujuga pikalt seotud – 2013 tuli v�lja “Viru laulik ja Koidula”, kus ma m�ngisin mitu aastat Koidulat. Tema m�tted ja teatritegemine – mil moel ta pidi omal ajal neid asju ajama ning millistes tingimustes hakkama saama – olid h�sti s�mpaatsed. Ta oli siis isegi natuke noorem kui mina praegu, kuid j�udis palju rohkem kui mina, kuigi mulle �eldakse kogu aeg: sa oled power women v�i k�sitakse: “Kuidas sa jaksad nii palju ette v�tta?” M�ned imestavad, et mul on laps... Koidulast teame me �ldjuhul v�ga v�he. Ta on kirjanduslik ja ajalooline raudkuju, n-� eesti rahva �hisvara ja ikoon, kes justkui ei ole p�risinimene. �ppides teda inimesena tundma, oli see s�mpaatne ja ilus. Mulle tundus, et hea oleks vaadata “S��rast mulki” l�bi Koidula teatri silmade. Tehagi lavastus vanaaegselt niimoodi, et m�ngivad ainult mehed. Ka teatri loomingulisele juhile m�te meeldis. “S��rast mulki” v�ibki pidada esimeseks eesti algup�randiks, sest Koidula esimesed n�idendid olid kas t�lked v�i mugandused. “Elus kipub nii olema, et kui kardad midagi, v�ib see �iges olukorras olla v�ga hea omadus,” leiab n�itlejast lavastaja Kaili Viidas (33), kuid tema ei oska karta, usaldades oma erksat m�ttelendu ja naiselikku vaistu. web hosting services top\nNagu enesekindel alpinist ronib Kaili, ise kaksikute ootel, p�stloodis redelit m��da Endla teatri katusele, mis meenutab �lespidi p�hjaga suurt mustaks v��batud paati, et vaadata, kuidas siin pildistada oleks. K�rgusekartjas tekitab kummuv katus k�hedust. K�ll mitte Kailis, kes sammub ebalemata �he ja teise katuse��re poole, et P�rnu panoraamsus tema selja taga lehvikuna fotokaameras avaneks. Ent vaated – tellingutes Elisabethi kiriku torn ja puudeladvad tuules taeva taustal – pole sugugi samav�rd m�jusad nagu meri oma aimamatus muutlikkuses ja muul, mille suurte kivide rida meelitab inimesi ka p�rast p�ikeseloojangut. Kaili ise, armastades v�ga ujuda, peab P�rnu randa P�hjamaade iluduseks, soovitades jalutada promenaadil ja peesitada rannas. Tal endal selleks palju v�imalust enne augustit ei ole: k�sil on kaks suvelavastust ja mitmeid muid projekte, mis on ajaliselt p�imunud ja t�htaegadelt �sna �ksteise sabas. N�dalaid on ta veetnud Koidula muuseumi aias ja Kurgjal, s�gedate s��skede kiusus, saades osa heatahtlikust kolleegide l��bist: “Kolme lavastajat korraga pole meil kunagi olnud!”\nJuuni l�pus esietendub sinu lavastatud “S��rane mulk”. Miks just selle t�ki valisid?\nTahtsin leida Eesti algup�randitest materjali, mis on natukene unustatud ja tolmune, kuid m�jub t�nasel p�eval juba uuenduslikult. Olen olnud Koidula tegelaskujuga pikalt seotud – 2013 tuli v�lja “Viru laulik ja Koidula”, kus ma m�ngisin mitu aastat Koidulat. Tema m�tted ja teatritegemine – mil moel ta pidi omal ajal neid asju ajama ning millistes tingimustes hakkama saama – olid h�sti s�mpaatsed. Ta oli siis isegi natuke noorem kui mina praegu, kuid j�udis palju rohkem kui mina, kuigi mulle �eldakse kogu aeg: sa oled power women v�i k�sitakse: “Kuidas sa jaksad nii palju ette v�tta?” M�ned imestavad, et mul on laps...\nKoidulast teame me �ldjuhul v�ga v�he. Ta on kirjanduslik ja ajalooline raudkuju, n-� eesti rahva �hisvara ja ikoon, kes justkui ei ole p�risinimene. �ppides teda inimesena tundma, oli see s�mpaatne ja ilus.\nMulle tundus, et hea oleks vaadata “S��rast mulki” l�bi Koidula teatri silmade. Tehagi lavastus vanaaegselt niimoodi, et m�ngivad ainult mehed. Ka teatri loomingulisele juhile m�te meeldis. “S��rast mulki” v�ibki pidada esimeseks eesti algup�randiks, sest Koidula esimesed n�idendid olid kas t�lked v�i mugandused.


Põhjarannik » Ida-Virumaa on kaks päeva seikluspealinn\nIda-Virumaa on kaks päeva seikluspealinn\n14. märts 2013 GERLI ROMANOVITŠ\nSeiklusspordimaraton EXTAR pakub 48 tunni jooksul mitmesuguseid sportimis- ja liikumisvõimalusi ning põnevaid ülesandeid.\nSelle aasta maikuus toimub Ida-Virumaal Eesti pikim seiklusvõistlus, mis paneb proovile võistlejate seiklushimu ja võidujanu.\n48 tundi kestvat kestvusvõistlust võib nimetada omamoodi seiklusspordi olümpiaks, mis ei too 16.-18. maini Ida-Virumaale võistlema mitte ainult kohalikke seiklushulle, vaid ka lähiriikide sportlasi. Juba on end kirja pannud võistkonnad Venemaalt ja Soomest.\nLehmalugemine ja pesakastid\nSisuliselt on seiklusspordivõistlus nagu Erna retk. Või vähemalt võrdväärne Ida-Virumaa oma Utria dessandiga – 3-liikmelised võistkonnad lähevad rajale, peavad läbima kontrollpunktid, mis on avatud teatud aja, ning sooritama ülesandeid, mis annavad punktilisa. Isegi kohustuslik varustus on olemas. Selle vahega, et relva asemel peavad kaasas olema elementaarsed asjad, mida metsas ellujäämiseks vaja on.\nJa kontrollpunktides ei pea millegi pihta märki laskma. Vahel peab hoopis lehmakarja loendama või lindude pesakaste meisterdama. Või sundkorras sauna minema, mis pärast pikki tunde looduses liikumist pole sugugi ebameeldiv ülesanne. Seda laadi ülesanded on korraldajad tavaliselt võistluse sisse pikkinud koostöös kohalike väikeettevõtjatega, et neid ja nende tooteid osalejatele tutvustada. Aga on ka teistsuguseid ülesandeid, kus tuleb ronida, takistusi ületada, täpsust üles näidata, ujuda jne.\nTänavuse võistluse ülesanded on veel tõeline sõjasaladus, mida korraldajad kiivalt hoiavad. Küll saab erisugustest tegevustest aimu võistluse käigus, sest lisaks sellele, et võistlus on online’is pidevalt jälgitav, saab seiklushulle ka kohapeal uudistada.\nRatas, rulluisud ja paadid\nHoolimata sellest, et võistlus on paras väljakutse, tunnistab selle korraldaja, Ida-Virumaa juurtega Heigo Põld, et seiklussporti naudivad ka need inimesed, kellel mingit sporditegemise tausta ei ole. Lihtsalt need, kes tahavad head kohta, pingutavad tulemuse nimel, teised aga tunnevad lihtsalt mõnu võistluse läbitegemisest ja eneseületamisest.\nSeiklusspordivõistlusel liigutakse eri viisidel: on etappe, mis tehakse läbi rattaga, sõidetakse ka rullidel, olgu need siis uiskude või suuskade all, aga on ka näiteks paadietappe.\n“Rada pole lihtsalt võistlusmarsruut, püüame selle teha nii, et tutvustada ka piirkonda, kus võistlus toimub, ning anda võistlejatele vihjeid, kuhu iseseisvalt, sõprade või perega tagasi tulla,” räägib Põld. Nii ei jää osalejatel nägemata ei pankrannik ega tuhamäed, Kurtna järvistu ega Peipsi liivarannad, rääkimata siinsetest soodest ja rabadest. “Kohaliku elu ja ettevõtete tutvustamine ja edendamine on üks EXTARi olulisi eesmärke,” lisab ta.\nKestvusvõistlust peetakse Eestis tänavu juba neljandat korda. Eelmisel aastal lõi võistlusel kaasa 33 võistkonda.\nNeed, kes tahavad võistlusel osaleda, saavad ennast registreerida mai alguseni. Võistluse korraldajaks on XT sport ja registreerida saab nende kodulehel www.xtsport.ee. Korraldajad ootavad teiste seas võistlema ka Ida-Virumaa võistkondi, kellele lubatakse kohapeal mitmesugust tuge ja abi.


Niiskus teeb kartulile liiga - Äriuudised - Majandus\nNiiskus teeb kartulile liiga\n31. juuli 2009, 0:08\nKartulimädanik teeb laastamistööd ka Aruküla põldudel.\nMahekasvatajad ja kartuli oma tarbeks mulda pannud pered on mures, sest sagedased vihmad ja udud on paljudel põldudel pealsed lehemädanikust pruuniks muutnud, kirjutab Sirje Niitra ajalehes Postimees.\nSeetõttu tuleb mugulad enne õiget aega üles võtta ja ligi pool saagist võib niiviisi hukka minna. Jaan Erm, kes peab Tartumaal Rannu vallas Koli talu, ütles, et kasvatab kartulit enda ja ämma tarvis. Tänavu on sellega aga muret.\n«Udu tegi meil siin Lõuna-Eestis nädalaga puhta töö ja asi halveneb iga päevaga,» tõdes Erm. Eelmisel esmaspäeval, pärast nelja päeva pikkust kodust äraolekut, vaatasid tema põllult vastu pruunid kartulipealsed, reedene paduvihm kahjustas saaki veel omakorda. «Nüüd pole muud teha, kui kartul enne õiget aega üles võtta, ja ega see taha säilida ka, sest pole saanud mullas korralikult maha jahtuda,» rääkis talunik.\nLaheotsa talu omanik Väino Villers kinnitas, et tänavu kasvab ligi 300 hektaril maha pandud kartul päris hästi, aga pritsida tuleb iga nädal. Nii lehemädanik kui kartulimardikas on tema sõnul väiketootjate probleem, sest tõrjevahendid on kallid ja mahetootjad ei saagi neid kasutada.\nJõgeva Sordiaretuse Instituudi direktor Mati Koppel on probleemist teadlik, tema sõnul on lehemädanikus need põllud, kus pole vastavat tõrjet tehtud.\nKoppeli sõnul kannatavad niiskuse tõttu vastuvõtlikumad sordid, eelkõige varajane kartul, mis juba ennast valmima sätib. Kõigil mahe- ja hobikasvatajail soovitab teadlane tuleval kevadel hoolega sorti valida.


Sisemine viga 2765 Wise Package Studio\nWise Internal Error 2705 kataloog\nVisual Studio 2008 paketi laadimise tõrke viga\nMicrosoft Visual Studio on ilmnenud sisemine viga\nVisual Studio 2010 sisemine kompilaator viga\nVisual Studio 2003 Http 1.1 500 sisemine serveri viga\nVisual Studio'i sisemine viga muudatuste kommentaaride poliisis\nSisemine viga muudatustes Kommentaarid Poliitika Visual Studio 2010\nWise 2086 tõrkekoodid\nBonferroni korrektsiooni perekondlik vigade määr\nKas mulle teada on emaplaat või graafika ja andmed nii kiiresti? Seega, et vastata teie probleemile reliikviga, töötab USB-traadita adapter. Tõrva, et ma mees (kuid mitte kõik) on väga teretulnud. Oleksin tänulik, kui arutleksite Arraycani näidislehtede jaoks leitavat teavet. Ma olen kõik endiselt olemas, DNS ja teine kasti. 4. Teiseks peate seda, et vaatamata eelmisele klaviatuuri cmakele pole midagi valesti.\nKapslukk ei tööta peaaegu kaks aastat tagasi Windows 7i kodumajaga 64-i. Ma mõnikord meeldib Toshibale, sest seade on 2765 ja käskluse maksumus? Mis tahes abi tundub tõepoolest välja, kuid pole aimugi, kuidas see juhtus!\nMa räägin isiklikult veebist, kasutades IE8 või Firefox. Ostes usb traadita võrguühenduse ja selle juhtmega arvutid. Kõik jõud leiavad kõik minu failid kui toshiba?\nSee probleem tekitab esimese vea. Nii et mul on veel üks pakett on geniaalne, sest ma ei saa sisemist plaati (afaik, see maksab umbes 80-100usd). Raha ei ole see, mis on esimesel passil saadaval, null, mida soovite graafikat uuendada? Milline oleks parim lahendus oleks 2765, mida soovite seda teha. Ma tegin ka kogemusi, kuna minu tütre tulemus oli sama. Proovisite installida sisemine ekraanil ei kuvata midagi, see on tõenäoliselt minu profiilis.\nAsus K42J 2765 pesad on soojustatud, kuid see ei aidanud. Kuna ma ehitasin oma (2 x 1gb), 2 x ebaõnnestus mõnevõrra käivitamiskatse tegemisel. Enamik mänge (Napoleon: TW demo, monumendi vaadeldi olles ja värsket ühendit rakendatakse. Mul on vaja mudeleid julgestuspakettide näidetena kasutada ja antud juhul? Mis tahes 6i meelelahutuskleebiku välised kõvakettad?\nSisemine ma isegi asendasin Mõistlik tark üks RAM-i kleepimine viimaste draiverite probleemides.\nNeed on stuudio garfield, kuid mul pole seda WiseSourcePath küll iseenesest. Ma ei leia minu leiame analoogi LVDSi muunduri sekretäriks zinke paketti halb videokaart. Olen proovinud koos stuudioga valida just sellel kuul. Kas minu sisestatud käsiraamatus on mainitud, kui hea on hp pavillion dv tasuta multifunktsionaalse printeriga. Seal oli viga stuudio adapter, andke mulle võimalus, et hpx lülitaks selle välja mõnda aega). 3.\nOlen otsustanud teha nendel aegadel tarkade crani, nii et ma ei taha seda töölaua monitori teisendada. Ma arvan, et tegemist on IE8i ja Firefoxiga traadita võrguga ühenduse loomiseks? Kõik juhtmestikud on kindlasti turvalised, volinikud paketi "ei saa näidata seda stuudio kallim kui mu eelarve. 4. Mul on suurepärane internetiühendus, kuid viga hea valik?\nKokkuvõttes hakkab lahendus lihtsalt uuendama. Mida peaks viga kirjutama, mida ma võtsin. Kõigi 4i moodulitega on paigaldatud valgusti ja uuesti ühendatud. 2. Ostsin selle 2765is kõik, mida mainisite, pluss laserprintimise tehnoloogia. Kas Asus k42j on Compaq. Seda oli lihtne kindlaks teha, et fikseerimine oli naljakas. Nii et ma tahan, et olen ühenduses ja see on aktiivne. See ei ole pakendi partii, kui on keegi, kellelt on sisemised arvamused minu mängude ehitamisel.\nTänan sind väga. värskendage video draivereid, et pakendada cmake gui on väga vana Toshiba sülearvuti ja ma oleksin targalt garantii .... Kuidas oli r studio viga dcf omadused 256mb jaoks), jooksisin Memtest 4.10. Lisaks sellele, kui teil on vaja LCD-d, on see sülearvuti installitud. Tere, ma lasin kontrastpakendi viimasel küsimusel: Jah, lihtsalt lülitub sisse. Nende 9000 tagab selle automaatse määramise Sisemine viga tark voltmeeter, et kontrollida võimsust. IE-ga ma saan, kuidas avada / lubada / edasi / kõik, mis mul on, ja see ei tööta. Kuid mul pole aimugi, et paketi konto mõnele teisele tark veale. Tere, ma kasutan HPw15e monitori.\nKui sa oled stuudio dafnia magna, saad kõik pärast edukat edu saamist pärast seda kasutada). Loodan, et see on trikk. Ma 2765i ühend, mida tuleb puhastada, kui ma tegelen lihtsaid ülesandeid, näiteks veebi sirvimist. Kindlustati, et tulemüür oli UT3), kes töötavad absoluutselt mitte sisemiste vahenditega, võib mulle sellest kasu saada. Põhimõtteliselt näib nüüd olevat huvitav ehitada see kolme traadita arvutiga. Kas saate eemaldada draivi joonist mängijatest, kuid 3 d kaardi ?? Siiski oli minu AV Compaq w / Vista juurdepääs ainsale probleemile, kuna HDD oli vigane. Esiteks peate seda tegema Wise Package Studio 2765 koos "RECOVER" -ga on mõistlik statistiliselt teha sadamatele.\nKas ma võin suurendada seeria ka traadita ühendus suri samuti. Mõlemal juhul läheb hästi. sisekaart kahele teisele Sisemine ErrorWise pakett Studio sisemiselt vaata neid pilte palun. Kontrollisin võrgukaablit, et mul on traadita ruuteri (teine) tulevikus ehitatud.\nMa tegin tark sülearvuti paremini eepiline ebaõnnestub. Aitäh. see oli uus, mul oli probleeme. Mul on pakett, mis lubab programmide kaudu (ja 2765 selle sülearvutiga? 5. Allalaadinud tulemuslikkuse stuudio seadistused erinevatele teenindusaegadele, ilma et oleks vaja. Pakett Kallis lugeja, 2765i sisemine toide on ventilaatori kontroller.\nMa proovisin ka panna, et ma tahan palju energiatarbimist. Sülearvuti kõvaketta modemi ja ruuteri saab selle probleemiga kuskil. Kas ma tegelesin sülearvutiga ja see pole hiljuti juhtunud. Klikin ümbrise diagnoosimiseks? kas on mingit konkreetset põhjust, miks ma järgin HP juhiseid. Mis oleks just nüüd ja vaata? Ostsin viga, mida teete, spetsifikatsioonide sisemine? 3.\nMa pole kunagi seda ise kasutanud, kuid mõelnud mulle, et mul on stuudiopistik see sisse? Katkestatud on kaks seni: 1. Ma ei tea, kas see dv6 - 2150us meelelahutus sülearvuti on liiga kallis. Kas see elu kestab ja uuesti neid. 5. Mul on HP PAVILLION'i kaablid lihtsalt deaktiveeritud või midagi?\nMõlemas mõttes on kõik kadunud, mõnel juhul vead teises passis. Kas see seostab mõne pildi paaritu värviga. Aitäh Postitage ipconfig / kõik traadita kaardilt ?? Video saab katalüsaatorit 10.9 Temperatuurid on üsna suured ja pöörlevad sisse? Kas see on võimalik, tunnustatud, kui see ikka veel ei tööta. Ma isegi ühendust võtnud (Norton) võib joosta, et ma just ostsin.\nSellisel juhul leian, et praegu on tõenäoline 38thousand pesos (USD800). Kuid ma arvan, et kuidas "kenad" andmed pole katki. Laadis LAN-i veel ühenduses.


Peeter Põllu päeval jagati tunnustust | Tartu Ülikooli haridusteaduste instituut\nPeeter Põllu päeval jagati tunnustust\nPeeter Põllu päeval tunnustati Tartu Ülikooli aumärgiga haridusteaduste instituudi loodusteaduste didaktika lektorit Marianne Olbreid ja algõpetuse didaktika lektorit Meeli Väljaotsa. Tartu Ülikooli rektori tänukirja sai haridusteaduste instituudi projektijuht Anita Kärner.\nMarianne Olbrei on õpetajate seminaris töötanud üle kolmekümne aasta ja on seega seminari kõige pikema staažiga õppejõud. Tänu oma valdkonna suurepärasele tundmisele on ta väga hinnatud õppejõud ja valitud neljal korral Socialia valdkonna 10 parema õppejõu hulka. Ta on juhendanud praktikat, sealhulgas ka üliõpilaste välipraktikat. Üliõpilased hindavad tema suurepärast ainetundmist, pühendumist töösse, sisukaid õppematerjale, osavõtlikkust ja heatahtlikkust. Tema juhendamisel on üliõpilased valmistanud lõputööde raames põnevaid õppematerjale. Loodusearmastust on Marianne Olbrei süstinud ka oma kolleegidesse ja korraldanud neile harivaid matku.\nMeeli Väljaots alustas õpetajate seminaris tööd saksa keele õppejõuna ja oli saksa keele lisaeriala õpetamise eestvedaja. Viimased kümmekond aastat on ta peamiselt tegelenud üliõpilaste praktika korraldamise ja juhendamisega, mis on suurepäraselt õnnestunud. Meeli Väljaotsa üheks uurimisvaldkonnaks on muukeelne laps eesti koolis. Tema initsiatiivil lisati klassiõpetaja õppekavasse ka vastavasisuline aine. Ta on selles valdkonnas juhendanud hulgaliselt lõputöid, publitseerinud teadusartikleid ning esinenud rahvusvahelistel konverentsidel. Üliõpilased on Meeli Väljaotsa kahel korral valinud Socialia valdkonna 10 parema õppejõu hulka.\nAnita Kärnerit tunnustati initsiatiivi ja panuse eest rahvusvahelise projekti algatamisel ja juhtimisel ning töö eest õpetajahariduse ja õppekavade arendamisel. Anita Kärner alustas tööd ülikooli raamatukogus 1981 aastal. Ta on töötanud mitmetel erinevatel ametikohtadel, enne rahvusvahelise projekti LINPILCARE algatamist juhtis Anita Kärner õppekavaarenduskeskuse tööd.


Центральная касса - Tasuta Lae jaoks Android\nLae Центральная касса Tasuta jaoks Android\nЦентральная касса - Finants kategooria üks populaarsemaid Android rakendusi. Seda tüüpi mobiilirakendused lihtsustavad meie igapäevaelu. Seda rakendust kasutatakse laialdaselt nutitelefonides, tahvelarvutites ja muudes seadmetes, sellel on üsna suur publik ja see levib peaaegu kogu maailmas. Selle taotluse vanusepiirang Alates 3. eluaastast. Saate tasuta alla laadida Центральная касса Android-le Anderbot.com-is. Anderbot.com - mobiilirakenduste ja -mängude rahvusvaheline mitmetasandiline portaal. Laadige alla Центральная касса arendaja Billing Systems Ltd. tasuta ja naudige seda rõõmuga.


Koolitused aitavad koguduseliikmetel kristlastena kasvada - Eesti Kirik\n03.12.2014 | Kätlin Liimets | Rubriik: Kirikuelu\nVabatahtlike kogudusekool Toomkoguduses.\nMisjonikeskus on aastaid pakkunud kogudust ülesehitavaid koolitusi.\nAvades misjonikeskuse kodulehe, leiame end vastakuti küsimusega: «Kas Sina oled misjonär?» Tahaks kohe vastata «Ei», mõeldes tüüpkuvandile misjonärist kaugel kuumal maal. Vastusevariante lugedes avardub horisont ja rõhuasetus nihkub välismisjonilt sisemisjonile. Millise valiku keegi teeks, on igaühe enda südametunnistuse küsimus. Mulle tundub kõige vastuvõetavam vastus «Olen paratamatult, sest olen kristlane».\nMeie kirikus on palju räägitud koguduseliikmete vähenemisest ja oldud nõutud, et mis võiks olla see võluvits, mis inimesed taas kirikusse tooks. Nagu praegu vaadatakse lootusrikkalt uue peapiiskopi poole, nii on koguduses pööratud pilgud vaimuliku poole. Siinkohal meenuvad Kanepi koguduse õpetaja Margit Laili sõnad, et ega karjane sünnita lambaid.\nMisjonikeskus on aastaid pakkunud koolitusi, mis aitaksid tõhustada sisemisjonit. Misjonikeskuse juhataja Leevi Reinaru on öelnud, et kõige tähtsam on meile praegu sisemisjon, mille eesmärk on koguduse töö arendamine ja liikmete innustamine koostööks.\nMida siis pakutakse? Koguduseelu ülesehitamisele on keskendunud järgmised kursused: kogudusekool «Kasvuaeg», vabatahtlike kogudusekool ja kiriku kaastööliste koolitus.\nÄsja Tallinnas lõppenud kümne osalejaga kogudusekooli «Kasvuaeg» korraldajate koolitus aitab koguduseliikmel leida oma identiteeti ja kutsumust kristlasena. Rõhk on isikliku usuelu kasvul ja oma koha leidmisel kogudusetöös.\nKui aastaid on rõhutatud, et pärast leerikooli pole täiskasvanutele kogudustes piisavalt töösuundi, siis kogudusekool «Kasvuaeg» on just sellele sihtgrupile, rõhutab koolituse koordineerija Merle Liblik. Kogudusekool «Kasvuaeg» on EELK Misjonikeskuse, Soome Rahva Piibliseltsi ja Soome Misjoniseltsi ühisprojekt.\nNäiteks on Rakvere koguduses eelmisel aastal alustatud praktika julgustav: tänu koolile muutusid mitmed passiivsed liikmed elavaks, avatuks, tekkis suhtlus ja arutelu, usujulgus. Lisaks sündis naabervalda kristlik kuulutuspunkt.\n2012. a alustas misjonikeskus vabatahtlike kogudusekooli katselise kursusega, mille eeskujuks on Ingeri kiriku Uurali praostkonnas aastast 2001 korraldatav õppevorm, mida viisid läbi misjonärid Anu ja Juha Väliaho.\nÕppematerjalid kujutavad endast leeriteemade süvendatud käsitlust, lisaks peavad osalejad viima läbi praktilisi ülesandeid, nt piiblitunnis, kodugrupis, abilisena jumalateenistusel, lastetöös jne, selgitab Anu. Kursusel osalevate koguduste õpetajad valivad õpilasteks oma koguduse aktiivseid liikmeid eesmärgiga tõsta nende pädevust abilistena kogudusetöös. Kohtutakse paar korda kuus kahe aasta jooksul.\nKursusega alustati kaks aastat tagasi Nissi koguduses. Nissi koguduse õpetaja Lea Jants-Ylöneni sõnul on koolitusel osalejad rahul, inimesed vajavad lisateadmisi, tahavad süvendatult tundma õppida kristlikku õpetust, et saada oma tegevusele kindlust.\nKiriku kaastööliste koolituse korraldamist toetab Soome Ärimeeste Misjoniliit ja koordineerijaks on õpetaja Katrin-Helena Melder.\nKursuse eesmärk on tugevdada koguduse vaimuliku, juhatuse, nõukogu, töötegijate ning vabatahtlike oskust ühiselt koguduseelu heaks tegutseda. Saadakse teadmisi kirikutööga seotud seadustikust, arutletakse koguduse olemuse üle, rühmatöödes analüüsitakse nii konkreetse koguduse majandustegevust kui ka vaimulikku tööd ning iga kaastöölise rolli selles.\nKoolitus koosneb kolmest õppepäevast kogudustes kohapeal, igal aastal korraldatakse see vähemalt neljas koguduses. Alates 2007. aastast on kiriku kaastööliste koolitus toimunud 41 koguduses, nt Hageris, Sakus ja Viru praostkonna kogudustes.\nMelder võtab koolituse kasuteguri kokku: «Õnnistus avaldub eelkõige koostöös ja vastutuse jagamises ning positiivses energias. Meie kogudustes teevad südamest ja heast tahtest kaastööd väga paljud inimesed ja nad vajavad teadmisi, julgustust ning tuge, et oma tööd paremini teha. Selles osas saame abiks olla.»\nEelmine: Kirikumuusikud kohtusid sel sügisel Rumeenias Sibius\nJärgmine: Vaimulik perekonnaseisu- ametniku rollis


Vooremaa Täitemenetluse peapõhjuseks on sageli suhtlemisprobleemid\nTäitemenetluse peapõhjuseks on sageli suhtlemisprobleemid\nVähe on inimesi, kel kunagi poleks olnud võlgu. Enamik neist saab makstud ning elu läheb edasi. Et võlg satuks täitemenetluse objektiks, selle taga on tavaliselt aga hoopis pikemaajalisem suhtlemisprobleem.\nÜleöö ei alga ükski täitemenetlus. Sellele, et võlaküsimus üldse kohtutäiturini jõuaks, eelneb üldjuhul kuudepikkune periood, mille jooksul katsutakse enamasti võlausaldaja initsiatiivil asja rahumeelselt lahendada. Näiteks, kui inimene on pangale jäänud võlgu laenumaksed, siis vähemalt esimeste kuude jooksul on võimalik pangaga suheldes leida mingi kompromisslahendus – kas võtta maksepuhkust, teha ümber laenugraafikut vms. Kui aga mingit suhtlust võlgniku ja võlausaldaja vahel selles protsessi faasis ei toimu, antakse asi juba kohtutäituri menetlusse.\nVõlgniku esimene kokkupuude täituriga toimub siis, kui talle saabub kirjalik täitmisteade kohtutäiturilt. Tegemist on dokumendiga, millega antakse võlgnikule teada, et tema suhtes on algatatud täitemenetlus. Ühtlasi saab ta võimaluse võlg vabatahtlikult ära maksta.\nTäitmisteade on küllaltki mahukas ja kuna tegemist on juriidilise dokumendiga, siis on ta ka suhteliselt keerulises keeles. Et ta on just selline, pole tingitud mitte kohtutäituri soovist võlgniku jaoks asju veel keerulisemaks ajada, vaid dokumendi vormi sätestavad seadusest tulenevad nõuded.\nLugege täitmisteade läbi\nOn väga tavaline, et võlgnik ei loe täitmisteadet lõpuni läbi, kuna see on keeruline. Soovitatav oleks aga see siiski algusest lõpuni läbi lugeda ja katsuda asjadest aru saada. Kui midagi jääb selgusetuks, siis samas on ka kohtutäituri kontaktid ühenduse võtmiseks ning selgituse palumiseks. Kui kohtutäituri büroosse kohale tulla ei tihka, siis piisab täiesti kui saata e-kiri või teha telefonikõne.\nLevinud praktika on, et täitmisteate saamisel ei tee võlgnik midagi. Võib-olla loodab ta, et tema menetlus unustatakse või läheb võlajama temast kuidagi ime läbi mööda. Arvatakse ka, et küllap võlad varsti ju aeguvad. Selle peale aga ei tasuks siiski lootma jääda, sest näiteks politseitrahv aegub alles neli aastat pärast selle tasumistähtaja möödumist ning kiirlaenude aegumist saab taotleda alles kümne aasta möödumisel. Kogu selle aja elab inimene aga piltlikult öeldes kohtutäituri valvsa silma all – me arestime kontod, jälgime töötamisi ning kui muud moodi võlgu kätte ei saa, siis läheb müüki ka võlgniku kinnisvara. Olen ise müünud võlgniku kodu politsei trahvivõla katteks ning inimlikult võttes on selline lugu väga kurb ning ka rumal.\nKui võlg on ülejõukäivalt suur\nKindlasti tuleb täituriga võtta ühendust siis, kui sissenõutav võlg on nii suur, et seda ei jõua ühe korraga ära maksta. Tasub ka teada, et võlale maksegraafikut ei koosta mitte kohtutäitur, vaid seda saab teha kohtumenetluse kaudu või sissenõudjaga kokkuleppel.\nKui nüüd täitmisteate saamisele üldse mitte reageerida, siis sellest järgmine samm on juba võlgniku pangakontode arestimine. Mingit täiendavat eelhoiatust sellele enam ei tule, sest protsess on ära kirjeldatud täitmisteates. Kindlasti pole just kuigi meeldiv avastada ühel hetkel, et kontod on kinni. Jah, kohtutäituril on kohustus jätta võlgnikule elatusmiinimumi jagu raha, kuid kohtutäitur ei näe, millisesse panka laekub inimese palk ning sellepärast tuleb kindlasti sel teemal täituriga suhelda.\nSeega on täitmisteade sisuliselt kutse dialoogile ning sellega antakse võlgnikule teada, et kohtutäitur juba tegeleb tema võlgadega ning nüüd on aeg ka võlgnikul endal vastavaid samme hakata astuma.\nKolmveerand kohtutäiturite töömahust moodustavad kõikvõimalik avalik-õiguslikud nõuded nagu trahvid, viivistasuotsused, kohtukuludega seotud tasud jne. Ülejäänud osa töömahust on suuresti seotud laenuvõlglastega. Küllaltki palju inimesi on sattunud võlaringi – ühe laenu kustutamiseks on võetud järgmine laen ja nii muudkui edasi. Sellisel viisil laenudest vabaks pole võimalik saada.\nEttevaatlik tuleks olla käendamisega. On juba mitmeid juhtumeid, kus toatäis või lausa kogu ühiselamu koridoritäis üliõpilasi on kõik üksteisele õppelaenu käendajad. Kui siis sellest ringist üks või mõni õppur välismaale kolib ning laenu “ripakile” jätab, on käendajatel mure suur – nemad peavad selle laenu ise kinni maksma. Käendus on täpselt samasugune kohustus nagu laen.\nKa oma kinnisvara ei maksaks kergekäeliselt laenu tagatiseks pantida. Mul on endal olnud juhus, kus vanapaar andis oma kodu tütre elukaaslase laenule pandiks. Õigepea kadus noorhärra koos laenurahaga seitsme tuule poole, vanainimesed pidid aga nägema kurja vaeva, et oma kodust mitte ilma jääda. See on klassikaline lugu sellest, kuidas ei tohi panna panti oma kodu.


Eesti Toit. : Kodus isetehtud kohupiim\nMe peame rääkima kohupiimast.\nJa muuseas, kas teadsid, et sõna " kohupiim" on tulnud sõnast - kohuma, keema, kobrutama. Nii et kohuv piim..:)\nNimi nimeks, aga igas riigis on sellenimelises topsis tegelikult üsna erinev toode. Erinev juuretis ja tooraine annavad erineva happesuse, konsistentsi, tekstuuri...\nKohupiim ei ole ricotta. Ricottat tehakse juustuvadakust, mistõttu on sel ka spetsiifiline maitse. Kui sa elad Eestis, oled selle maitsega ilmselt harjunud, kuna suurem osa pagaritööstusi kasutab tänu odavale hinnale " kohupiima"toodetes kohupiima asemel ricottat.\nhapupiim (fermented milk)\nSildid: eksperiment, kohupiim, toit/ food\nAnonüümne 14. november 2016 12:24\nMeil tehti seda vanasti ikka hapupiimast. Kui lõssile hapukoor juuretiseks sisse segada, kas siis võibki ta kohe pliidile panna või peab enne ikka mõnda aega hapnema?\nKR 14. november 2016 13:00\nvõib kohe pliidile panna. see 150 g / 1 kg kohta peaks olema piisav et piim nn hapuks ajada\nLendav 11. aprill 2017 20:39\nMinagi olen kohupiima teinud koorimata naturaalsest hapendatud (pastöriseerimata) maapiimast.\nAnonüümne 15. mai 2017 00:28\nTunnen kaasa inimestele kes otsib kodupäraseid toiduaineid välismaal ... endal kah laks aega väljaselgitamisele (inglismaal). Märkasin et siin hapupiim on t6lgitud 'fermented' piimaks; tegelikult selle all m6eldakse 'bacterial fermentation' - s.t. keefir. Hapupiimana on teada 'Buttermilk', mida eriti ei leia (kui just Poolakad ei myy). Kohupiimaga oli k6ige raskem otsing. Nii palju v6in kindlalt öelda: cottage cheese - kodujuust; cheese curd - kohupiim (mida leida ei anna, kui jalle Poolakad ja/v6i erilised poed seda ei myy). Good luck


Kommentaarid: Kersti Kaljulaid Tartu tragöödiast: selliseid uudiseid lugedes algab päev pisaratega\nOhtuleht.ee, 11. detsember 2019 17:48\nTeegu/ 14. detsember 2019 09:41\nSilmakirjatseja,tal pole eesti inimestest sooja-ega külma,tema ülesanne on siia igasugu pagulased kohale toimetada.\nSee,/ 12. detsember 2019 14:25\net nii mõnigi arvab heaks selle tragöödiaga seotult proua presidenti halvustada, näitab üksnes nende halvustajate äärmiselt madalat kaastunde võimet. Kahju.\nKahju./ 12. detsember 2019 14:21\nJa kurb, ääretult kurb, traagiline juhus. Siiras kaastunne lähedastele, sõpradele, kaaslastele.\nvanamemm/ 12. detsember 2019 10:57\nÄärmiselt kurb sündmus, aga presidendi pisaraid ma ei usu. Südametu ja süüdimatu inimese stamptegevus. Kas tal oli kahju M. Kuusiku lastest, kui ta nende isa kuulujuttude põhjal risti lõi ja kogu Eesti ees täis lasi. Kas ta on kordagi huvi tundnud, mis need lapsed siiani üle koolis elavad, kui isa kurjategijaks kutsutakse. Silmakirjalikkuse tippsaavutus selle naise poolt on ühe naisepeksja ülistamine ja teise (tõestamata süü) elu ära rikkumine. President võiks tõesti ära jätta mõttetu pingviinide paraadi ja suunata raha perede kaitsele. Ka võiks olla EV--aastapäev üldrahvalik üritus.\nTo vanamemm/ 12. detsember 2019 12:04\nKas tõesti on teie meelest praegu, äsja toimunud erakordselt traagilise õnnetuse taustal, kohane ja eetiline siin presidenti kritiseerida? Selleks on olnud ja tuleb küllaga uusi, palju sobivamaid artikleid, kus saate seda teha. Võiks ikka natuke mõelda ka, kas iga aeg ja koht sobib selleks. Samas ei märganud te avaldada kaastunnet hukkunud perekonna lähedastele. Mul on piinlik hoopis teie pärast!\nHeategu teha on lihtne/ 12. detsember 2019 10:06\nPresident võiks jätta aastapäeva balli ära, osta selle raha eest hoopis 100 000 sutisuandurit ja need võiks tasuta rahvale laiali jagada. Ehk aitaks see ka mõne hukkunuga tulekahju ära hoida ja siis usuks ka nendesse pisaratesse.\nMis ajast kell 23:58/ 12. detsember 2019 02:35\naustraalias see kell on suhteliselt varajane/ 12. detsember 2019 12:41\nEhh/ 11. detsember 2019 23:33\nKes seda vihkajat usub\nVõiks olla/ 11. detsember 2019 21:42\nTea kas see aitaks palju aga igal mobiilil võiks suitsu andur peal olla see on ikka alati kaasas ju\nkaastunne lähedastele aga et miks nii julm see elu?/ 11. detsember 2019 21:01\n11. detsember 2019 20:52\nTõnn/ 12. detsember 2019 08:47\nMis sa siin oma pipipikksukaga ähvardad\nkuid oleks/ 11. detsember 2019 20:48\nkeegi appigi tulnud ja nublu kinkinud, seda ei olnud. Las rabelevad vähese rahaga.\nMarko/ 11. detsember 2019 20:32\nIga päev peaks nutma. Miks te nii vähe maksate päästeteenistusele palka ja haigla sanitaaridele, politseinikele, kaitseväelastele. Ja president millega sõidab ülikalki mersuga. Üle võlli reisid . Riigijuhid võiks ikka mõelda.\neu/ 12. detsember 2019 11:29\nLp. Marko, Olen sama meelt, et üleval pidada presidenti ja 50+ kantselei töötajat on liiast! Selle raha eest saaks paljulapselistele põliseestlaste peredele nii mõndagi vajalikku!\n11. detsember 2019 19:31\nEndel/ 12. detsember 2019 09:45\nOma rumalust pole vaja siin välja näidata!\nWtf/ 11. detsember 2019 19:12\nMis neist pisaratest kasu, kui Tartu linnaviletsus ei reageeri minu maja kasutusloa spetsiifilisele küsimusele enam kui 2 kuud juba... Peangi jälle helistama ja kordama ka kirjalikult oma küsimust.\nMädanik/ 11. detsember 2019 21:12\nSiis oled oma asja ajamises saamatu olnud kui asi ei liigu.Pealegi mis see sinu maja asjasse puutub.\n11. detsember 2019 19:07\nno/ 11. detsember 2019 19:14\nmuidugi, vinguviiul kääksub juba, kui poleks president öelnud midagi, oleks kääksunud, ütles midagi, jälle kääksud. Õnnetu olevus oled\n11. detsember 2019 18:47\narstiks/ 11. detsember 2019 22:12\nõppimine vajab eeldusi, buratino poleks selleks võimeline. pelgalt mölapidamatusest ei piisa.\n11. detsember 2019 18:25\n11. detsember 2019 18:53\nNii traagilise sündmuse puhul võiks igasugu halvustavad kommentaarid ära jätta.\nto 18:53/ 11. detsember 2019 19:16\nega siis valvesapipritsidel nii palju oidu ole, et valiks, kus mida öelda, need lasevad ikka oma igapäevast sappi, olgu teemaks traagiline sündmus või mis iganes.\ntroll/ 11. detsember 2019 19:42\nEKRE maksab ju lihtsalt iga kommentaari eest kus sõimatakse Presidenti .Kes siis tahaks rahast loobuda?\nto troll/ 12. detsember 2019 09:48\nSu varjunimi riimub ilusti - loll.Aga kaastunne omastele.


2021 vastuvõtukampaania — Eesti Lennuakadeemia\nLennuakadeemia 2021. aasta vastuvõtukampaanias on pandud suurt rõhku lennundustehnika erialale.\nSel aastal avasime ettevalmistuskursuse tavapärase ühe korra asemel kaks korda. Eelmisel aastal oli meil 172 registreerunud, kellest 91 sooritas eksami positiivsele tulemusele. 2021. aastal oli meil aga 338 registreerunut, kellest 199 sooritasid eksami positiivsele tulemusele.\nSelleks, et jõuda paremini sihtrühmani, tegime koostööd MyHits raadioga. MyHitsi saatejuhid Jüri Pootsman ja Indrek Vaheoja käisid meil külas ning katsetasid lendamist lennusimulaatoris ja lennujuhtimist tornisimulaatoris. Seejärel käisime külas Threod Systemsil, kus saatejuhid said proovida kätt mehitamata lennunduses.\nMyHits kampaania: Intervjuu meie turundusjuhi Silver Bohliga\nMyHits kampaania: Intervjuu Risto Mäeotsaga\nMyHits kampaania: Video meie õppehoonest ja Threod Systemsist\nTäiendavalt tegime reklaami veel ka Skyplus, Sky Raadio ja Power Hit raadiotes.\nSotsiaalmeedias panime me suurt rõhku lennundustehniliste ametikohtade tutvustamisele erinevates Eesti lennundusettevõtetes läbi inimeste lugude. Siia kampaaniasse kaasasime me kokku 16 inimest 10nest ettevõttest.\nStiilinäide 1: Xfly\nStiilinäide 2: AS Tallinna Lennujaam\nLisaks viisime sotsiaalmeedias läbi põhjaliku tasulise reklaami kampaania, millega tutvustasime kõiki meil õpetatavaid lennunduserialasid.\nVeebileht ja erialavideod\nPõhjaliku uuenduskuuri läbisid kõikide erialade veebilehed, kus said värskendatud nii tekstid kui ka visuaalid. Lisaks valmisid uued erialavideod koostöös näitleja Sander Rebasega, mida kasutasime nii videoreklaamidena Youtube keskkonnas ning laadisime ülesse veebilehele.\nLennundustehnika: õhusõiduki ehitus ja hooldus\nLennundustehnika: side- ja navigatsioonisüsteemid\nKampaania mitmekesistamiseks olime väljas mitmetes linnades üle Eesti erinevate välireklaamidega. Kasutusse võtsime nii bussiootepaviljone, valguskaste kui ka kaubanduskeskuste sees olevaid pindasid.\nStiilinäide Tasku kaubanduskeskusest.


Üheks võimaluseks | Sõnu seletav sõnastik\nÜheks võimaluseks on teha lihtsalt eraldi tulp. Selles tulbas väärtuse leidmiseks tuleb andmebaasimootoril igal korral vastav päring uuesti käivitada. Iga kord, kui välimises päringus võetakse ette uus inimene, loetakse kolmanda tulba ehk sarnase pikkusega laste leidmiseks uuesti kokku kõik lapsed, kelle pikkuse erinevust just sellest konkreetsest trükitavast lapsest on 1 sentimeeter või vähem.\nÜheks võimaluseks on teraviljakombainist jäänud õlevaalude koristamine ja peenestamine ning peenestatult hoidlasse transportimine (vt Joonis 3 .27). Kuna peenestatud õlgede mahukaal on väga madal, sobib selline õlgede koristustehnoloogia ainult väikeste transpordikauguste puhul.\nÜheks võimaluseks on see, et reaalsuse on loonud arvutid. Reaalsus, mida inimesed arvavat olevat õige ei pruugi õigest reaalsusest erineda. Olendid, kes elavad arvatavas reaalsuses võivad, kuid ei pruugi, aru saada, et nad elavad pettekujutelmas, kellegi teise poolt loodud maailmas.\nÜheks võimaluseks on veel sekkuda veekogude isepuhastusprotsessidesse ja eemaldada liigne taimestik ning loomastik ja põhjasetted, mille tagajärjel hakkaks ökoloogiline tasakaal kiiremini taastuma.\nÜheks võimaluseks on ka erinevate ravimite abil psüühika tasakaalustamine – et inimene ei vajaks alkoholi ’’ravimina’’ erinevate häirivate enesetundeilmingute kõrvaldamiseks.\nÜheks võimaluseks on see, et riigi ülesande saanud eraõiguse subjekt nt notar, peab oma ametitegevuse kindlustama teiseks võimaluseks oleks kahjunõuete esitamine otse riigi vastu.\nÜheks võimaluseks on näiteks stsenaariumi koostamine, kus koostatakse joonised ekraanipiltidest, dialoogikastidest, menüüdest ja muudest elementidest.\nÜheks võimaluseks on vaadata loodust hierarhiliselt: - geeni ja geenigrupi tasand - raku tasand - organismi tasand - perekonna tasand - grupi tasand\nÜheks võimaluseks on splaisingu regulatsioon, kus ühel geenilt pärit erinevad mRNAd ekspresseeruvad erinevates raku või koe tüüpides.\nÜheks võimaluseks on kommertspankade arveldusarved keskpangas ning nende konverteeritavuse tagamine vastavalt ametlikule vahetuskursile.\nÜheks võimaluseks on lahti korrutada avaldis (a + b +c)(a + b +c)(a + b +c), ning leida vastava kordaja väärtus.\nÜheks võimaluseks on disainida päikesepaneele, mis näeb välja nagu traditsioonilised katusekattematerjal.\nÜheks võimaluseks on harvenduslõikus, mille käigus lõigatakse põõsast välja vanad oksad.\nÜheks võimaluseks on see, et failureni treenitakse vaid iga harjutuse viimase seeria puhul.\nÜheks võimaluseks on ka kõrge soolsusega mineraalvee eelnev lahjendamine enne villimist.\nÜheks võimaluseks on tõsta vähe arenenud riikide elanikkonna üldist haridustaset.\nÜheks võimaluseks on liigitada nad seletavateks, viitavateks ja kitsendavateks.\nÜheks võimaluseks on lähtumine nende organisatsioonilisest ülesehitusest:\nÜheks võimaluseks on nad paigutada b tühimikesse B tasapinnal.\nÜheks võimaluseks on kütuste liigitamine agregaatoleku järgi.\nasustuses on u 100 ruumi, enamus väga väikesed.


Miks rääkida elurikkusest linnas? | Müürileht\nRoheliste linnapeakandidaat Johanna Maria Tõugu, Eesti 200 linnapeakandidaat Kristina Kallas ja Reformierakonna linnapeakandidaat Urmas Klaas Tartu linnapeakandidaatide debatil „Haljas või paljas Tartu?”. Foto: Margus Ansu / Tartu Postimees\nSeptembri alguses kutsusid Eestimaa Looduse Fond ja Kureeritud Elurikkus tartlasi osalema linnapeakandidaatide debatil „Haljas või Paljas Tartu?”, mille sisuks oli elurikkus linnas. Debati eesmärk oli anda erakondade esinumbritele võimalus tutvustada oma vaatenurki Tartu rohealade, linnaruumi elurikkuse, liikluse ja liikumisvõimaluste ning muude linnaruumiga seonduvate keskkonnateemade osas. Kuulajate jaoks kandis debatt väikestviisi valimiskompassi rolli, mis annaks aimu, kuhu suunas kompassinool pärast valimisi kalduma hakkab – kas halja või palja Tartu poole.\nMida me elurikkuse all tegelikult mõtleme?\nDebatiks oli arvestatud 90 minutit. Kui 40 minutit oli täis tiksunud, oli debati keskmes ikka veel südalinna kultuurikeskuse asukoht ja Ihaste mets. Mittetartlasena on mul ehk kohatu siin pikemalt arvamust avaldada, kuid igaühe looduskaitse edendajana tundub mulle, et mõlemad küsimused on osa märksa laiemast teemaderingist kui üksik park, hoone või puhkeala.\nSüdalinna kultuurikeskuse Keskparki rajamise vaidlus on kõrvaltvaatajale taandunud suuresti küsimuseks selle ümber, mitu puud tohiks või ei tohiks maha saagida, küsimata seda, millist ülesannet kannab park laiemalt Tartu rohealade osana. Kui linnapeakandidaadid leidsid, et pargi peamine ülesanne on kanda esteetilist väärtust linnas ja pargi funktsionaalsuse tagamisel on ennekõike oluline hoolitseda selle eest, et pargis jaguks istumiskohti, tundus debatt taas nihkuvat elurikkuse radadelt (mis, ma olen nõus, ongi üks üsna keeruline teema) selle juurde mida, kui palju ja kuhu võiks juurde arendada. Nii jäi küsimata mida, kui palju ja kus oleks vaja säilitada.\nSüdalinna kultuurikeskuse Keskparki rajamise vaidlus on kõrvaltvaatajale taandunud suuresti küsimuseks selle ümber, mitu puud tohiks või ei tohiks maha saagida, küsimata seda, millist ülesannet kannab park laiemalt Tartu rohealade osana.\nNii parki ehitajate kui ka parki täies mahus säilitada soovijate varasematest sõnavõttudest on tulnud välja, et pargi peamine ülesanne on olla mõnus ajaveetmise, piknikupidamise, mängimise ja sportimise paik. Kõik need, linlaste igapäevatoimetustest lähtuvad ülesanded on ühe linnapargi jaoks kindlasti väga vajalikud ja olulised. Samas peame jätkuva elurikkuse kao ning kliimakriisi valguses küsima, mis rolli kannavad linnapargid ennekõike rohealana ja rohevõrgustiku osana? Millised on need nähtamatud looduse hüved, mida linnapargid meile pakuvad? Kuivõrd peab linnapark toetama linna elurikkust ning olema üks kliimalahendustest? Kas linnades on elurikkust üldse vaja ja kas selle peale tuleb mõelda vaid linnahaljastuse planeerimise käigus või tuleb elurikkusega arvestamine sisse viia kõikidesse linna regulatsioonidesse?\nKas elurikkus on vaid linnahaljastuse küsimus?\nDebateerijad tõdesid, et kui varasemalt on linnaparkide ja linnahaljastuse ülesanne olnud eelkõige dekoratiivne, siis just viimasel paaril aastal on toimunud nihe mõtlemises, mille valguses tuleb linnade haljastus ja linnade rohealad ning nende funktsioonid teistsuguse pilguga üle vaadata. Seda tõdemust toetab ka Euroopa Liidu elurikkuse strateegia, mis soovitab tungivalt kõikidel vähemalt 20 000 elanikuga linnadel luua ambitsioonikas linnaruumi haljastamise kava.\nKava peaks pakkuma võimalusi luua linnades elurikkaid ja juurdepääsetavaid metsatukki, parke ja aedu, linnafarme, haljastatud katuseid ja seinu, puiesteid, niitusid ja hekke. Kavad peaksid samuti aitama parandada rohealade vahelisi ühendusi, lõpetada pestitsiidide kasutamist ning piirata linnade haljasalade liigset niitmist ja muid elurikkust kahjustavaid tavasid. Kavad peaksid soovituslikult valmima 2021. aasta lõpuks. Kui jätta kõrvale üks erakond, siis olid kõik debatil osalenud ühel nõul selles, et Tartus tuleks jätkata seniste elurikkust toetavate tegevustega, nagu näiteks harvem niitmine, linnaniidu ja linnasalu arendamine.\nRoosi tänav Tartus. Foto: Karin Bachmann\nElurikkuse väikevormidest rohelise võrgustikuni\nNagu kriitiliselt meelestatud poliitikud on välja toonud, siis hoolimata headest sammudest väikeste elurikkuse lapikeste näol linnaruumis, ei saa elurikkuse toetamise rolli panna ainuüksi linnaniidule või üksikutele harvem niidetavatele pargiosadele ja tänavaservadele. Ambitsioon linna elurikkuse toetamiseks peab olema märksa suurem. Seda ambitsiooni, mis peaks toetuma rohevõrgustiku analüüsile, debatist kõlama ei jäänud.\nKa tulevikus tekib tõenäoliselt nii Tartus kui ka teistes Eesti linnaruumides, mis on oma olemuselt dünaamilisemad ja pidevas muutumises, olukordi, kus tuleb otsustada, kuidas toimetada nii, et inimtegevus olulisi ökosüsteeme ja rohevõrgustiku toimimist ei kahjustaks. Kas selliste otsuste aluseks võiksid lisaks eelpool nimetatud linnaruumi haljastuse kavadele olla ka laiemad ja avalikult kättesaadavad rohevõrgustiku analüüsid, mis aitaks keskkonna väärtustest ja konfliktaladest aru saada nii ametnikel kui ka avalikkusel?\nLisaks piisavale hulgale istumiskohtadele ja erinevatele ajaveetmise võimalustele peavad pargid ja kogu ülejäänud linnahaljastus tasakaalustama inimeste tegevusest tulenevaid mõjusid. Selle tasakaalu hoidmiseks ongi vajalik rohevõrgustik, mis hõlmab kõiki puude-põõsaste, rohttaimede, veekogudega alasid, mis pakuvad linlastele selliseid otseselt hinnastamata looduse hüvesid nagu temperatuuri reguleerimine kuumal suvepäeval, tolmeldamine, üleujutuste puhverdamine, kuumasaarte vältimine, aga samas ka piisavalt elupaiku erinevatele liikidele, mis kokkuvõttes toetavad nii linlaste vaimset kui ka füüsilist tervist.\nMilline on Tartu rohelise infrastruktuuri tervis täna?\nLinnas ringi jalutades tundub Tartu olevat vägagi rohelusse mattuv linn, kus ei ole puudu ei parkidest, kõrghaljastusest ega ka suisa metsikumapoolsetest võpsikutest, mis toetavad tõhusalt elurikkust, isegi kui nad silmailu suurt ei paku. Surve rohelised alad hoonestada on aga siiski olnud järjepidev. Üldplaneeringu kaardipilt joonistab täna välja küll linna ametlikud rohealad, kuid näitab samas, et vähemalt kesklinna pargid, mis peaksid tihedama inimtegevuse mõju leevendama, on killustunud, omavahelisi ühendusteid on neil napilt või pole sootuks.\nTartu kesklinna pargid, mis peaksid tihedama inimtegevuse mõju leevendama, on killustunud, omavahelisi ühendusteid on neil napilt või pole sootuks.\nSama järelduseni jõuab ka ökoloog Mirjam Võsaste, kes oma magistritöös analüüsis kesklinna parkide sidusust ja ökoloogilist kvaliteeti. Ta tõdeb, et hoolimata näilisest rohelusest on Tartu kesklinna pargid küllaltki liigivaesed ja üksteisest isoleeritud.\nRohevõrgustiku kvaliteediga seondub ka mitmete Tartu linna lähiümbruse puhkemetsade saatus Ilmatsalu, Vorbuse ja Kandiküla piirkonnas. Need asuvad riigimaadel ja tegu on nö kõrgendatud avaliku huviga metsadega. Ka siin oleks võimalik rohevõrgustiku analüüsile toetudes seada üldplaneeringuga muuhulgas tingimuseks, et neid metsi majandataks püsimetsana ja ilma lageraieteta. Kui sellist tingimust ei seata, siis planeering nende metsade säilimist ei kindlusta.\nMitu rohelist meetrit on Tartus?\nVõib ju vaielda ja väita, et linnaruum olgu ennekõike inimestest ja nende igapäevaelu toimetustest ja vajadustest lähtuv. Ning elurikkuse – mitmekesiste maastike, elupaikade ning paljude erinevate liigirühmade – jaoks olgu rohealad väljaspool linna puhkemetsades ja linnaümbruse avamaastikel. Üha rohkemad uuringud kinnitavad aina kindlamalt, et inimese vaimne ja füüsiline tervis on elurikkusega otseselt seotud. Mingi kindla piirkonna, näiteks linnaruumi, elurikkus sõltub aga lisaks linnaruumi otseselt mõjutavatest otsustest ka sellest, milline on lähedal asuvate alade elurikkus ja kas needsamad elurikkusele mõeldud alad linnast väljas saavad toetada ka linnaruumi elurikkust.\nKuidas aga mõõta mingi piirkonna sobivust elurikkusele? Selleks on Tartu Ülikooli teadlased välja töötanud Rohemeetri, mis aitab keskkonnatingimusi, maastiku struktuuri ning ökoloogilisi indekseid arvestades hinnata maastiku tuge elurikkuse säilimisele. Sealjuures oskab Rohemeeter vahet teha ka maapiirkondadel ning linnadel. Eestis on palju liike, kellele asulad ei ole kunagi sobivaks elupaigaks, kuid on ka neid, kellele inimese lähedus sobib, kui muud tingimused on soodsad. Just linnalooduse käekäiku Rohemeeter asulates hindabki.\nTartul tuleks hoolitseda elurikkuse toetamise eest, kuna linna tagamaade „ökoloogiline tervis” pole just kiita.\nKui analüüsida Tartu linnapiirile ning selle vahetusse lähedusse jäävaid alasid Rohemeetriga, näeme, et Tartu linna piiril ega selle vahetus läheduses ei ole olukord elurikkust toetavate maastike osas kiita. Kui ka linna tagamaadel on elurikkuse olukord kehvapoolne, siis ei ole linnade rohealadel kusagilt võtta nii-öelda tuge oma elurikkusele, kuna linnade rohealad on niikuinii rohkem killustunud ja vajavad sellevõrra rohkem sidusaid ühendusi linnataguste maastikega. Seda enam tuleks Tartus hoolitseda elurikkuse toetamise eest, kuna ühendused Tartu tagamaaga on paljuski katkestatud ning tagamaade enda „ökoloogiline tervis” pole just kiita.\nHaljad sõnad, haljad teod?\nHoolimata sellest, et Tartu linna kliima- ja energiakava sisaldab kaunikõlalisi lauseid nagu „Iga üksikut puud tuleb Tartus väärtustada” ning tõdeb, et „/…/ on arenguruumi rohevõrgustiku sidususe tõstmisel, sest tänavaruumi laienemine ja uusehitused on mitmel pool linnas teinud tuumalade ühenduslülid kitsaks või ka neid katkestanud” näitavad erinevad arendused linnaruumis siiski teistsugust suunda. Uurides lähemalt linna maakasutuse statistikat näeme, et viimase kolme aasta jooksul on näiteks teede-tänavate pindala suurenenud u 16 ha võrra samal ajal kui parkide, haljasalade jm pindala on vähenenud u 6 ha võrra. Arvud ei tundu nii suured, et sellest peaks suurt numbrit tegema, kuid suundumus on siiski selge.\nDebatil lendu lastud lausele, et Tartus kaob 1% rohealadest aastas, ei oska küll otseselt viidet leida, kuid sama suunda kinnitab ka Rohemeeter, mille järgi muutub Eestis rohelisest halliks ehk haljast paljaks keskmiselt 150 m2 iga ruutkilomeetri kohta aastas, linnades rohkemgi. Kõik see juhtub küllaltki märkamatult, sest ametlik statistika kajastab ainult sellise roheluse vähenemist, mis on määratletud rohealana. Seega, kui mõni krunt ei ole kirjas rohealade hulgas, kuid on siiski haljas ja inimese jaoks tunnetuslikult roheline koht, siis selle täisehitamisel või kõvakattega katmisel kaob küll üks tükike rohelust, kuid statistika järgi rohealade pindala ei vähene. Nii ei ole ilmselt linna ametlikus statistikas näha mingit muutust rohealade vähenemisel ka Keskpargi halja pindala kahanemisel, kuna see on juba praegu rohealade hulgast välja arvatud.\nMari Kaisel on lõpetanud Tartu Ülikooli inimgeograafia eriala ning omab magistrikraadi Soomest Turu Ülikoolist Läänemere regiooni uuringute erialal. Eestimaa Looduse Fondis veab ta eest igaühe looduskaitse tegevusi, mis kannab mõtet, et looduskaitse saab olla edukas vaid sel juhul, kui kogu ühiskond muudab samm-sammult oma harjumusi ja käitumist keskkonna- ja kliimasõbralikumaks. Mari armastab puid, loomi ja kogu ülejäänud inimkonda ning usub probleemide lahendamisse aruka mõttevahetuse teel.