Maailma vanim pank peab ellujäämiseks leidma 8,8 miljardit eurot - Välismajandus - Majandus\nMaailma vanim pank peab ellujäämiseks leidma 8,8 miljardit eurot\n27. detsember 2016, 13:51\nBanca Monte dei Paschi di Siena peakontor Sienas\nEuroopa keskpank teatas Itaalia pangale Monte dei Paschi, et täiendavat kapitali tuleb kaasata 8,8 miljardi euro ulatuses, varasemalt oli selleks hinnatud 5 miljardit eurot, kirjutab Reuters.\nItaalia valitsus nõustus eelmisel reedel riigi suuruselt kolmanda panga Monte dei Paschi päästepaketi loomisega, kuna pank ise ei suutnud investoritelt 5 miljardit eurot lisakapitali kaasata.\nMonte dei Paschi teatas eile, et palus Euroopa keskpangalt luba minna edasi nn ennetava rekapitalisatsiooniga, mis on viisiks, kuidas riik saab raskustes, kuid veel maksejõulist panka aidata. See omakorda tähendab, et investorite abi võib jääda mõõdukaks, kuid Itaalia valitsus võib osta panga aktsiaid või võlakirju ainult Brüsseli dikteeritud tingimustel.\nOma vastuses Monte dei Paschile teatas Euroopa keskpank oma arvutustele tuginedes, et maailma vanim seni tegutsev pank peaks kaasama tunduvalt rohkem kapitali, kui too oli ise varasemalt hinnanud - 5 miljardi euro asemel lausa 8,8 miljardit eurot.\nItaalia valitsus nõustus eelmisel nädalal hädas pangandussektori aitamiseks võtma kuni 20 miljardit eurot laenu.


KAS MÄLETATE ALEKSANDRIA MUSTA SARKOFAAGI? NAD LEVITAVAD UUDISEID! - TEADUS - 2021\nKas mäletate Aleksandria musta sarkofaagi? Nad levitavad uudiseid!\nVõite meenutada, et nägite siin Mega Curious uudiseid, mis on seotud musta graniidi sarkofaagi avastamisega Aleksandrias, eks? Kui te pole artikleid lugenud, pole meil teiega viga, ei! Sellel lingil saate vaadata üksikasju ja ka seda, kuid see on põhimõtteliselt kivist puusärk, mis jäi terveks 2000 aastat ja sisaldas kolme inimese luustikku - ja väga sünge välimusega vedelikku, mida hullumeelne rahvahulk oli nõus. juua\nIgatahes on tõsiasi, et kamp teadlasi läks sarkofaagi sisu kallale ja Egiptuse muististe ministeeriumi töötajad avaldasid uut teavet kirstu sõitjate kohta. Esialgsest analüüsist selgus, et ühe luustiku vaagna suuruse põhjal teavad teadlased, et üks keha oli naise keha - kelle kõrgus oli vahemikus 1, 6–1, 64 meetrit ja mis oli vahemikus 20–50 jalga. 25 aastat, kui ta suri.\n(Facebook / muististe ministeerium)\nTeised kaks luustikku olid mehed, ühe teadlaste hinnangul keskmiselt 1, 6–1, 65 ja ta oli surma ajal 35–39-aastane ning pisut vanem, hinnanguliselt 40–44-aastane. - ja kõrgus vahemikus 1, 79 kuni 1, 85 meetrit.\nKui olete sarkofaagi käsitlevaid uudiseid jälginud, võite meenutada, et selle avamisel oli üks välja pakutud teooriaid, et kolmik võiks koosneda sõduritest. Seda seetõttu, et kirst dateeriti Ptomaania ajastust ja nagu me teame, suundus Egiptus pärast Cleopatra enesetappu ja hilisemat Rooma ülemvõimu sõja- ja konfliktiperioodi, nii et oleks usutav eeldada, et luustikud võivad olla sõdurid, kes hukkusid ühes neist lahingutest.\nUurimisarheoloogid ei usu siiski, et naine oli sõdur - ja kaks temaga koos maetud meest ei pruugi samuti olla. Teadlased leidsid ka ühe paranemise tunnustega luustiku koljust augu, mis näitab, et katsealune võis olla läbinud teatavat tüüpi operatsiooni või protseduuri, mida nimetatakse trepanatsiooniks, mida on kasutatud erinevates ravimeetodites ja koljusisese rõhu vähendamiseks. ja tühjendage vedelik koljust.\nHuvitav on see, et kuigi see on antiikajal üsna tavaline tava, ei olnud teadlaste sõnul Egiptuses trepanning laialdaselt kasutusel. Veel üks ebaharilik leid oli kolme sarkofaagis viibiva inimese kontidega kuldterad, kuid teadlased peavad ikkagi läbi viima täiendavaid uuringuid, et teada saada, kuidas materjal sinna sattus.\nNagu nad selgitasid, olid luustikud üksteise peal, mis viitab sellele, et aset leidis kolm erinevat matmist. Sarkofaagi seest leitud puljongi osas peavad teadlased ikkagi läbi viima detailsemad testid, kuid seni tehtud analüüs tõi välja, et vedelik koosneb - üllatus! - kõdunevad inimkehad, vesi ja surnukehade pakendamiseks kasutatav kude.\nMeeskond peab läbi viima ka DNA-testid, et teha kindlaks, kas kolme luustiku vahel on mingit seost ja kes teab, kes need inimesed olid. Ja teie, kallis lugeja, võite puhata, sest niipea, kui uudised ilmuvad, jagame siin Mega Curiosos.\nKas teate Mega Curioso uudiskirja? Igal nädalal valmistame eksklusiivset sisu selle suure maailma suurimate uudishimude ja veidrate asjade armastajatele! Registreerige oma e-posti aadress ja ärge jätke seda võimalust ühendust võtmiseks!\n8-aastane poiss laseb juustel kasvada, et annetada vähihaigetele lastele\nTutvuge 6 kõige huvitavama dokumendiga katoliku kiriku ajaloos\nHiiglaslik asteroid möödub Maale väga lähedalt\nPerekondlikud juhtumid: arst valetab ja kasutab rasedaks oma spermat\nŠokeeriv: vaadake, mis juhtub, kui keetame koksi ja koksi nulli!\n15 ebaharilikku asja, mis on kogu maailmas kogemata avastatudHot\n5 asja, mida te ei teadnud FBI kümne parima nimekirja kohtaHot\nJaapani hotell rajab oma kaunistuse ülivõimsatele robotitele 'Gundam'Hot\nSeade lubab naha plekid kustutada nagu „päriselus Photoshop”Hot\nVandenõuteoreetikud löövad uuesti: kas Michael Jackson on elus?\nVaadake Maa infrapuna 4K eraldusvõimet [video]\nItaalia nägu: vaadake 7 väga loomingulist näidet tänavakunstist\nNASAKunst / kultuurVideosalvestusJet pakkTervis / heaoluUudishimu\nTutvuge 10 kuulsusega, kes said pärast surma veelgi rikkamaks\nUurige välja, kust pärineb teie alateadlik soov liha süüa\nUSA linnas sureb ühe elaniku kohta ligi 1000 inimest\nÜha enam noori tegeleb enese küberkiusamisega.


Müüa maja, 3 magamistuba, Tammiste tee 2a, Tammiste, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja, 3 magamistuba - Tammiste tee 2a, Tammiste, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa\nKoduselt hubane ja privaatne koht Pärnu linnas.\nKinnistu, elamispind 153,6 m², kogupind 193,6 m²\nLisainfo: rõdu 8 m², pakettaknad, parkett, garaaž, ühistransport, kõrvalhoone, panipaik, terrass, elekter, garderoob, tööstusvool, mööbli võimalus, mööbel, parkimine tasuta, profiilplekk-katus\nSanruum: dušš, wc ja vannituba eraldi, saun, vann, boiler, kanalisatsioon, pesumasin, tsentraalne vesi\nÜmbrus: jõgi 200 m, mets lähedal, ümbruses eramud, äärelinnas, teed heas seisukorras, naabrid ühel pool\nMüüa Pärnu linnas elamu kõrvalhoonetega, hooldatud aed ning kõik see, mis käib selle terviku juurde. See on kinnisvara mida saad nimetada koduks ning on ideaalne lastega perele. Kõik on rajatud nii, et lapsed saaksid turvaliselt mängides suureks kasvada ning vanematel oleks hea ning mugav elada.\nElamu suletud netopind on 193,6m2 ning köetav eluruumide pind on 153,6m2.\nSelles aias on kõik omal kohal - noored õunapuud, murelid, ploomid, tagaaias vaarikad ja pungil marju täis mustad sõstrad. Kasvuhoonesse võid istutada nii tomatitaimi kui külluses maitserohelist – kõik kasvab mühinal. Kinnistule on rajatud ka pisike peenraaedik neile, kes soovivad omakasvatatud mahekapsast-kaalikat perele pakkuda. Eesaias, oma kinnistul ja aiaga piiratud alast väljas on oma tiik, kus käib aega veetmas ja puhkamas armas pardipere ning saab taimede kastmiseks rammusamat vihmavett. Kinnistul olev sõidutee on kivisillutisega ja kenasti looklev, nagu muinasjutus. Parkima mahub lahedasti rohkem, kui kaks autot. Ruumi on kaatrile ja kas või purjekale. Haljastus on rajatud nii, et oleks lihtne hooldada.\nTeisel korrusel on kolm magamistuba ja avar hall(20m2), mida lapsed kodus olles meeleldi ühise mängutoana või kodus töötav lapsevanem hubase kodukontorina kasutaks. Eraldi on ka mahukas garderoobituba kogu pere rõivastele, et magamistoad jääksid ikka puhkamiseks. Hallist avaneb uks rõdule. Avar dušširuum, mullivann ja mõnus puuküttel leiliruum teeb igast veeprotseduuririst spa-naudingu.\nNobenäpust pererahva lemmik maiuspalaks saab kindlasti 40m2-ne garaaž-panipaik. See ruum on meistrimeeste või ka -naiste pühamu, putita või meisterda, hängi sõpradega või tee bändiproovi. Valik on sinu!\nKinnistu on privaatne, suurust 2843m2, kinnistu on piiratud korralikult aia ning looduslike hekkidega ning võid alati lapsed ja koduloomad turvaliselt aeda mängima jätta. Elamu on heas korras ning sissekolimiseks ei pea otseselt remonti tegema. Soovi korral ja kokkuleppel võib sisustus sisse jääda. Majal on kasutusluba, elamu on praktilise ja tervisliku küttelahendusega ning kuuma suvega saab maja jahutada.\nNaabreid näed ainult ühel kinnistu küljel. Teisel küljel on riigile kuuluv kinnistu ja see on roheala ( männid, kuused, vaarikad ehk looduslik kooslus). Bussipeatuseid kinnistust on 2tk ja asuvad 150m kaugusel. Jaansoni terviserada ja Pärnu jõgi veespordiga tegelemiseks asuvad 250m kaugusel. Endla teatrini autoga 7min. Kõik vajalik on lähedal ja asukoht elamiseks äärmiselt privaatne .\n~ 3.1 km Paikuse Lasteaed Mesimumm\n~ 3.2 km Pärnu Tammsaare Lasteaed\nLähim kool ~ 1.5 km Pärnu Koidula Gümnaasium\n~ 3.3 km Pärnu Waldorfkool\nLähim peatus ~ 80 m Jaama 18 7B\n~ 80 m Tammiste tee 13 16 39 90 92-1 94-2\n~ 250 m Uus sild 16 17A 25 7B\n198 000 € 1 023 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja, 3 magamistuba - Tammiste tee 2a, Tammiste, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa Vastust ootama jäädes\nAeru tee 12\nTube 3 | 146.3 m²\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3173472 Kommentaar:


ÖÖVIK: Irdumise valus võlu\nIrdumise valus võlu\nNo ei taha see inimkonnast irdumine süvendatud kujul toimida.\nIkka võtab keegi Raisakulliga ühendust ja kutsub kas või pärapõrgusse, et suikuma jääv Raisakulli otsiv vaim virgub mõneks ajaks ärkvele. Nõnda on Raisakull sellel aastal käinud kahel suuremal juubelil ja Poolas ning nüüd kuu aja pärast on soe koht pulmalauas soolas...\nEt aga antud sissekanne pikaks puhkuse-laadseks kiidumölaks ei kipuks, tuleb ära mainida ka paar haltuuraotsa – üks kevadel ja teine nüüd sügisel, kus Raisakull oma võsakaga noorendikku käis hooldamas. Lisaks veel kodused toimetused.\nTeab ju Raisakull küll, et kokkuvõtteid tehakse ikka aasta lõpus, kuid kelle asi on teenekale algajale anarhistile ette kirjutada, millas see summa summarium krihveldada tuleks. Seda enam, et viinakuu on selleks kõikse sobivam aeg, kuna hämaraid õhtupoolikuid peaks piisavalt jaguma.\nÜkspäev käis Raisakull kohalikku kultuurielu kiibitsemas – reedene õhtupoolik ja kell oli kohe 20 saamas nagu kuulutusel kirjas, pidu hakkab pihta just nimetet kellaajal.\nNimetet ajal oli üksainumas laudkond kohal ning mitte mingit piduollust polnud ollagi.\nEestvedajad väitsid küll, et tuleb inimesi juurde ning üritasid Raisakullilt raha välja pommida, aga mida põrgut maksta, kui pole gongigi avapauguks löödud.\nTahtis Raisakull neile kulturnikele epistlit lugeda teemal, et miks peavad õigel ajal kohaletulnud kannatama hilinejate pärast? Pidu alaku peale kuulutuses mainitud ajal ning kelle asi see on, kui hilinejad sellevõrra lühema kontserdi saavad – siis järgmisel korral on nad õigel ajal platsis!\nKuid Raisakull pidas oma suumulgu kinni – ei tihanud teistel olematut peomeeleolu alla kiskuda – ning astus välja tänavale, jõudes veel üleõla pomiseda: et poole tunni pärast kaeb, kas rahvast on juurde voorinud ja pidu käib, siis maksab.\nNimetet ajal oli paraku kultuurimajas aga samasugune vaikus valdav, siis lonkis Raisakull rahulikult kodu poole.\nOmeti vanemad inimesed mäletavad, et olid ajad, mil siin Amblas kultuurielu lausa kees...\nSeemitsop ilmutas artikli Vennaskonnast, pidi teine olema 35 aastane.\nUlf D. Mortum 28. oktoober 2019 15:07\nÕkva tahass ütte Konnasvenna lugulaulu omaenda matussile - Lähen ja naeran.\nRaisakull 28. oktoober 2019 17:41\nSaab tehtud, kuid millal minek? :P\nOlen vaikselt mõtisklenud ja leidnud, et minu matust ei toimugi, piisab kui visata mu elutu kere kõrge haovirna peale ja süüdata see põlema Doors'i "Light My Fire" saatel, misjärel tuleks Led Zeppellini "Taevatrepp" ja lõpuks kõlab Vennaskonna "Segan malbelt..."...\nUlf D. Mortum 28. oktoober 2019 17:56\nMia isi tahass enda raipe koskile mõtsa visata lasta. Tõisalt, mu enda provvale miildüss ka tuu maailmalõpukohviku lugu :)\nRaisakull 28. oktoober 2019 18:49\nSee "Segan malbelt konte lõkkes..." tuleb alles kirja panna...\nKunagi sai "Teeduga" mõtteid vahetatud matmise teemal ja ma siis tulin enda meelest geniaalsele lahendusele: kopaga maa sisse auk valmis kaevata, ja edasi kui on tunda et elada ei tasu, siis sinna auku ronida ja granaadispindel vabastada ning auk on kokku varisenud - oledki ärr surnud-maetud ilma igasuguste sekeldusteta.\nMõtlesingi ennist, et kohvikulugu kõlaks samuti hästi ja ega "Kosmosesügis" ka paha variant ole.\nUlf D. Mortum 28. oktoober 2019 20:21\nEks noil vanembil Eesti pungi-rocki-metali kooslusil olle iks geni(t)aalsit lugusi iks matussi tarbess :) Konagi sai üts hää semu maamulda lastu J.M.K.E. "Vabadus tuleb su seest" saatel...\nUlf D. Mortum 28. oktoober 2019 20:23\nTuu olli muusääs ta enda soov. Täpsembalt ei tahass kõnelda.


Raamatukoi raamatupood -- Euroopa Liiduga ühinemise mõju konvergentsiprotsessile Eestis\nEuroopa Liiduga ühinemise mõju konvergentsiprotsessile Eestis\n32-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites 26. raamat sarjast Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži toimetised\nHeas seisus kasutatud raamat Hind € 2.00 Ostukorvi\nKäesolevas uurimuses analüüsitakse üksnes konvergentsiprotsessi ühte osa – tulutasemete konvergentsi Eestis võrreldes teiste uute Euroopa Liidu liikmesriikidega. Töö eesmärgiks on välja selgitada, milline on olnud tulutasemete ühtlustumise protsess uutes liikmesriikides võrrelduna Euroopa Liidu vanade liikmesmaadega ajavahemikus 1994-2004. Uurimuses võrreldakse ka varasemate laienemisvoorude käigus Euroopa Liiduga ühinenud madala tulutasemega riikide majanduslikku lähtepositsiooni praeguste uute liikmesmaade olukorraga.\nUurimuse teises osas kirjeldatakse Eesti Riikliku Arengukava peamisi prioriteete ja näidatakse, kuidas nende elluviimine aitab suurendada investeeringuid inimkapitali arendamisse, ettevõtluse konkurentsivõime suurendamisse, kohaliku infrastruktuuri parandamisse ning innovatsioonide läbiviimisse.\nKaanekujundus Aide Eendra


Argidialektika VII. Mina ise ja asjaolud — Sirp\nArgidialektika VII. Mina ise ja asjaolud\nÜtlesin elukaaslasele hea sõna. Kes seda tegi? Eks ikka mina. Aga teisalt oli olukord säärane, et tahtis seda sõna. Eesti keel on siin kõnekas. Ühest küljest tahan mina teha ühte ja teist, aga teisest küljest tahavad asjad ja olukorrad minult midagi: tuba tahab koristamist, laps tahab kasvatamist, põld kündmist. Asjadel ja olukordadel on ka endil mingid nõudmised, millele ma pean vastama. Asjaolud panevad mind tegutsema.\nKui lähemalt uurida, siis leiab kõikidele mu tegudele seletuse asjaoludest. Asjad võimaldavad ja kitsendavad mu tegevusi: kuidas ma saan liikuda oma korteris või linnas, kuidas asju liigutada jne. Ma ei saa minna läbi seina, vaid pean minema uksest. See kitsendab mu liikumist, aga ka võimaldab liikumise tolles kanalis. Ma ei saa kruusi vett valada ükskõik mispidi, vaid ikka suue ülespidi. Asjad juhivad mind. Ka mu enda psühhofüüsika on asjaoludest kujundatud. Minu geenid, kasvatus, sotsiaal-majanduslik taust, inimesed, kellega olen kokku puutunud. Ja kuna universumis on kõik asjad üksteisega seotud, siis põhimõtteliselt panustab kogu universum igasse minu tegevusse.\nBanksy. Washing zebra. Timbuktu, 2008.\nTeisalt aga on see ju minu tegu. Mina ise teen seda. Kuidas iganes ja mis tahes asjaoludel ma ka pole kujunenud selliseks, nagu ma olen, olen see mina ise. Minu geenid, ajukeemia – see olen mina. Oma lähedaste ja sõpradega suhtlen mina ise. Mu isedus ei piirdu üksnes minu ajuga, vaid ulatub üle kogu mu keha ja kiirgub sellest väljapoole. Kui ma haamerdan, siis on haamer justkui mu kehaosa. Kui manööverdan, siis ulatub mu kehataju auto gabariitideni. Aknast välja vaadates ma juba laotun maastikule, tähistaevasse, kogu universumisse.\nNiimoodi me saame kaks vastuolulist kirjeldust. Ühe järgi pole mul mingit seesmust, vaid kõik on välisest kujundatud, mõjutatud, tekitatud. Teise järgi aga pole mingit välisust, ma laotun üle kogu universumi.\nSamas aga käivad need ju ühe ja sama maailma, ühe ja sama isiku kohta. Asi pole nüüd selles, et neid kaht vaatepunkti kuidagi kokku sulatada – nad on ju lepitamatud, vastuolulised, nad ei püsi koos. Ometi sisaldab väliskirjeldus ju ikkagi mu endataju ning sisekirjeldus kätkeb välismaailma kirjeldust, lihtsalt lisandmärkusega „kirjeldus minu teadvuses“.\nOn patoloogiaid, mis seisnevad selles, et jäädakse kinni ainult ühte kirjeldusse. Kui teadlane unustab omaenda teadvuse. Või kui esoteerik unustab teaduse. Tervislik elu hoiab neid vaatepunkte vaheldumises, laseb ühel vaatepunktil teisesse üle minna. Sätib oma toitumist, füüsilist aktiivsust, intellektuaalset tegevust, inimsuhtlust, kunstivõstmist. Käib arstlikul läbivaatusel ja võtab vajaduse korral arstirohtusid. Teisisõnu, korraldab ja kujundab end välispidiselt. Aga teisest küljest lõimib kõike oma isedusse, ei jää üksnes väliste plaanide, kavatsuste, kirjelduste juurde, vaid on nendes. On sõbraga rääkimises ja on oma peavalus. Lahustub raamatut lugedes, unustab end ilu vaatlemisse. On üleni oma kehas ja maailmas.\nNeid kaht vaatepunkti ei saa kokku panna. Ei saa leida üht kindlat valemit, mille järgi neid vahekorda panna – see oleks välispidine lähenemine. Aga samas ei saa ka mingit vahekorda sättimata jätta – ei saa piirduda üksnes seespidise isevooluga. Elu on alati tasakaalust väljas. Küsimus on pigem selles, et nad ikka teineteiseks üle läheksid. Et ei jääks kinni ei sisse ega välja.\nArgidialektika III. Mina ja sina\nArgidialektika IV. Meie. Omad\nArgidialektika V. Omand\nMul on auto. Mul on maja. Mul on käed-jalad. Mul on aju. Mul on taldrikutäis sööki. Mul on tass kohvi. Tavamõtlemises on asi lihtne: …\nArgidialektika VI. Tõsidus ja koomika\nKäisin PÖFFil vaatamas filipiini filmi „Viimane võimalus“ (režissöör Jun Robles Lana, 2021). Film käsitleb väga tõsist probleemi, Filipiinide presidendi Rodrigo Duterte algatatud sõda narkootikumide …


Metallikvärvid | Puidukoda\nVarem vaid metalltoodetele mõeldud viimistlusviisi on nüüd võimalik kasutada ka puidul. Uute Tikkurila Valtti Arctic seeria metallikvärvidega on võimalik luua puidule pärlmutterefekti. Toode sobib nii sise– kui välitingimustesse, toomaks viimistlusse täiendavat aktsenti.\nPärlmutterefekti saavutamiseks on värvi sisse segatud erineva fraktsiooniga hõbehelbeid. Värvi pealekandmiseks on sobivaim kõrgsurve pihustamise meetod, mis tagab triipudeta, ühtlase kihiga värvipinna ja annab parima metallikefekti.\nStandardina kanname puidule 2 kihti metallikvärvi. Parim on kasutada metallikvärvi eelnevalt vanutatud puidu pinnal, mis toob efekti paremini esile. Soovi korral võime värvile lisada sügavust, kasutades lõppkihina läbipaistvat pinnalakki.\nSaadaval on 10 põhitooni, tellimisel on toonivalik laiem.\nToonid on valitavad Tikkurila Valtti Arctic metallikvärvide kataloogist:\nHarjatud pinnale kantud 2 kihti Tikkurila Valtti Arctic metallikvärvi, toon Alta 5129\nVoodrilaud 20x195mm, Vanutatud, sinine metallik\nPuidukoda on uuendanud oma LOGO\nArmsad kliendid ja koostööpartnerid, Puidukoda läheb 2020 sügisesse uue...\nProjekt „Puidukoda OÜ ressursitõhususe investeering” sai Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust\nProjekt „Puidukoda OÜ ressursitõhususe investeering” sai Euroopa...\nPanustamine keskkonna hoidu on mõtteviisi küsimus\nJäätmevaba eluviisi ning selle poole püüdlemine on kogunud viimastel...


Eurovisioon pani toole ostma - Äripäev\nEurovisioon pani toole ostma\nViktoria Korpan 15. oktoober 2001, 00:00\n?Mulle tundub, et see on väga kindel investeering ja ma ei näe võimalust, kuidas selle investeeringu väärtus võiks kaheneda kümme, viis või kaks korda,? räägib 1,85 miljonit krooni Saku Suurhalli VIP-toolidesse investeerinud juulist ASi Audentes arendusdirektorina töötav Aare Kilp, nimetades tehingu eeliseid võrreldes investeeringutega IT-sektorisse, millega on mehel samuti piisavalt kogemusi. Osa toolidesse läinud rahast moodustab eralaen, mille intressiks on seitse protsenti aastas.\n?Mõni tuttav ütles ostust kuuldes, et kas pöörasin segi. Kui ma seletan aga kümme minutit, kuidas see töötab, nõustutakse, et on loogiline. See ei ole selline investeering, mis võiks lõppeda sellega, et lasen endale kuuli pähe,? lisab ta naeratades.\nKilp räägib, et kui talle Saku Suurhalli müügimees helistas ja pakkus toole, ei olnud tal üldse plaanis neid osta, kohta üle vaadata oli aga huvitav.\n?Suurhalli mehed rääkisid, et tooli peab ostma, sest see on prestii?ne. Kui kohale jõudsin, hakkasin arvutama kahe tooli baasil, et aastas teenib tagasi 5000 krooni. Selgus, et tooli ost tasub ennast ära seitsme aastaga, mis Eesti mõistes polegi nii hea, aga ikkagi parem kui panga deposiit,? seletab ta. ?Siis arvutasin kodus, et kui osta 50 tooli, siis arvestades Suurhalli plaani korraldada sada üritust aastas, võin aastaga tagasi teenida 25 protsenti toolide väärtusest.?\nKilbi sõnul jäänuks tõenäoliselt toolid ostmata, kui Eurovisiooni Eestis ei toimuks. ?See oli kõva argument,? räägib Kilp. ?Kõige odavam pilt Eurovisioonile maksab esialgsetel andmetel 1000?2000 krooni, minu ostetud toolid on aga kõige paremas asukohas, teises ja kolmandas reas.?\nSaku Suurhalli juhatuse esimees Jaanus Vihand räägib, et loo?id on juba välja müüdud, 700 VIP-toolist on müüdud üle 300 ning räägitakse, et pärast seda, kui Kilbi ost teatavaks sai, on huvi toolide vastu suurenenud.\nAare Kilbi ost oli suurim, kuid oli ka selliseid, kes otsid toole ehk C-aktsiaid kümmekaupa. Eraisikutest toolide ostjaid on umbes 30, nimesid ei saa Vihand aga nimetada.\n?Loo?id on kõik müüdud,? räägib Vihand. ?VIP-toolide ostjatest on umbes pool firmad ja pool on eraisikud.? Vihand usub, et kõik VIP-toolid ostetakse ära.\n1,2?2,4 miljonit krooni maksvaid Saku Suurhalli B-aktsiaid ehk 8?16kohalisi loo?e on ostnud mitmed Eesti suuremad firmad, nagu Hansapank, Merko Ehitus, Onistar, ESS Investeering, Saku Õlletehas, Glaskek, Eesti Gaas, Ehitustööriist, reklaamifirma Baltic FCB jt.\nASi Eesti Telefon pressiesindaja Anu Vahtra ütleb, et Eesti Telefon ostis Saku Suurhalli 20 toolikohta, sama palju soetas endale ka ET sõsarfirma EMT.\n?Toolid on liiga kallid, et oma töötajaid premeerida, need on klientidele, partneritele,? nendib Vahtra.\nEesti Telekomi finantsjuhi Krister Björkqvisti sõnul on sarnasteks eesmärkideks soetanud 1,2 miljoni krooni eest kaheksakohalise loo?i tema juhitav ettevõte.\nInvesteerimispanga Lõhmus, Haavel ja Viisemann üks omanikke Rain Lõhmus ütleb, et ka tema ostis firmasse neli tooli. ?Ise suur kontsertidel käija ei ole, aga see raha ei ole ka nii suur,? sõnab ta.\nVIP-toole on endale muretsenud endine korvpalli rahvuskoondise peatreener Maarten van Gent ja Keskerakonna endine presidendikandidaat Peeter Kreitzberg.


Kodune filmiõhtu - pidupidu.ee / OÜ R-Joom\n> Teemapeod> Kodune filmiõhtu\nKodune filmiõhtu on lihtne ja mõnus sünnipäeva teema, mis sobib kõigile kooliealistele, ei vaja suuri ruume ja ei tähenda ilmtingimata kolme-neljakohalise numbriga väljaminekut.\nFilmiõhtu korraldamiseks on vaja ükskõik millist ruumi, kus on telekas ning piisavalt istumiskohti, plaadimängijat või arvutit ning projektorit ja loomulikult filmi ja head seltskonda filmi vaatamiseks.\nVastavalt valitud filmile, dekoratsioonidele ning peokohale saad muuta peo just sulle sobivaks.\nKui soovid teha filmiõhtust midagi erilist ning sul on võimalus rohkem kulutada, siis korralda pidulik galaõhtu. Palu külalistel riietuda pidulikult. Rendi mõneks tunniks limusiin, võta külalised kokku lepitud kohast peale, paluge limusiinil veidi ringi tiirutada ning saabuge seejärel peokohta.\nKui sulle selline uhkeldav luksuslikkus ei meeldi, laenuta mõni vana film ja tee hoopis retropidu või vahva Disney filmi õhtu. Võimalusi on palju.\nAseta seintele filmide ja näitlejate postereid, suurest kuldsest või kollasest paberist välja lõigatud tähti. Puhu täis hulgaliselt õhupalle ning aseta neid maha ja toolidele ning riputa seintele ja lakke. Ka filmideemalised bännerid lae alla riputamiseks on omal kohal.\nRulli toa või maja sissepääsu ette maha punane vaip ning tee igast saabuvast külalisest foto. Valmista enne pidu külalistele pääsmed, selleks valmista arvutis sobiv teks ning kujundus ning prindi pääsmed välja. Kleebi või prindi pääsmele filmiteemalisi pilte või kleepekaid. Riputa igale külalisele kaela erineva kirjaga pääse (näiteks VIP, press, sponsor või siis erinevate näitlejate nimed-pildid).\nKui saabute peokohta limusiiniga, palu kellelgi külaliste saabumist filmida või pildistada. Kui külalised saabuvad omal jalal, pildista ise igat külalist mõne posteri taustal või siis punasel vaibal.\nToit ja lauanõud\nAseta peoruumi laud, kata see teemakohase laudlina ning ühekordsete nõudega. Sobivad söögid filmipeole on pop-corn, pirukad, pitsa ning puuvilja ja juurvilja lõigud filmi vaatamise ajal näksimiseks ning tort peo lõpetuseks.\nPidulikul galaõhtul võib peoriiete säästmiseks ning piduliku meeleolu hoidmiseks hot-dogi ja pitsa asendada tikuvõileibade ning muude suupistetega.\nKui soovid korraldada kogu peo ühes võtmes, siis e-poest leiad mitmeid erinevaid filmi teemalisi peotarbeid: Wall-E, Barbie ja teemantloss, Autod, Printsesside ball, Tuhkatriinu.


Würffel annab välja teise albumi\nElektro-poptriol Würffel ilmub 1. aprillil teine stuudioalbum “I’m Facing North”.\nHelikandja sisaldab kümmet pala ning nende autorid on ansambli liikmed Rosanna Lints, Tarvi Kull ja Kaspar Kalluste.\nAlbumi kujundas Sohvi Viik, lood masterdas Siim Mäesalu Sonic Mediast.\nAprilli keskel avaldab I Wear* Experiment oma debüütalbumi "Patience"\n"Patience" on pikaajalise töö ja kannatlikkuse vili. Koostöös produtsent Martin Kuudiga valminud plaat koosneb kaheksast loost, mis viivad kuulaja teekonnale eepilistest staadionihümnidest kõige underground’imate reivipidudeni.\n"Patience" esitluskontsert toimub 28. mail Kultuurikatlas, Tallinnas.\nMart Abro pühendas armastatud naisele laulu!\nArtjom Savitski esitleb sel nädalal uut singlit ja videot\n15. märtsil esitleb Artjom Savitski oma uusima singli “Vajuta gaasi veel” muusikavideot.\nVarasema laulu “Valin ise oma tee” järjena Artjomi suvetunnetest tekkinud loo lindistamisel lõi kaasa suur hulk andekaid noori inimesi, aga ka artisti oma bänd ja tantsijad.\nLaulu sõnumiks on see, et iga inimene peaks oskama leida oma elust midagi, mis teeb teda õnnelikuks ning sellega tegelema.\nMitmed tuntud muusikud kutsuvad inimesi toetama lastele pillide soetamist\nMaestro Tõnu Kaljuste sõnul on meie muusikatraditsioonide kestmiseks ülioluline, et leitaks raha laste pilliõppeks. Just tema ettepanekust sündis EV100 ühiskingitus "Igal lapsel oma pill", mille raames soetatakse nelja aasta jooksul muusikaasutustele uusi pille.\nNeed, kes soovivad toetada laste pilliõpet, saavad helistada numbrile 9005505 ja toetada 5 euroga. Piletilevi keskkonnas saab soetada "Igal lapsel oma pill" toetuspileteid. Samuti on avatud spetsiaalne ühisrahastuskeskkond pill.hooandja.ee, kus on võimalik toetada juba kindlat muusikaasutust pillide ostmisel.\nMuusik ja Ewert and The Two Dragons kitarrist Erki Pärnoja sõnul on väga tähtis, et lapsed saaksid muusikat õppida juba varases lapsepõlves. Kahe väikse põnni isana seisab ta selle eest, et ka lasteaedadesse saaksid soetatud uued muusikainstrumendid.\nMuusik, viiuldaja ja Curly Strings solist Eeva Talsi, kes ise alustas viiulimänguga juba kolmeaastaselt, peab oluliseks, et lastel oleks võimalus muusikakoolides õppida erinevaid stiile. Nii leiavad muusikat südames kandvad lapsed ise omale meelepärase pilli ja stiili, mida naudinguga harjutatakse. Praegu jääb õpe tihtipeale erinevate pillide ja ka õpetajate puuduse taha.\nElektroonilist popmuusikat viljelev ansambel Nivoo avaldas loo „Jälg ja vari“\nKolm aastat tegutsenud kollektiiv on tänaseks ilmutanud omanimelise EP ja mitu singlit. Uues loos teevad kaasa Siim Rospu kitarril, Ats Treimaa bassil ja Daniel Reinaru trummidel.\n„Jälg ja vari on lugu, mis räägib Looja ja inimese või ka kahe inimese vahelisest suhtest, kus\ntoetutakse tugevamale poolele. On selline ütlemine, et kaks paari jalajärgi on rannal, kuid vahepeal ühed jäljed kaovad. See on see hetk, kus ühel on raske ja teine kannab teda oma süles. Sellest ütlemisest inspireerituna sündiski antud laul,“ kommenteerib loo autor Viivika Reintam. Nivoo lõid muusikud Viivika Reintam (vokaal) ja Risto Iljas (klahvpillid, elektroonika) 2013. aastal. Bändi muusika on mõjutatud stiilidest nagu pop, r&b ja electro.\nBänd alustas aktiivset tegevust 2002. aastal Tallinnas. Idee sai alguse juba aastal 1992, mil ansambli ristiisa Andres Rooväli käis välja mõtte teha kerget elektroonilist muusikat, mis läheks laiadesse massidesse, kuid mille sõnum oleks varjatult sügav. Tänaseks on muusikaliste vormide piirid küll avardunud ja elektroonika kõrval domineerivad "klassikalised" instrumendid. 2002. aastal tõusis kollektiiv looga "1905” eesti muusika edetabelite tippu ja püsis seal aasta, pälvides erinevaid kohalikke muusikaauhindu.\n2003. aastal ilmus ansambli esimene kauamängiv "Mustale merele", mis sisaldas palju edukaid laule nagu "Ma olen õnnelik, et inimesed on nii ilusad ja head”, "Kaks meest”, "Krambid”, "Kaotaja” jne. 2011. aastal liitus ansambliga lauljatar Merili Varik ning Sõpruse Puiestee osales Eesti Laulu poolfinaalis looga "Rahu, ainult rahu”.\nFirmabändil Palavik sai valmis plaat\nViimastel aastatel on järjest populaarsust kogumas firmabändide loomine, samuti on ettevõtete enda bändid heaks vahelduseks igapäevasele tööle.\nMicrosofti band Palavik on selles liikumises osalenud üsna algusest peale ja 2016. aastal saab täis 10 aastat tegutsemist. Viimasteks jõuludeks valmis ka Palaviku esimene plaat "windows kümme" kus seitsmest loost 4 on omalooming ja kolm on tuntud lugude töötlused. Plaati saab soetada ansambli kontsertidel.


Vastuvõetud tekstid - Neljapäev, 29. september 2011 - Rio+20 tippkohtumine - P7_TA(2011)0430\nMärksõnaregister Eelnev Järgnev Terviktekst Menetlus : 2011/2733(RSP)Menetluse etapid istungitelDokumendi valik :\nB7-0522/2011Esitatud tekstid :\nNeljapäev, 29. september 2011 - Strasbourg\nEuroopa Parlamendi 29. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi ühise seisukoha väljatöötamise kohta eelseisvaks ÜRO säästva arengu konverentsiks (Rio+20)\n– võttes arvesse 2012. aasta juunis Rio de Janeiros toimuvat ÜRO säästva arengu konverentsi (Rio+20), millel keskendutakse kahele valdkonnale: roheline majandus säästva arengu ja vaesuse kaotamise kontekstis ning säästva arengu institutsiooniline raamistik,\n– võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud küsimusi ELi eesmärkide kohta 2012. aasta juunis Rio de Janeiros toimuval ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) (O-000181/2011 - B7-0436/2011, O-000182/2011 - B7-0437/2011),\n– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas” (KOM(2011)0363),\n– võttes arvesse Jaapanis Nagoyas 2010. aastal toimunud bioloogilise mitmekesisuse teemalise konverentsi tulemusi,\n– võttes arvesse 1997. aasta Kyoto protokolli,\n– võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud eesmärgid,\n– võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlevat ülemaailmset algatust (TEEB), mille G8+5 juhid kiitsid heaks 2007. aasta juunis, ning selle 2009. ja 2010. aastal avaldatud tulemusi,\n– võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hindamisaruandeid,\n– võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni,\n– võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) 2008. aastal vastu võetud aruannet,\n– võttes arvesse raportit „Agroökoloogia ja õigus toidule”, mille koostas toiduõigusega tegelev ÜRO eriraportöör ja mis esitati ÜRO inimõiguste nõukogule 8. märtsil 2011. aastal,\nA. arvestades, et ehkki 1992. aasta Rio tippkohtumise ja 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumise järel on liigutud säästva arengu suunas, on endiselt säilinud suured probleemid ja puudujäägid elluviimise osas ning rahvusvaheline üldsus ei ole paljusid kohustusi veel täielikult täitnud;\nB. arvestades, et Rio+20 tippkohtumise kolm eesmärki on tagada uuendatud poliitiline kohustus järgida säästva arengu põhimõtteid, hinnata seniseid edusamme ja vajakajäämisi säästvat arengut käsitlevate oluliste tippkohtumiste tulemuste rakendamisel ning tegeleda uute esilekerkivate probleemidega;\nC. arvestades, et kolme Rio konventsiooni – bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja kõrbestumisega võitlemise ÜRO konventsiooni – koostoimet tuleks suurendada;\nD. arvestades, et 1,4 miljardit inimest elab ikka veel äärmises vaesuses, neist pooled Sahara-taguses Aafrikas; arvestades, et kuuendik maakera elanikest kannatab alatoitumuse all ning toiduga kindlustamatus on levimas ja suurele osale arenguriikides elavast rahvastikust on tööpuudus või vaeghõive jätkuvalt igapäevane probleem arvestades, et 70% inimestest, kellel on elamiseks vähem kui dollar päevas, on naised;\nE. arvestades, et kliimamuutused ohustavad tõsiselt vaesuse vähendamist, inimõigusi, rahu ja julgeolekut ning ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist paljudes arengumaades;\nF. arvestades, et 2050. aastaks peaks maailma rahvaarv kasvama vähemalt üheksa miljardi inimeseni, mistõttu nõudlus loodusvarade piiratud varude ning rahvastiku kasvust tulenevate jäätmevoogude haldamise suutlikkuse järele suureneb veelgi;\nG. arvestades, et üha kasvav vajadus vee, maa ja metsa järele on viinud nende ressursside üha suurema ammendumise ja kahanemiseni; arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja metsaraadamine jätkuvad murettekitava kiirusega;\nH. arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas suurenevad jätkuvalt; I. arvestades, et maailma ookeanidel on maailma kliimaprotsessides keskne roll, eelkõige CO2\nsidumise osas, ning arvestades, et ookeanid on olulised energiaallikad, neis on rikkalik ja bioloogiliselt mitmekesine elukeskkond, nad on olulised transporditeed, nad tagavad jätkusuutlikud elatusvõimalused ja eluks vajalikud ained, nagu toiduained, ravimid ja magevesi; arvestades, et kliimamuutus, mittesäästvad kalastusviisid ning mere ökosüsteemide, elukeskkondade ja liikide ohjeldamatu hävitamine ohustab koos muude mõjudega ookeanide võimet neid teenuseid jätkuvalt pakkuda;\nJ. arvestades, et maailma kalavarudest 80% puhul on saavutatud püügi ülempiir või see ületatud ning ligikaudu 20% maailma rahvastikust sõltub otseselt kalavarudest, kuna see on nende peamine valguallikas;\nK. arvestades, et keskkonnakatastroofide tulemusel on üha rohkem ümberasustatud isikuid; arvestades, et kliima ja keskkonna põhjustatud probleemide pärast tekkinud põgenikele on vaja anda rahvusvaheline staatus;\nL. arvestades, et naised ja lapsed on eriti tundlikud kliimamuutuse mõjude suhtes, eelkõige arenguriikides ja vähim arenenud riikides; arvestades, et paljud naised on tõrjutud seisundis ja kannatavad diskrimineerimise all;\nM. arvestades, et kliima ja keskkonna põhjustatud probleemide pärast tekkinud põgenikele on vaja anda rahvusvaheline staatus; arvestades, et Rio+20 on ainuke mitmepoolne foorum, kus käsitletakse säästva arengu kõiki kolme sammast ja tagatakse nii terviklik lähenemisviis;\nN. arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi kolme osaleja (triple helix) kontseptsioonist võiks saada aruteluks hea alus;\nO. arvestades, et säästva arengu mitmele probleemile on olemas soodsad lahendused; arvestades, et näiteks bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemidega seotud teenuste säilitamise investeeringutasuvus on kuni sajakordne;\nP. arvestades, et SKP kui inimese heaolu ja arengu näitaja puudujäägid on laialdaselt teada;\nQ. arvestades, et tuleb edendada säästvat tarbimist ja tootmist;\nR. arvestades, et tuleb edendada sotsiaalse kaasatusega tervet, ohutut ja õiglast ühiskonda, kus austatakse põhiõigusi ja kultuurilist mitmekesisust ning mis loob kõigile võrdsed võimalused ja kus võideldakse diskrimineerimise vastu kõikides selle vormides;\nS. arvestades, et hea keskkonnajuhtimine läheb institutsioonilisest korraldusest kaugemale ning eeldab läbipaistvust, aruandekohustust ja kodanikuühiskonna kaasamist; arvestades, et Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte kohaselt saab keskkonnaküsimusi kõige paremini käsitleda kõiki asjaomaseid kodanikke kaasates, ning selles rõhutatakse, et vaja on keskkonnateabe kättesaadavust, õigust osaleda otsustusprotsessides ning kohtu- ja haldusmenetluste sisulist kättesaadavust; T. arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on geopoliitilises maailmas toimunud põhjalikud muutused, mille tulemusel on mõnedest arenguriikidest saanud majanduses ja poliitikas olulised osalejad ning mis on toonud kaasa uue jõudude vahekorra ja mõju, uued rollid ja uued vastutusvaldkonnad;\nU. arvestades, et ÜROle tuleb oma seisukohad esitada enne 1. novembrit 2011, sest läbirääkimised algavad 2012. aasta alguses;\n1. tervitab ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 64/236 väljendatud otsust kutsuda 2012. aasta juunis Rio de Janeiros kokku võimalikult kõrgetasemeline ÜRO säästva arengu konverents, mis annab maailma riigijuhtidele unikaalse võimaluse püstitada säästva arengu tegevuskava järgnevaks 10 aastaks, kinnitades uuesti vajadust ülemaailmse solidaarsuse järele; nõuab, et riike esindataks riigipeade ja/või valitsusjuhtide tasandil;\n2. on rahul komisjoni teatisega „Rio+20: rohelise majanduse ja juhtimise parandamise suunas”; on siiski seisukohal, et rõhu asetamine rohelisele majandusele ja erasektorile ei tohiks tähelepanu kõrvale juhtida vajaduselt suurendada kodanike õigusi ja edendada institutsioonilisest korraldusest kaugemale minevat head keskkonnajuhtimist; juhib tähelepanu asjaolule, et EL võib siin jagada olulisi kogemusi Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte ellurakendamise alal;\n3. palub komisjonil ja nõukogul tagada 2012. aasta algul algavateks läbirääkimisteks ühtse ja jõulise ELi seisukoha esitamine ÜROle enne 1. novembrit 2011;\n4. rõhutab, et säästev areng peab olema esindatud kõikides ELi protsessides ja poliitikapõhimõtetes, juhul kui EL soovib tegutseda kooskõlastatult nii siseasjade kui ka rahvusvaheliste püüdluste puhul;\n5. toonitab, et Rio+20 tippkohtumine on otsustava tähtsusega võimalus tugevdada poliitilist pühendumist ülemaailmsele säästvale arengule ning arengu- ja tööstusriikide vahelist partnerlust;\n6. rõhutab pakilist vajadust kiirendada ja muuta dünaamilisemaks liiga aeglaselt edenevate säästva arengu poliitikate elluviimist ja rahvusvahelist juhtimist;\n7. palub komisjonil ja nõukogul tagada, et Rio+20 tippkohtumise tulemuseks oleksid mitte ainult hea tahte avaldused, vaid konkreetsed teod ja vastutust nõudvad eesmärgid ning nende mõõtmise viisid, mis on vajalikud sünergia tekitamiseks säästva arengu elementide vahel;\n8. rohelisele majandusele kui ühele tippkohtumise kahest peamisest teemast suunatud fookusega seoses rõhutab, et rohelist majandust tuleb käsitleda kui tervet majandussüsteemi, mis toimib säästvusest lähtudes, bioloogilist mitmekesisust austades, ökosüsteemi teenuseid, kliimakaitset ja loodusvarade kasutamist toetades; rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleks suunata inim-, keskkonna- ja looduslikule kapitalile, ning et säästev areng on midagi enamat kui ainult roheline majandus;\n9. rõhutab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks keskenduda keskkonnakaitseliste, majanduslike ja sotsiaalsete tegevuskavade vaheliste sidemete tugevdamisele, ning et kolme eraldi samba asemel tuleks neid hakata käsitlema ühtsemast ja vastastikuseid seoseid rõhutavast vaatepunktist;\n10. on arvamusel, et edaspidiste probleemide lahendus ei ole kasvu aeglustamine, vaid pigem säästva arengu ja rohelise majanduse edendamine, mis annavad võimaluse kõikidele riikidele, olenemata nende arengutasemest ja majanduse struktuurist;\n11. rõhutab vajadust tegeleda uute tekkivate probleemidega, nagu ressursside nappus ja selle olulisus konfliktides;\n12. rõhutab, et tuleb saavutada paradigma muutus, mis on võrdsete võimaluste nurgakivi; rõhutab, et see muutus tuleks tagada ülemaailmselt, võimaldades vähem ja vähim arenenud riikidel minna mööda tavapärasest arenguteest ning saavutada parem seis inimese heaolu osas ning ka võrdsete võimaluste näol riikide ja põlvkondade vahel;\n13. toonitab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks seada konkreetsed eesmärgid ja valida nende mõõtmise ja jälgimise meetodid ning nõuab sellega seoses rohelise majanduse rakendamisplaani vastuvõtmist;\n14. rõhutab, et rohelisele majandusele üleminekuks koos vaesuse kaotamisega tuleb ühendada keskkonnakaitse ja inimõigused ning tegeleda kolme alljärgneva vastastikku seotud poliitilise mõõtmega:\ninvesteerimine peamiste loodusvarade ja loodusliku kapitali säästvasse haldamisse teadus- ja arendustegevuses tehtava kooskõlastatud pingutuse põhjal;\nvõrdsete võimaluste põhimõttest inspireeritud õigete reguleerimis- ja turutingimuste kehtestamine;\njuhtimise parandamine ning kodanikuühiskonna ja erasektori kaasamine;\n15. rõhutab, et edendamaks ülemaailmse säästva arengu eest kantava vastutuse õiglast jagunemist, tuleb võtta kasutusele ühise, kuid diferentseeritud lähenemisviisi põhimõte, ettevaatusprintsiip, põhimõte, et saastaja maksab, ning tootja laiendatud vastutuse põhimõte; rõhutab, et keskkonna seisukohalt jätkusuutliku majanduskasvu poliitika eesmärk peaks olema kõiki osapooli rahuldavad lahendused, edendades ettevõtlust, konkurentsivõimet ja innovatsiooni kõigis sektorites ning keskendudes valdkondadele, mille areng on majanduse ja keskkonna seisukohast kõige tõhusam;\n16. rõhutab, et rohelise majanduse fookus peab olema suunatud majandustegevuse lahutamisele loodusvarade kasutamisest ning keskkonna seisundi halvenemisest;\n17. palub komisjonil ja nõukogul tagada, et Rio+20 tippkohtumisel püütaks leida lahendust riiklikul ja maailma tasandil praeguse majandusmudeli tõttu püsivale ja süvenevale omakapitali nappuse probleemile;\n18. kordab oma seisukohta, et kõige ohutumad, praktilisemad ja kättesaadavamad lahendused kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kõrbestumise omavahel seotud probleemidele hõlmavad looduslike ökosüsteemide kaitsmist ja laiendamist;\n19. rõhutab, et Rio+20 tippkohtumisel tuleks arutada ühtset lähenemist sellistele paljutahulistele probleemidele nagu vaesuse kaotamine, tervishoid, toit, tööhõive, sooline võrdõiguslikkus ja energiavarustus; rõhutab, et neid probleeme ei saa eraldi lahendada ning lihtsat lahendust ei ole, mistõttu on koostöö isegi veel olulisem; rõhutab sellega seoses tervete looduslike ökosüsteemide asendamatut rolli aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;\n20. kutsub Rio +20 tippkohtumist üles nõudma kindlalt edusammude tegemist, et tagada kehtiva rahvusvahelise õigusliku raamistiku tõhusus keskkonna kaitsmisel, julgustades riike ühinema kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega ning nendele alla kirjutanud riike neid kiiresti ratifitseerima;\nLoodusvarade ja loodusliku kapitaliga seotud meetmed\n21. rõhutab, et üleminek rohelisele majandusele eeldab kiireid meetmeid ökosüsteemide kaitse, tõhusate ja jätkusuutlike loodusvarade ja loodusliku kapitali haldamise valdkonnas, edendades samal ajal säästvat tarbimist ja tootmist; rõhutab, kui oluline on jätkata käivitatud algatusi, mis on seotud suutlikkuse suurendamisega;\n22. kordab, et komisjoni propageeritav rohelise majanduse kontseptsioon ei too automaatselt jõukust vaestele ega aita täita aastatuhande arengueesmärke, kui majandust ei juhita asjatundlikult, looduslikku kapitali ei hallata tõhusalt ja õiglaselt ning selle jaotamisele ei tagata võrdset juurdepääsu praegustele ja tulevastele põlvkondadele;\n23. rõhutab vajadust koostada ja rakendada säästva tarbimise ja tootmise plaane ning selle tähtsust, et loodusvarade kasutamisega seotud mõju jääb ökosüsteemi jaoks kahjututesse piiridesse;\n24. rõhutab, et loodusvarade võrdne ja õiglane kättesaadavus ning jaotamine praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks on arengu ning vaesuse kaotamise keskne eeltingimus ning et arenguriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel peaks olema võimalik saada loodusvaradest kasu kõige jätkusuutlikumal ja kõikehõlmavamal viisil; rõhutab, et kõikide riikide osalemine kõnealustes meetmetes on väga oluline, et luua püsivad ühiskonnad; juhib tähelepanu sellele, et kõige enam mõjutab kliimamuutus kõige vaesemaid riike ja maailma rahvastiku kõige vaesemat osa, keda tuleb seepärast kohanemisel abistada, ning eriti tuleb arvesse võtta naiste ja kõige ebasoodsamas olukorras oleva elanikkonna vajadusi ja teadmisi;\n25. toonitab, et tähtis on hinnata loodusvarade, loodusliku kapitali ja ökosüsteemiteenuste tegelikku väärtust, mille juures ei tohi aga looduslikke süsteeme taandada toorainele; nõuab loodusliku kapitali arvestuse sisseseadmist ning selle lülitamist raamatupidamisarvestusse ja poliitilistesse otsustusprotsessidesse;\n26. on seisukohal, et tööstusriikidel on kohustus toetada arenguriike nende arenguteel ning aidata neil vältida samade vigade tegemist, mis on seotud loodusvarade ja mittesäästva arenguga;\n27. rõhutab, et loodusvarade kaevandamine ja kasutamine mõjutab oluliselt keskkonda ja kohalikke kogukondi; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks Rio+20 tippkohtumisel toimuvatesse aruteludesse ja läbirääkimistesse keskkonnaga ja kogukondadega seotud väliskulude sisestamise kontseptsiooni;\n28. rõhutab pakilist vajadust tegeleda nappivate loodusvarade, näiteks toorainetega, nende säästva kasutamise ja ringlussevõtu võimalustega, kuid ka tõhustada teadusuuringuid loodusvarade tõhusa kasutamise tehnoloogiate valdkonnas ning parandada nende tehnoloogiate kättesaadavust ja levitamist;\n29. rõhutab, et Rio+20 tippkohtumine peab uuendama oma kohustust edendada vee säästvat majandamist, kuna vesi on avalik hüve; on seisukohal, et vastavate rahvusvaheliste partnerluste sisseseadmine võib aidata seda eesmärki saavutada, eelkõige kliimamuutusega kohanemisprogrammide abil, mille eesmärk on koguda vett seal, kuhu see sajab;\n30. rõhutab, et vastavalt ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsioonile kuulub juurdepääs joogiveele inimõiguste hulka ja selle resolutsiooni kohaselt on vee kaitse eriti oluline, kuna kliimamuutused mõjutavad veevarusid tugevasti ning see võib viia kättesaadava vee, eriti joogivee kvaliteedi ja hulga vähenemisele;\n31. palub Rio+20 tippkohtumisel kindlustada, et kogu maailmas tagataks inimõigus veele ja kanalisatsioonile;\n32. toonitab jõgikondade integreeritud majandamise tähtsust ning nõuab, et tugevdataks poliitikat vee kättesaadavuse, vahetuse, kvaliteedi ja tõhususe suurendamiseks ning riikidevahelise koostöö tegemist piiriüleste vesikondade puhul;\nMerekeskkond ja ookeanid\n33. rõhutab vajadust parandada merekeskkonna, mere bioloogilise mitmekesisuse ja ookeanide haldamist ja tugevdada nende kaitset; on seisukohal, et mered ja ookeanid peavad koos kliima ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega saama üheks Rio raamistiku alussambaks;\n34. kutsub üles alustama Rio+20 tippkohtumisel eraldi läbirääkimisi, et võtta vastu rahvusvahelised õigusaktid järgmistel eesmärkidel:\nkontroll merede ja ookeanide maismaalt pärineva saastamise üle,\ninimtegevuse säästev haldamine ja hindamine piirkondades, mis jäävad siseriiklikust jurisdiktsioonist väljapoole, ning –\nmere bioloogilise mitmekesisuse kaitse, merekaitsealade loomine ja tunnustamine rahvusvahelistes vetes.Selliste vahenditega tuleks luua õiguslik raamistik mitmeotstarbeliste merekaitsealade, keskkonnamõju hinnangute ning geneetiliste ja muude ressursside kasutamisest saadava tulu õiglase jaotamise jaoks. Nendega tuleks luua ka järelevalve- ja jõustamismehhanismid;\n35. nõuab mere ökosüsteemi ülemaailmse seiresüsteemi kiiret loomist, et jälgida mere ökosüsteemide ja kalavarudega toimuvaid muutusi;\n36. on seisukohal, et tuleb jõuliselt pühenduda kalavarude säästvale majandamisele, eelkõige järgmiste meetmete abil: jätkusuutlike püügikavade kasutuselevõtmine, tagades taaskinnitatud poliitilise kohustuse rakendada rahvusvahelisi kokkuleppeid mere elusressursside kaitsmise ja säästva majandamise puhul; sõlmides kokkuleppe rakendamise analüüsimisprotsessi kohta tagamaks, et kalandusorganisatsioonidel on lubatud tegutseda vaid juhul, kui neid juhitakse vastavalt rahvusvahelistele kohustustele; ning tugevdades piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioone ning juurutades häid tavasid institutsioonide, läbipaistvuse ja vastutuse, järelevalve ja jõustamismehhanismide osas;\n37. nõuab tungivalt ettevaatusprintsiibi ja ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohaldamist iga elukeskkonda mõjutava tegevuse puhul;\n38. viitab fossiilsete energiaallikate, näiteks nafta, maagaasi ja kivisöe süvenevale nappusele; kordab taas, et need süvendavad kasvuhoonegaaside mõju ning et tuleks hinnata mittetavapäraste allikate mõju, pidades silmas keskkonda ja tootlikkust;\n39. hoiatab nafta otsimise ja puurimise eest avamerel sellistes tundliku keskkonnaga piirkondades nagu Arktika, et lihtsustada rahvusvahelisel tasandil üleminekut süsinikuvaba energia tootmisele, ning ei poolda nafta tootmist õliliivadest ja põlevkivist;\n40. toonitab, et üleminek rohelisele majandusele eeldab energeetikasektori põhjalikku ümberkorraldamist, et edendada taastuvenergiat ja energiatõhusust ning ka energia üldist kättesaadavust ka vaestele, ning toetada elektrisüsteemi tõhustamist eriti vähimarenenud riikides; rõhutab taastuvenergia tehnoloogia ja (valdkonnaülese) tehnoloogia ja vastava oskusteabe edastamise vajalikkust eelkõige selleks, et toetada taastuvenergia kasutamist väikeses ulatuses ja kohalikul tasandil;\n41. taastuvenergia kasutamise ja energiatõhususe suurendamiseks kogu maailmas nõuab ülemaailmseid sihteesmärke ja meetmeid;\n42. arvab, et taastuvenergia ja energiatõhusus võivad aidata kliimamuutust leevendada, soodustada sotsiaalset ja majandusarengut, suurendada varustuskindlust ning tuua kasu keskkonnale ja inimeste tervisele;\n43. palub Rio+20 tippkohtumisel kindlustada biokütuste ja bioenergeetiliste toodete jätkusuutlikkuse tagamine ja rõhutab sellega seoses, et tuleb täielikult järgida inimõigusi ja keskkonnakaitse nõudeid;\n44. on seisukohal, et asjaolu, et LULUCF kasutab praegu kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestamisel lühikesi ajavahemikke, õõnestab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel tehtud edusamme; nõuab nimetatud meetodi läbivaatamist, et kaitsta looduslike ökosüsteemide kohanemisvõimet;\n45. on seisukohal, et energiavarustuse väliskulud peaksid kajastuma energia hinnas;\n46. tuletab meelde, arvestades Fukushima katastroofi, et on hädavajalik tagada ELis kõrgeimal tasemel tuumaohutus ja edendada neid nõudeid rahvusvahelisel tasandil;\nPõllumajandus ja toiduga kindlustatus\n47. rõhutab, et normidele vastava ja tervisliku toidu kättesaadavus on põhiline inimõigus, ning seetõttu nõuab kindlate, kooskõlastatud meetmete võtmist inimese tekitatud nälja peamiste põhjuste vastu ning arenguriikides sõltumatuse tagamist toiduainetega varustamisel;\n48. rõhutab seoses vaesuse kaotamisega pakilist vajadust edendada väiksemahulist, säästvat, ökoloogilist põllumajandust ning tunnistab, et sobivad vähese keskkonnamõjuga polüfunktsionaalsed põllumajandussüsteemid, mille puhul tegeletakse traditsioonilise seemnekasvatusega, on juba olemas ja neid tuleks edendada;\n49. on seisukohal, et loomakasvatussektor on rohelise majanduse oluline osa, et humaansete ja jätkusuutlike karjakasvatustavade rakendamine on ülimalt tähtis ning et elatusvõimaluste täiendamisel ja kindlustamisel on kliimamuutuse mõju vähendamisel oluline roll, eriti arenguriikides ja maapiirkondades;\n50. jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt tuleks tugevdada praeguseid, mitmepoolsetele (näiteks FAO) meetmetele tuginevaid säästva põllumajanduse edendamise algatusi, piirkondlikke, riiklikke ja kohalikke ettevõtmisi (näiteks mahepõllundust ja kõrge loodusliku väärtusega põllundust, energiatõhusaid kasvuhooneid, säästvaid loomapidamishooneid, täppispõllumajandust, CO2\nsuhtes neutraalset põllumajandusettevõtlust, biomassi ja sõnniku fermenteerimist) ja äritegevust, ning et lisaks tuleks toiduga kindlustatuse komitee egiidi all käivitada uusi algatusi ja partnerlusi, et muuta toidu tootmine ja tarbimine jätkusuutlikumaks, tugevdada kogukondi ja vähendada nälga;\n51. nõuab ülemaailmseid meetmeid tooraineturu läbipaistvamaks muutmiseks ning toidu järske hinnakõikumisi ja neile järgnevaid ülemaailmseid toidukriise põhjustavate finantsspekulatsioonide peatamiseks, võttes vastu õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitused; võtab murelikult teadmiseks ülemaailmse suundumuse, et välismaised majandusüksused ostavad arenguriikides suures koguses maad kokku; rõhutab vajadust tagada väiketalunike ja põliskogukondade toiduga kindlustatus ja kaitsta nende õigusi;\n52. peab kahetsusväärseks, et kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsiooniga seotud läbirääkimiste ja kohustuste osas liigutakse edasi aeglaselt; on seisukohal, et muld on napp ressurss ning pinnasekahjustused ja maakasutuse muutumine nõuavad ülemaailmseid vastuabinõusid; nõuab konkreetseid samme, tõhusaid meetmeid ja järelevalvet eriti seoses biokütuste tootmisega;\n53. toonitab, et eluliselt tähtis on kasutada täielikult ära väiketootjate ja peretalumajapidamiste potentsiaal, sest nemad toodavad enamiku maailma toiduvarudest ning vajavad eritoetust tootmise ja turulepääsu jaoks;\n54. rõhutab, et põllumajanduse valdkonnas on vaja rakendusuuringuid ja innovatsiooni, et edendada säästvaid lahendusi, nagu täppispõllumajandus, mis vähendab vajadust niisutuse ja taimekaitsevahendite järele;\n55. ühineb FAO, IFADi, IMFi, OECD, ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi, WFP, Maailmapanga, WTO, IFPRI ja ÜRO kõrgetasemelise rakkerühma soovitustega G20 riikidele, et nad kaotaksid riiklikud sätted, millega toetatakse või edendatakse biokütuste tootmist või tarbimist, vähemalt seni, kuni on kehtestatud tagatised, mis kaotavad konkurentsi toidutootmisega ning käsitlevad bioloogilist mitmekesisust ja kliimakaitset;\n56. rõhutab, et metsade hävitamine ja nende olukorra halvenemine toovad kaasa keskkonnaga seotud ja sotsiaalse kahju, mida on raske heastada – näiteks veeolude pikaajaline kahjustamine, steppide kujunemine, kõrbestumine, kliimamuutus ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, maapiirkondade vaesus ning konfliktid maa, ressurssidele juurdepääsu, õiguste ja eeliste pärast, mille majanduslikud kogukulud ületavad kordades kaitse- ja parandusmeetmete kulusid; on seisukohal, et Rio+20 tippkohtumise eesmärk peaks olema tagada kaasav metsade majandamine, aus ja õiglane tulu jagamine ning metsade ülemaailmne kaitse ja säästev kasutamine;\n57. juhib tähelepanu vajadusele edendada säästvat metsamajandust ja võidelda metsaraadamise vastu, muu hulgas sulgedes turud ebaseaduslikult ja mittesäästvalt raiutud puidule; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb luua valitsuse, kohalike elanike ja põliselanike rühmade, kodanikuühiskonna ja erasektori vahelised partnerlused; 58. rõhutab seoses sellega vajadust täita Nagoya kohustus vähemalt pooles ulatuses ning võimaluse korral tuua 2020. aastaks nulli lähedale looduslike elupaikade, sh metsade hävimise määr;\n59. arvab, et raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamise (REDD+) vahendi ülesehitus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames peab tagama üldiste metsakaitse eesmärkide ja sihteesmärkide tunnustamise ja nende täitmisse panustamise ja et tuleks näiteks välja arendada spetsiaalne infrastruktuur satelliidi kaudu ja kohapeal toimuvaks järelevalveks, et hinnata süsiniku kogumist kaitsealuses metsas, samuti inimõiguste ning bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni asjaomaste sätete austamise; seepärast nõuab suuremat läbipaistvust asjaomaste vahendite eraldamisel ning tugevamat järelevalvet; rõhutab, et REDD+ mehhanismi ülesehitus peaks tagama märkimisväärse kasu bioloogilisele mitmekesisusele ning hädavajalikud ökosüsteemiteenused lisaks kliimamuutuse leevendamisele ning see peaks aitama tugevdada metsast sõltuvate inimeste, eriti põliselanike ja kohalike kogukondade esindajate õigusi ja parandada nende elatustaset;\n60. väljendab muret uue metsakoodeksi pärast, mille Brasiilia senat kavatseb vastu võtta ning mis suurendab metsade hävitamist Brasiilia Amazonase piirkonnas ja takistab seega rahvusvahelisi jõupingutusi, mida tehakse kliimamuutuse leevendamiseks; 61. nõuab tungivalt, et korraldajamaa Brasiilia võtaks selge kohustuse kaitsta Amazonase metsa ning teeks lõpu keskkonnakaitsega tegelevate kodanikuühiskonna esindajate kuritegelikule tagakiusamisele;\n62. palub komisjonil teha Rio+20 tippkohtumise ajaks kättesaadavaks uuringu, milles hinnatakse ELi toidu- ja tarbekaupade tarbimise mõju metsade hävitamisele; nõuab, et uuringus hinnataks ka ELi praeguse poliitika ja õigusaktide mõju metsade hävitamisele ning visandataks uued poliitilised algatused tuvastatud mõjuga tegelemiseks;\nKemikaalid ja ohtlikud ained\n63. toetab komisjoni seisukohta, et käes on aeg kehtestada senisest jõulisem ja ühtsem kemikaalide ja ohtlike ainete kasutamise juhtimise rahvusvaheline kord ning et Rio+20 tippkohtumine peab võtma suuna selle eesmärgi täitmisele, nõudes, et ELi REACHi õigusaktid oleks mudel, mille võtaksid kasutusele võimalikult paljud riigid;\n64. juhib tähelepanu sellele, et lisaks keskkonnamõjude minimeerimisele loob hea jäätmekäitlus ka taaskasutatavaid ja ringlussevõetud materjale ning töökohti;\n65. rõhutab, et paljusid materjale, mis praegu ladestatakse prügilasse, põletatakse või millel on negatiivne mõju keskkonnale ja kohalikele kogukondadele, saab taaskasutada ja ringlusse võtta; rõhutab, et nende materjalide ringlussevõtuks tuleb tõsiselt pingutada, et anda lisandväärtust kohalikule kogukonnale uute töökohtade ja innovatsiooni abil, ja et ringlussevõtt ja taaskasutamine hoiavad ära looduslike elupaikade ja kohaliku kogukonna hävitamise;\nTurge stimuleerivate tingimuste kujundamine ja investeerimine inimkapitali 66. rõhutab vajadust integreerida bioloogiline mitmekesisus, ökosüsteemiteenused ja loodusvarad rahvamajanduse arvepidamisse ning arengut ja vaesuse kaotamist käsitlevatesse kavadesse ja strateegiatesse;\nKeskkonda kahjustavad toetused\n67. rõhutab pakilist vajadust tegeleda keskkonda kahjustavate toetuste küsimusega ning arendada välja ja rakendada positiivsed stiimulid bioloogilisest mitmekesisusest kasu saamiseks ja selle säilitamiseks;\n68. väljendab sellega seoses heameelt, et ühise põllumajanduspoliitika reformiettepanekute puhul pööratakse suuremat tähelepanu ühise põllumajanduspoliitika rohelisemaks muutmisele;\n69. kutsub Rio+20 tippkohtumist üles käivitama riikide kaupa rea omavahel kooskõlastatud meetmeid, mille eesmärk on kooskõlas Nagoya kohustustega välja selgitada kõik keskkonda kahjustavad toetused ja 2020. aastaks neist järk-järgult loobuda;\nÕigusaktid ja turupõhised vahendid\n70. rõhutab, et riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil õigusaktide kasutamine koos turupõhiste vahenditega etendab tulevikus meie ühiskonna üldise jätkusuutlikkuse suhtes keskset osa; rõhutab sellega seoses, et on vaja kiiresti tegelda rahvusvahelise laevanduse ja lennunduse kliimamõjuga, ning juhib tähelepanu ELi näitele ja tema 20-20-20 eesmärkidele, aga ka tema edumeelsele keskkonnapoliitikale ja standarditele laiemalt;\n71. rõhutab, et on vaja selget, usaldusväärset ja terviklikku reguleerivat raamistikku, et majandusüksuste lähenemisviis nihkuks tõhusa, vastutustundliku ja rohelise majanduse suunas;\n72. nõuab finantstehingumaksu kehtestamist rahvusvahelisel tasandil;\n73. rõhutab, et eelarvereformid eesmärgiga nihutada maksukoormust tööjõu asemel ressursikasutuse ja saastamise maksustamisele võivad anda kõigile kasuliku tulemuse nii tööhõive kui ka keskkonna seisukohalt, sest see muudab ressursitõhususe, ringlussevõtu ja taaskasutuse atraktiivsemaks ning seeläbi võimaldab uusi töökohti luua;\n74. palub, et komisjon edendaks keskkonnaküsimuste kaasamist rahvusvahelistesse kaubandusläbirääkimistesse; Rahastamine 75. rõhutab, et ülemaailmne nihe rohelise majanduse suunas eeldab mahukaid rahalisi investeeringuid; toonitab, et üksnes avaliku sektori vahenditest ei piisa ning et avalik rahastamine peab käivitama ja võimendama palju suuremaid erainvesteeringuid; rõhutab vajadust edendada innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid, parandades juurdepääsu ka rahastamisele;\n76. rõhutab Rio+20 tippkohtumist soovitama reformida praeguseid rahastamisstrateegiaid ning luua vastavalt vajadusele uusi avaliku ja erasektori partnerlusi ja rahastamisskeeme; 77. arvab, et arengumaad vajavad pikaajalist stabiilset rahalise abi, suutlikkuse arendamise ja tehnosiirde raamistikku, et edendada säästvat arengut ja et nad saaksid tööstusriikide järgitud energia- ja süsinikumahukat arenguetappi vältida;\n78. palub Rio+20 tippkohtumisel tugevdada meetmeid ja suurendada kättesaadavaid vahendeid ülemaailmse keskkonnaohu leevendamise ja katastroofiohu vähendamise mehhanismide jaoks;\n79. toonitab, et ametlikku arenguabi, sealhulgas selliste arengukohustuste alternatiivsete meetmete nagu OECD riigi programmikohase abi või riigi arenguindeksi kasutamist tuleks paremini jälgida, et tagada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete täitmine ning panus aastatuhande arengueesmärkide, samuti laiemalt rohelise majanduse eesmärkide saavutamisse;\n80. vaeseimatele riikidele tüüpilise omakapitali nappuse kaotamiseks peab ülitähtsaks, et uuenduslikud rahastamisviisid oleksid neile kättesaadavad;\n81. nõuab, et jälgitaks rahastamise mõju soolisele tasakaalule, et tagada soolist mõõdet arvestav rahastamine;\nKodanike õiguste suurendamine\n82. peab ülimalt tähtsaks jätkuvalt suurendada kodanike õigusi keskkonnajuhtimisel ning nõuab Rio+20 tippkohtumiselt edasiminekut Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte tulemusliku ülemaailmse elluviimise tagamisel; on seisukohal, et pärast enam kui 10 aastat kestnud Århusi konventsiooni ellurakendamist on ELil olulisi kogemusi, mida rahvusvahelistes aruteludes jagada;\n83. nõuab, et Århusi konventsiooni sätteid laiendataks väljapoole ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ülemaailmse konventsiooni abil või avades Århusi konventsiooni ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mitte kuuluvatele osapooltele;\n84. soovitab säästvat arengut edendava poliitika elluviimisel terviklikku lähenemisviisi inimõiguste põhimõtete austamisele; rõhutab, et tuleb piisaval määral kaitsta rahvaid, keda kliimamuutus kõige enam mõjutab;\n85. rõhutab, et reguleeriv vahend saab olla edukas ainult juhul, kui sellega kaasnevad teave ja haridus; on lisaks seisukohal, et väärtuste ja käitumise muutmine alt-üles-lähenemisviisides on äärmiselt tähtis, ning nõuab konkreetselt algatusi, mis mobiliseerivad noori inimesi, kuna see on järgmine põlvkond, keda meie tegevuse tagajärjed mõjutavad;\n86. rõhutab vajadust toetada kõigis riikides haridus- ja koolitusprogramme, eriti neid, mis on suunatud noortele; usub, et uute oskuste edendamine aitab luua uusi töökohti ülemaailmsel tööturul, millel on positiivne sotsiaalne mõju;\n87. juhib tähelepanu uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni tähtsusele ning teadusliku ja tehnilise koostöö vajalikkusele;\n88. tunnistab, et tehnoloogiline innovatsioon, tehnoloogia hindamine ja tehnosiire on ökoloogiliste, sotsiaalsete ja majandusprobleemide lahendamiseks esmatähtis; toonitab aga samas, et tehnoloogia areng ei saa olla keskkonnaprobleemide või vaesuse kaotamise küsimuse ainuke lahendus;\n89. rõhutab, et innovatsioon ei tähenda ainult tehnilist innovatsiooni – sotsiaalne innovatsioon annab uusi ja tõhusaid lahendusi pakilistele sotsiaalsetele vajadustele ning selliseid lahendusi loovad üksikisikud või organisatsioonid ühiskondliku kohustusena, mis ei pruugi olla tingimata kommertslik kohustus; rõhutab veel, et sotsiaalne innovatsioon pakub kodanikele igas rollis võimalust parandada oma töö- ja elukeskkonda, millega saab tugevdada kodanikuühiskonda kõikjal maailmas, ning see pakub võimalust edendada kodanikuühiskonna osalemist loodusvarade kaitses ja säästvas kasutamises;\n90. väljendab vastuseisu ulatuslikku kliimakujundamist käsitlevatele ettepanekutele;\n91. tuletab meelde, et põliselanike ja kohalike kogukondade teadmiste, innovatsiooni ja tavade kaitse kuulub algse Rio tippkohtumise kokkuleppe juurde ning et need pakuvad läbiproovitud, turvalisi ja paindlikke võimalusi loodusega koos toimida;\n92. rõhutab, et uute ja tekkivate tehnoloogiate juurutamine ei tohi ohustada vaesuse kaotamise ning õiglase ja säästva arengu eesmärke; rõhutab, et tehnoloogiatel tehnoloogiatel võib olla erinev ökoloogiline, sotsiaalne ja majanduslik mõju ning ilma vajaliku kontrollita võivad mõned tehnoloogiad viia loodusvarade, näiteks vee, maa ja biomassi mittesäästvale kasutamisele, suurendada vaesust ja anda muid sotsiaalselt kahjulikke tagajärgi;\n93. toetab seepärast Bali tehnoloogilise abi ja suutlikkuse suurendamise strateegilist kava keskkonnaga seotud tehnoloogia osas, samuti keskkonnaohutu tehnoloogia hindamise ja edasiandmise eesmärke; palub luua ÜRO süsteemi raames suutlikkus oluliste uute tehnoloogiate kontrollimiseks ja hindamiseks ning nende kohta teabe jagamiseks, mis on olulised selleks, et integreerida laiem säästvuse mõiste ning edendada toodete ja protsesside säästvat arengut kõikides valdkondades;\n94. nõuab kiiresti uuringute korraldamist, et arendada välja selline mõõtesüsteem, mille abil saaks hinnata edusamme õigluse ja säästva arengu suunas;\n95. toonitab, et Rio+20 tippkohtumine peaks andma alternatiivse, mitte üksnes SKP-d hõlmava mudeli majanduskasvu ja heaolu mõõtmiseks, mis toetuks sellistele algatustele nagu integreeritud keskkonnamajanduslik arvepidamise süsteem (SEEA), inimarengu indeks ja OECD ühiskondade progressi mõõtmise projekt; rõhutab, et see on vajalik arengu mõõtmiseks kõige laiemas mõttes, nii majanduslikku, ökoloogilist kui ka sotsiaalset mõõdet hõlmavalt; nõuab seepärast selgete ja mõõdetavate näitajate kasutusele võtmist, mille juures arvestatakse kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse, ressursitõhususe ja sotsiaalse kaasatusega;\n96. nõuab laiaulatuslikku arutelu nende näitajate kasutusele võtmise üle avaliku ja erasektori arengu enamkasutatud rahvusvahelistes hindamisprotsessides;\n97. nõuab, et taseme säilitamise põhimõtet rakendataks keskkonnakaitse ja põhiõiguste puhul;\nJuhtimise parandamine ja erasektori kaasamine 98. rõhutab pakilist vajadust parandada säästva arengu juhtimist;\n99. on seisukohal, et ÜRO Keskkonnaprogrammi tuleb ÜRO süsteemis tugevdada, näiteks kujundades ÜRO Keskkonnaprogrammi ümber ÜRO spetsialiseeritud asutuseks (nagu Rahvusvaheline Tööorganisatsioon), kuna see oleks parim viis rahvusvahelise keskkonnajuhtimise parandamiseks ja ülemaailmse säästva arengu suunas liikumiseks; osutab sellega seoses kõikidele Helsinki-Nairobi Outcome'i raportis nimetatud võimalustele;\n100. nõuab, et ÜRO Keskkonnaprogrammi egiidi all loodaks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eeskujul uurimisrühm, mille ülesandeks oleks uurida ja hinnata valdkonnaüleselt uusimat bioloogilise mitmekesisuse ja säästvuse seisukohast olulist teaduslikku, tehnilist ja sotsiaalmajanduslikku teavet kõikjalt maailmast;\n101. kordab oma ettepanekut luua rahvusvaheline keskkonnakohus, et muuta ülemaailmsed keskkonnaalased õigusaktid kohustuslikumaks ja jõustatavamaks, või vähemalt rahvusvaheline asutus, nt vahendajavolitustega ombudsman;\n102. kutsub Rio+20 tippkohtumist üles käivitama strateegiat erinevate mitmepoolsete keskkonnalepingute sidususe suurendamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust koordineeritud lähenemisviisi järele kolme Rio konventsiooni (bioloogiline mitmekesisus, kliimamuutus ja kõrbestumine) osas, sest need on tihedalt seotud, toimivad samades ökosüsteemides ja käsitlevad üksteisest sõltuvaid küsimusi;\n103. rõhutab vajadust kaasata rakendamisprotsessidesse ülemaailmsed, riiklikud ja kohalikud osalejad;\n104. rõhutab vajadust tõhustada rahandus-, majandus-, arengu- ja keskkonnaministrite ja teiste kaasamist säästva arengu poliitikasse;\n105. kutsub Rio+20 tippkohtumist üles jõulisemalt kaasama peamisi sidusrühmi, sealhulgas erasektorit; rõhutab, et olulist osa peavad etendama ärimaailm, kodanikuühiskond ja põlisrahvaste kogukonnad; 106. rõhutab, kui tähtis, on, et sisuliste tulemuste saamiseks arengumaades ja arenenud riikides teeksid äriringkonnad ja kodanikuühiskond omavahel koostööd;\n107. rõhutab kodanike kaasamise tähtsust; nõuab teadlikkuse tõstmist ja paremat teavitamist säästva tarbimise küsimustes, et muuta käitumist ja väärtushinnanguid ja soodustada vastutustundlike otsuste tegemist;\n108. rõhutab vajadust meetmete järele, mis aitaksid muuta käitumist säästva tarbimise mudeli suunas;\n109. toonitab, et kõigil peamistel sidusrühmadel peaks olema täielik, vaba ja õiglane juurdepääs kõigile Rio+20 tippkohtumisega seotud läbirääkimistele, istungitevahelistele ja ettevalmistavatele nõupidamistele;\n110. arvab, et parlamendi esindajad peaksid olema kõnealuse konverentsi küsimustes aktiivsed; ideaaljuhul peaks Euroopa Parlament olema konverentsiga ametlikult seotud ja talle tuleks anda komisjoni delegatsiooniga võrdväärne staatus või vähemalt samasugune staatus, nagu tal on olnud muudel konverentsidel;\n111. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.\nViimane päevakajastamine: 7. jaanuar 2013Õigusalane teave


Pitsabaar otsib lillevarast - Saarte Hääl\n– 12/06/2015Rubriik: Maakond\nJ.R Pizza & Burger otsib naist, kes eelmise nädala neljapäeva õhtul kella üheteistkümne ajal võttis pitsabaari terrassilt kaasa lilled.\nLilled oli sinna samal päeval toonud J.R Pizza & Burger omanik Jukka Ruohonen. “Ma olin need samal päeval sinna pannud ja juba öösel viidi lilled ära,” rääkis Ruohonen. Kolme potti, kuhu lilled istutatud olid, lillevaras kaasa ei võtnud.\nTurvakaamera lindistuselt (fotol) võis näha, et varastatud lillede transportimiseks oli naisel koguni kott kaasa võetud.\nEile postitati pitsabaari Facebooki lehele ka kaks pilti lilled kaasa võtnud inimesest. Lisaks anti teada, et baar ootab pildil oleva isiku kohta vihjeid. Samuti märgiti, et kui inimene end ise ära tunneb, võiks ta endast märku anda, et asi ära klaarida.\nJukka Ruohonen selgitas, et tal lihtsalt ei olnud varem aega selle küsimusega tegeleda ja seetõttu saigi postitus tehtud nädal pärast intsidenti.\nRuohonen tõdes, et küsimus pole rahalises kahjus, vaid põhimõttes. Pitsabaari terrassil ilutsevad juba uued lilled. Ööseks neid siseruumidesse varju ei viida. «Loodame, et inimesed võtavad mõistuse pähe,” arvas Ruohonen, et selleks ei ole vajadust.\nPolitseid juhtunust ei teavitatud. “Ma mõtlen, et neil on targematki teha,” sõnas Ruohonen.\nLisatud: 12.06.2015 / 08:14\nEi jõudnud 3 lillepõõsast osta või?!?\nEks jätnud juuksevärv ostmata üks kord ja oleks lilled ilma varastamata olemas olnud. Aga see on ilmselt elustiili küsimus.\nUskumatu mats on see naiskodanik igathes küll.\nArtikli autorile: Lehekülg pikka juttu 3 lillepõõsa vargusest on ka imelik lugeda (nagu maailma lõpp oleks nüüd omanikul käes). Piisanud oleks pildist ja asja lühikirjeldusest.\nLisatud: 12.06.2015 / 13:05\nKas see lille varas pole mitte maxsima koristaja kelle tatokas käe peal on ja mõõda saali seikleb.\nLisatud: 12.06.2015 / 16:13\nsee ju laugu küla piret\nLisatud: 12.06.2015 / 20:20\nOnjah see maxima koristaja .\nLisatud: 12.06.2015 / 21:37\nnoor tüdruk ju\nLisatud: 12.06.2015 / 21:38\nkoristaja tatuuga käepeal\nLisatud: 12.06.2015 / 21:40\ntoo Marina äkki ole\nLisatud: 20.06.2015 / 00:10\nJukka Ruohonen, omanik , kes räägib siin mingitest põhimõtetest. Ise kasutab ära 70 aastast südamehaiget meest, üürides temalt garaazi, eesti raha ajast 100 krooni kuu. Praeguseks juba üle aasta maksmata ( eurodes 8 eurikuu), teine inimene oma lahkuses ja headuses, andis lepinguta, heas usus ja odavalt kasutada oma kinnisvara. Tänaseks päevaks ei ole vanal mehel teadagi olnud, et on vahetunud pitsabaari aadress ( vanast kohast sai ta sularahas kätte need kopikad, mida ta ise pidi taga ajama, inimesi otsima jne) Ütlete, et idioot, miks andis, aga näe, on ikka häid inimesi veel, kes ei soovi teisi nöörida. Nüüd, kui vana inimene on haige ja liikumisvõimetu, on härra omanikarvamusel, et kui papi teda ei leia, ei ole vajadust ka teda ise otsida, et maksta tekkinud võlg või loobuda garaaziboksist. MINA, tema tütar, üritasin saada töötajate kaudu omaniku telefoni numbrit, et anda teada, et garaazi eest edaspidi võtan tasu mina, kui volitatud isik…kuuldes, et üüripinna küsimuses soovin kontakti, keelduti seda jagamast. Teen veidi aja pärast artikli lehte, mismoodi ühest heatahtlikust inimesest üle sõidetakse, ei suuda isegi 8 eurot kuus maksta??? Kallid inimesed, garaazi boksi üür algab tänasel päeval 60 eurost. Kas ma kingin soomlasest aferistile midagi? Vaevalt küll


Privaatsustingimused reguleerivad isikuandmete töötlemist ja küpsiste kasutamist City Property OÜ (edaspidi Cityproperty) veebilehel https://cityproperty.ee (edaspidi veebileht).\nKasutajad on kõik isikud, kes külastavad veebilehte, tarbivad teenuseid või edastavad Citypropertyle omalt poolt infot. Näiteks artiklite lugemine, teenuste tellimine või Citypropertyga meili teel ühenduse võtmine.\nTeenused on kõik Cityproperty poolt pakutavad tasuta ja tasulised tooted ja teenused.\nCityproperty kogub veebilehe kaudu alljärgnevaid kasutajate isikuandmeid järgnevalt kirjeldatud viisidel:\nCityproperty kasutab isikuandmeid:\nCityproperty kasutab veebilehe külastatavuse statistikat veebilehe kasutajakogemuse parendamiseks ja efektiivsemaks turundamiseks.\nKolmas isik on Cityproperty lepingupartner, kes töötleb isikuandmeid ja kelle toote või teenuse abil pakub Cityproperty kasutajale teenuseid.\nCityproperty võib igapäevaseks tegevuseks kasutada kolmandaid isikuid, kes pakuvad:\nLisaks eelnevas punktis nimetatud kolmandatele isikutele, edastab Cityproperty kasutaja isikuandmeid koostööpartneritele. Seda vaid ulatuses, mis on vajalik kasutajale teenuse osutamiseks.\nCityproperty säilitab isikuandmeid nii kaua, kuni see on eesmärgi täitmiseks või seadusest tulenevalt vajalik. Näiteks raamatupidamisandmeid säilitatakse 7 aastat majandusaasta lõppemisest, meililistis olevat e-maili aadressi aga seni, kuni kasutaja avaldab soovi see sealt eemaldada.\nCityproperty rakendab kõiki mõistlikke meetmeid töödeldavate isikuandmete kaitseks. Juurdepääs isikuandmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel ning kõikide kasutajate isikuandmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset informatsiooni.\nOma õiguste kasutamiseks tuleb kasutajal saata e-posti aadressile info@cityproperty.ee vastavasisuline sooviavaldus.\nKui kasutaja kuulub Cityproperty meililisti, on tal võimalik kustutada end meililisti nimekirjast ja loobuda edasistest kirjadest e-kirja lõpus oleva lingi kaudu.\nCityproperty veebilehel kasutatakse küpsiseid, eesmärgiga tagada parem kasutajakogemus ja efektiivsem turundustegevus ning koguda kasutusstatistikat.\nKasutades Cityproperty veebilehte, nõustub kasutaja küpsiste kasutamisega käesolevas korras kirjeldatud viisil.\nKasutusstatistika kogumiseks kasutab Cityproperty Google Analytics teenust, kogudes andmeid külastatud alalehtede, külastusaja, külastuste arvu, kasutatavate seadmete, sisenemiskanalite ja muu statistika kohta.\nCityproperty jätab endale õiguse muuta privaatsustingimusi ühepoolselt ja ette teatamata, eesmärgiga kindlustada nende vastavus seadustele. Privaatsustingimused on oma uusimas versioonis alati veebilehel saadaval.\nKõigi privaatsustingimuste ja andmetöötluse kohta tekkivate küsimustega palume võtta meiega ühendust aadressil info@cityproperty.ee.


Mastermind toob ahhaa-efekti - Sekretar\nMastermindi grupis kogetakse ridamisi ahhaa-efekti. Avaram maailmapilt tagab aga ka parema elukvaliteedi, kirjutab kuukiri Juhtimine.\n“Kohvikus sõpradega kokkusaamine ei ole pooltki nii tõhus kui mastermind’i regulaarsed kohtumised vastavalt struktuurile,” rääkis mõttetreener Helina Mägi. Kursustel keskendutakse teadlikkuse ja arusaamise tõstmisele ning mahukam teadmistepagas tagab kahtlemata suurema edu mis tahes valdkonnas, märkis ta.\n“Võib tunduda klišeena, kuid teadlikkust võib võrrelda pidevalt meie ümber suureneva ruumiga. Kui praegu teame vaid seda, mis toimub ühes toas, on meie valikud piiratud. Kuid kui teadlikkus tõuseb, teame ka seda, mis toimub kogu majas, siis juba aias, riigis ja loodetavasti saabub aeg, mil saame täielikult aru sellest, mis toimub kogu maailmas,” rääkis Mägi. Avaram maailmapilt tagab teadagi ka parema elukvaliteedi.\nLoomulikult on kergemad ja raskemini avatavad teemad, kuid mastermind ei sea käsitlemispiiranguid. Mägi sõnul keskendub oma gruppides elu printsiipidele ja osalejate eesmärkidele – kuidas iseennast juhtida ja tulemusi luua. “Millisest valdkonnast on pärit inimese eesmärk, ei oma rolli, sest mastermind’i põhieeldus on, et õiged vastused on peidus inimeses endas,” kinnitas Mägi.


1. tüüpi diabeet on elukestev haigus, mis vähendab organismi võimet muuta glükoosi energiaks. Enamasti avaldub 1. tüüpi diabeet varakult ja diagnoositakse lapsepõlves.\nHaiguse vallandab see, kui immuunsüsteem ründab pankreaserakke, mis toodavad insuliini ehk hormooni, mis aitab rakkude tarbeks muuta glükoosi energiaks. 1. tüüpi diabeeti põdevad inimesed ei jääks ilma igapäevaste insuliinisüstideta ellu.\nLähtudes pea sajandipikkusest kogemusest diabeedi ravivõimaluste väljatöötamisel, liiguvad meie teadlased uurimisvaldkonna esirinnas, et vähendada näiteks insuliinisüstide arvu, mis on vajalikud tõhusa glükeemilise kontrolli tagamiseks ja madala veresuhkru (hüpoglükeemia) juhtude ärahoidmiseks.\nMeie lõppeesmärk on leida viis 1. tüüpi diabeedi väljaravimiseks. Teeme teadustööd regeneratiivse meditsiini valdkonnas, näiteks ravis tüvirakkudega, mis võib ühel päeval aidata täielikult alistada 1. tüüpi diabeedi.\nVere glükoosisisalduse normis hoidmine aitab ennetada tüsistuste teket. Samuti kaitseb see 1. tüüpi diabeeti põdevaid inimesi hüpoglükeemiate eest.\nInsuliinravi eesmärk on tekitada insuliinivastus, mis sarnaneb nii palju kui võimalik terve inimese organismi insuliinivastusega. See aitab 1. tüüpi diabeeti põdevatel inimestel hoida vere glükoosisisaldus normis.\nMida suuremal määral suudab insuliinravi tekitada vastuse, mis sarnaneb organismi loomuliku vastusega, seda paremini hoiab see vere glükoosisisaldust tasakaalus.\nInsuliinravi on palju edasi arenenud ja iga edusamm viib meid lähemale organismi loomupärase insuliinivastuse veelgi paremale matkimisele. Kõige tähtsam on aga see, et sellised edusammud aitavad 1. tüüpi diabeeti põdevatel inimestel vältida teatud ebamugavusi, mida selle haiguse ravimine ja sellega elamine põhjustab.\nÜks meie silmapaistvaid eesmärke on töötada välja „nutikad insuliinid“, mis kõrvaldaksid täielikult hüpoglükeemia ohu. See oleks 1. tüüpi diabeedi ravis tõeline läbimurre. Hüpoglükeemia ennetamine on meie ja paljude partnerite ühine siht diabeediuuringute valdkonnas ja me teeme selle saavutamiseks nendega tihedat koostööd.\nOleme teinud suuri edusamme püüdlustes leida moodus 1. tüüpi diabeedi välja ravimiseks.\nKoos väljapaistvate ülikoolide uurimisasutustega kogu maailmas oleme suutnud muuta tüvirakud glükoositundlikeks ja insuliini eritavateks beetarakkudeks – need ei erine millegi poolest rakkudest, mida toodab terve inimese pankreas. Loomkatsetes on muundatud tüvirakud suutnud hiirtel edukalt välja ravida 1. tüüpi diabeedi.\nOleme teinud suuri edusamme ja jätkame tööd veel lahendamata probleemide kallal. Õnneks pole me üksi. Teadusringkondades pakub meile tuge tüvirakkude uuringutega tegelev tugev võrgustik, mis laieneb iga päevaga.\nOn kõigest aja küsimus, millal sünnib sellisest koostööst lahendus, mis tõotab miljonitele inimestele vabadust 1. tüüpi diabeedist.\nInsuliinravi peaks olema nii lihtne kui võimalik ja see ongi alati olnud üks meie põhieesmärke. Alates tõhusamast ravist kuni digilahendusteni pingutame selleks, et kergendada kroonilisi haigusi põdevate inimeste koormat ja rahuldada miljonite 1. tüüpi diabeediga elavate inimeste vajadusi.\nSeoses 1. tüüpi diabeediga teeme teadustööd alltoodud valdkondades.\nVõrguühendusega seadmed insuliini manustamiseks\nTervistav ravi tüvirakkudega\nÜhendades kroonilisi haigusi põdevate inimeste hääle teaduslike eriteadmiste ja tehnoloogiliste oskustega, suudame ka edaspidi töötada välja ning täiustada uuenduslikke insuliine ja manustamissüsteeme.


diane35 27.05.02 / Naistehaigused\nolen 20 aastane naine ja veidi üle aasta tagasi hakkasin kasutama diane35, sest meessuguhormoonide tase oli natuke liiga kõrge ja arst leidis munasarjast tsüstitaolise moodustise. Enne tablettide kasutamist olid menstruatsioonid ebaregulaarsed ja vereeritus oli väga rohke ja kestis kaua, ca 14 päeva. Nüüd on tsükkel regulaarne ja vereeritus kestab 4-5 päeva. Tahaks teada, et kui lõpetan diane35 tablettide kasutamise, kas siis meessuguhormoonide hulk suureneb jälle ja menstruatsioonid on taas vererohked? Ühesõnaga, kas pean elu aeg hormoontablette võtma? Mingeid vastunäidustusi tablettide kasutamisel ilmnenud ei ole.\nTeil on õigus, peaksite tarvitama Diane-35 seni, kuni soovite rasestuda ja sünnitada. Preparaat on Teile raviks ja hoidumiseks soovimatust rasedusest. Te olete sündinud sellise geneetikaga ja fenotüübiga.\nKui aga Teil ei ole kaebusi ja olete nõus võtma riskid hormoonhäirete tüsistuste tekkeks, on ka see Teie õigus. Arstide kohus on Teile kõike selgitada. Kas Te soovite end ravida, otsustate ka vaid Teie ise.


Eesliide 0691 on Torpshammar suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 4444404 ja suunakoodi 0691 jaoks tuleb valida number 0691 4444404. Torpshammar asub Rootsi.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4444404, suunakoodi 0691 (Torpshammar) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 691 4444404. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 0691.\nKui te ei asu Rootsi ja soovite helistada inimesele Torpshammar, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Rootsi Riigi suunakood on +46 (0046), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Torpshammar, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +46 691. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4444404, suunakoodi 0691 (Torpshammar) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 691 4444404.


PÄEVAHOROSKOOP: 20. juuni - Buduaar\nPÄEVAHOROSKOOP: 20. juuni\n20. juuni 2018 | 08:15\nTänane kolmapäev toob kaasa harmoonia, enesekindluse ning motivatsiooni kõikides igapäevategemistes. Mis sinu märki soosib?\nHead uudised ning mõnusad vibratsioonid on sinu poole teel! Tunned armastust, vahet pole, kas suhtes või vallaline. Mängi panustega, vaata, kuhu asi kulgeb. Kuu Kaaludes sinu seitsmendas majas saadab rahu ning harmooniat sinu suhetesse. Planeedid annavad su sõnadele ka sära, mis teeb kõik su laused põnevamaks. Kasuta seda ära ning ole avatud!\nSa tunned järsku rahulolu oma kahes suurimas eluvaldkonnas – rahas ja armastuses. Kuu Kaaludes sinu kuuendas majas tekitab tasakaalu ja harmooniat, mis puudutab tööelu. Ka teistega suhtlemine on täna eriliselt lihtne, sest saad ootamatu enesekindluse osaliseks. Kui oled oodanud teatud vestlust oma armsamaga, on täna selleks õige aeg. Tunned end päeva lõpuks väga tegusana.\nTäna on suurepärane päev, et saaksid natuke hinge tõmmata ning lõbutseda. Kuu Kaaludes viiendas majas annab energiat, et tänast lihtsalt nautida. Ära võta elu nii tõsiselt! Kiire töö ning paberimajandus saavad nii või naa kiiresti tehtud.\nTänane päev on rahulik ning harmooniline, eriti mis puudutab kõiki valdkondi, mis sulle kõige tähtsamad on. Leiad, et kõik, mis puudutab kodu ja perekonda, liigub paremuse poole. Oled täna ka väga leidlik, nii et otsi viise, kuidas seda loomingulisust väljendada. Vahet pole, kas kasutad seda töös või armastuses, asjad sujuvad.\nSuhtlemine on sulle kui kuld. Kuid tööasjad kimbutavad, ka maksmata arved. Tahaksid täna vaid lobiseda ning unustada kohustused, sest Kuu langeb kolmandasse majja, aga ei saa. Õnneks tänased seisud annavad sulle puudujääva motivatsiooni, et asju korrastada. Jäta meelde, et pikk teekond algab vaid ühest sammust!\nSinu teele on tulemas paar head uudist, nii et hoia kõrvad kuuldel. Suur on tõenäosus, et head uudised puudutavad raha, sest Kuu Kaaludes langeb sinu teise majja (finantsid). Planeedid soosivad ka kirjutamist. Mis on asjad, mida on lihtsam läbi kirjutamise teostada?\nÕhus on armastust ning tuleb emotsionaalne päev. Aga sind see ei häiri – suudad seda taluda! Sul pole midagi selle vastu, kuna tunned end suurepäraselt. Sinu eneseteadlikkus on võimas ning suudad vallutada ükskõik, millele mõtted suunad.\nTunned end maailmavallutajana, sest tead täpselt, mida tahad! Peaksid järgmistel nädalatel särama. Võid avastada end palju paremas meeleseisundis kui varasemalt, sest Kuu on sinu 12. majas, mis on spirituaalsuse maja. Endaga aja veetmine on hetkel parim viis, kuidas mõelda läbi järgmised sammud edukuse suunas.\nKuu Kaaludes 11. majas paneb sind otsima uusi ning põnevaid sõprussuhteid, mis oleksid tähendusrikkad ning kauakestvad. Võid uusi tutvusi otsida üksi, kuid ka partneriga. Partneriga otsides ei pruugi su õnn suurem olla, aga vähemalt saaksite ühised sõbrad.\nOled täna rahvast ülistav, sest soovid jätta tugevat avalikku muljet. Kui sul on head motiivid, võid näha maagiat. Võid sattuda isegi kuulsuse otsa, kui oma kaarte õigesti mängid. Planeedid soosivad lõbustusi linnas ning kodus linade vahel.\nKõik välismaa reisid, nii äri kui vaba aja, on täna vägagi soositud. Võid järsku varaseid unistusi hakata täitma, mis ei tundu kuidagi valesti minevat! Igapäevaelu peaks sellise seisu all paranema – äkki uus armastus?\nSaad täna palju tähelepanu. Neptuuni-Merkuuri ühendus teeb sind kütkestavaks vestluskaaslaseks. Pane tähele, mida su intuitsioon sulle öelda üritab. Kuu teeb sinu suhted harmooniliseks, nii et tülisid pole oodata.


Lugejad: uued ühikarotid on ropud, arusaamatud ja alkoholist läbi imbunud! - Kroonika\nLugejad: uued ühikarotid on ropud, arusaamatud ja alkoholist läbi imbunud!\nPublik uuris lugejailt, mida nad arvavad eile esmakordselt ekraanile jõudnud sarja "Ühikarotid - õed" esimesest osast.\nKahjuks on esmamuljed pigem negatiivset laadi.\n"No see ei kõlba küll noortele mõeldud seriaaliks. Meditsiinis ei löö sellised küll läbi. Peaks ikka olema tõeline elulähedane film mitte pühenduma lodevusele räuskavale õpetajale ja väga koleda oleku ja käitumisega ühikamutile.\nJoomine ja suitsetamine ongi seal põhitegevus. Väga vilets heli ja pildi hüplemine ühelt tegelaselt teisele. Kui pole korralikku soovi teha midagi head, siis selliste noorte inimeste näitamine pole ka huvitav," arvab vaataja.\n"Tundub muidu hea, aga heli on väga vilets või siis on asi osade näitlejate diktsioonis. Mis üldse ei meeldi, on alkoholi propageerimine. Noortele suunatud seriaalid peaks noori elu vastu huvi tundma panema ja õppima motiveerima, mitte jooma õpetama," kirjutab semifänn.\n123 kurdab näitlejate diktsiooni üle: "Väga mõttetu. Selline vajalik sündmustik (kes keegi on, kust pärit, tuttavaks saamine) arenes nii kiiresti, samas sellist niisama jobutamist-joomist oli nii palju.\nLisaks diktsioon oli enamikel inimestel seal kohutav. Imelik, et Ülle Kaljuste seal nõustus mängima."\n"Veel metsik ebaloogilisus - seal olid need alaealised, kes ei saanud alkoholi poest kätte ja siis tutvustas õpetaja "kuldmedaliga lõpetanut, kes ei läinudki TÜ arstiteaduskonda"\nIgal juhul mitmeid kordi hullem kui eelmised Ühikarotid. Eelmistel kaks esimest hooaega olid täitsa vaadatavad pealegi\n"No Lotta on ju tibu koopia, lihtsalt tibu tegi seda veits paremini, üldiselt on see suht ebaloogiline karakter.\nAga muidu ei saa veel midagi öelda, esimene osa ikkagi. Palun ärge hakake, siis jälle sündmusi kordama nagu Staffiga, kes hakkas midagi tegema, oli teada, et asi läheb pekki, mingit üllatusmomenti oleks ka natuke vaja.\nAitäh!" tänab pax-juku.\nKommenteerija ass usub Salmesse: "Täiesti mõttetus. Juba algusepoole ei suutnud ma edasi seda jurda vaadata. Oleks siiski pidanud vanad tegelased alles jääma. Salme seal praegu ainus normaalne tegelane aga noh "Ühikarottide" sisu on küll täielik jama."\nHallkaru puistab uute rottide suunas kõige erinevamaid väljendeid: "Eelmised osad ja tegelased oli väga lahedad ja oli meie pere lemmikseepe, aga see praegune on küll üks ahvi ila, mõttetu läbu ja ajuvabadus - absindi joodiku unenägu. Tänan, oli tore aga enam ei vaata. "


iphone Tapeet reisimine. Iphone - taustapildid taustaga desktop 7370311\niphone Tapeet reisimine, Iphone - tasuta kirjutuslaud taustapiltide. 7370311\nTasuta pilte tapeet - tapeet mobiili tasuta lae alla. Unistus empaatia, tapeet töölaua tasuta. HD wallpaper laadi.\nOdavad reisi-ideed üksikute jaoks. Kingitus looduse. Troopika ja orkaanid. Rannas annab meile võimaluse parandada oma tervist, leevendada stressi ja nautida unikaalset vaikust. Kaunis mererand on lemmik koht erakorralise lõõgastust. Tapeet 7370311: Noorema reisija ekskursioonid. Loodus on hämmastav igal ajal aastas. Taskukohane puhkus. Rannaturismi on kõige lemmik kujul puhkuse maailmas. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Kasulik mereõhk on tõeline allikas tervist. Imeline koosseisu kauni mere veeris on väga mitmekesine. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\niphone - Tasuta töölaua tausta. Vaata Persikanpehmeä maailm. Tasuta töölaua taustapilti pilte, Hd taustapildid, Tasuta tapeet pilte - Võimu loovus. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Unistus arukus. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus koostöö. Tasuta tapeet pildid, Vaata jahmatav maailm. Tapeet tasuta - Unistus Lõbus. Tasuta foto taustaga - Võimu Tarkus. Tasuta mobiiltelefoni taustapildiks Tapeet reisimine, Puhkust taustaga · Lae mobiili taustapilte\nKes ei unista ranna puhkust?. Põnev reisi laetakse meile erinevaid emotsioone, muljeid. Majesty suurepärane loodus, tema loomingut ja erakordne vaade on imeline ja hämmastav. Igaüks armastab unustamatu puhkust. Puhkust on hämmastav mere on meeldiv ajaviide heli surf, värskendav suplus ja meeldivat tan rannas. Kust saada day seda terve elu? Kui sa seista ilus meri ja hingata seda imelist lõhna, mingeid probleeme muutub ebaoluliseks. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Hingekosutavad kohad minna esimesel puhkusel.\nOn rõõmsa reisi ajal voolab erinevalt - üks hämmastav päev võib olla eluaegne. . Paljud reisijad hämmastav hubane rand ja imeline meri kehastavad ideaalne koht lõõgastumiseks. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 7370311: Parimad eluajalisi reise. Sellist laadi sa ei näe kusagil mujal, see on põnev mitte ainult silma, vaid ka hinge.


Allergiline kaskide õis: sümptomid ja ravi - Loomad\nHooajalised allergiad kaskile ja kaskipunglite õietolmuile põhjustavad üha rohkem inimesi. Nohu, sage aevastamine ja kontrollimatu vesised, sügelevad silmad - kõik need sümptomid on ebameeldiv ilming haiguse ägeda ajavahemikul aprilli keskpaigast mai lõpuni. Patsiendid on esimene vastamisi õietolmuallergia kase õietolmu, sa peaksid rohkem teada haigus, selle ravi ja õigus õppida, et hõlbustada nende riik, pöörduvad mõned ettevaatusabinõud.\nÄgeda perioodi jooksul on lubatud putru kasutamine vees, rukis, valge ja hall leib, kergete taimetoitlustega köögiviljamahlad. Pärast sümptomite nõrgenemist võite siseneda vähese rasvasusega aurutatud või keedetud vormis hautatud lihast, hapupiimatoodetest, vutimunadest, kõvast nisust valmistatud pastatoodetest.\nKui allergia on kase õietolm, peaksite ajutiselt loobuma:\nHea tulemusi leevendades tervislikku seisundit allergiaga kasele on võimalik saavutada rahvakeelsete ravimitega. Üks traditsioonilise meditsiini soovitustest on soov, et pestakse silmad ja ninasõõrmed järgmise lahusega: lisage 0,5 külma keedetud vett tilgaja soola või kahe teelusikatäie kummeli ekstraktiga.\nnina vedel limaskestad;\nkinnise nina läbipääsu tundmine;\nsilmade punetus, silmalaugude sügelus ja tupus, pisaravool.\nkui võimalik, ära minema, eriti kui see on kuum ja kuiv - sellises ilmas on õietolmu kontsentratsioon õhus võimalikult kõrge. Vähemalt õietolmu õhust pärast vihma ja õhtul;\nkui ikka on vaja minna, siis tuleb maksimaalselt sulgeda riided kehapinnast: särk või pluus peaks olema pikkade varrukatega ja jalad - püksid, suletud kingad, silma soovitav kaitsta päikeseprillid, juuksed - müts või sall, nina ja suu - meditsiiniline marli mask;\nvahetult pärast kodus riiete vahetamist riided, peske nägu ja käsi, võtke dušš;\npeske riideid pärast iga tänavakülastust;\nventileerida ruume, kardina akna või akna lehte mitmete kihtidega niiske marli, mis muutub takistuseks õietolmu sisenemiseks maja.\nmõnede puude õietolm (õun, pähkel, lepp);\nrohttaimede õied (teravili, usk);\npuuviljad (õunad, kirsid, ploomid, aprikoosid, virsikud);\nköögiviljad (kartul, porgand, seller);\nSelles meditsiinilises artiklis saate tutvuda Nazonexi ravimiga. Kasutamisjuhised selgitavad, millal saab tilgad või pihustit võtta, mis aitab ravimit, milliseid näidustusi kasutada, vastunäidustusi ja kõrvaltoimeid.\nSuve alguses meie riigi linnades on võimalik näha tooplite õitsemist, kui lendab paprika keskmise, väikese ja suure hulga helveste hulk. Fakt on see, et Nõukogude võimu ajal kasutati linnupiirkondade keskkonnasõbralikumaks poplareid, sagedamini kui muud tüüpi puid.


Tiina Ristimetsa poeg sai kaks nime | NordenBladet.ee\nVolbriööl sündis kirjastaja Tiina Ristimetsa (39) ja tema juristist elukaaslase Rene (37) perre poeg.\nTänaseks on teada, et noormees sai endale kõlava kaheosaline nime – Lukas Oliver, kirjutab Naisteleht.\nTiina kinnitab, et tuliseid vaidlusi nime üle nende kodus ei peetud. “See nimi oli lihtsalt kõigi pereliikmete ühine lemmik,” tõdeb ta.\nTiinal on esimesest abielust teismeline poeg Georg.


Karluti küpsetused: oktoober 2019\nSee on üks lapsepõlve lemmikutest. Retsept ühest Selveri kliendilehest, väikeste mugandustega. No ma pidin lihtsalt proovima :)\nKüpsetamiseks 1 l õli\n1 dl keedetud kondenspiima\nLahusta pärm käesoojas piimas. Lisa toasoe või, sool, suhkur, vanillisuhkur ja munakollased. Sega ühtlaseks ja lisa jahu. Sõtku kuniks tainas kausi küljest lahti lööb.\nLase kerkida, rätiku all, umbes 1 tund.\nJaga tainas 40 g tükkideks. Vahemärkusena, sellest kogusest tuleb 12 kuni 14 tükki. Üsna suured (umbes pesapalli suurused) pontšikud. Kui soovid pisemaid siis tee väiksemad portsud. Vormi portsud pallideks ning lase taaskord kerkida 1 tund.\nVahusta täidise jaoks või toorjuustuga, sega hulka kondenspiim ja sool. Tõsta mõneks hetkeks külmkappi tahenema.\nTäidiseks saab edukalt kasutada ka šokolaadi-nutella kreemi. Sulata 125 g šokolaadi paari supilusika täie vahukoorega, sega hula Nutella kreemi. Lase jahtuda.\nKlassikaline hapuka ja paksema vaarikamoosi täidis soobib ka hästi.\nKuumuta õli 190 kraadini. Küpseta pontšikud mõlemalt poolt kuldpruuniks, umbes 3 minutit per pool :) .\nNõruta köögipaberil. Pritsi täidis tordipritsiga pontšikusse. Kaunista tuhksuhkruga.\nP.S. Pontšikud maitsevad väga hästi ka ilma täidiseta.\nLabels: Magusad küpsetised, Magustoidud


Uus President Arutas Teadusnõukoja Liikmete Ning Tervise- Ja Tööminister Tanel Kiigega Koroonakriisi Seljatamiseks | MinuAeg\nEsmaspäeval ametisse astunud president Alar Karis arutas teadusnõukoja liikmete ning tervise- ja tööminister Tanel Kiigega nii teadlaste soovitusi kui ka valitsuse plaane koroonakriisi seljatamiseks.\nKarise sõnul on kohtumiste eesmärgiks teada saada, millised on teadlaste soovitused ja valitsuse plaanid kriisi uues haripunktis. «Olen siin kaasamõtlevaks, kuid nõudlikuks partneriks,» sõnas Karis eile.\nMuu hulgas nentis ta, et kõik ei taha end vaktsineerida, võttes sellega riski haigus raskelt läbi põdeda või teisi edasi nakatada. «Ja lõpuks on meie riik lukus,» lisas ta. Karis sõnas, et usub ise teadusesse ja teaduspõhisesse käsitlusse.\nEelmine Kas vaktsineerimata inimestele tuleks kehtestada karmimad piirangud?\nJärgmine Koroonakatastroof Lätis- haiglas juba 835 patsienti, neist 99 raskes seisus intensiivis\nVIDEO: Miks politseinikud kannavad numbrisilte?


07 Sept 2018 11:19\nMina sain abi konkurentsiametist. Ja kui mainisin soojusettevõttele, et olen konkurentsiametiga ühendust võtnud sain kohe neilt vastuse (mida olen juuni algusest taga ajanud). Konkurentsiametist öeldi, et mis iganes olukord aga liitumislepingu peavad nad saatma. Vallamajast ei aita kindlasti keegi, ...\n05 Sept 2018 16:56\nVee-ettevõttega on täpselt samamoodi, et liitutud on kes teab kui ammu aga nemad suutsid saata piiritlusakti, kus on täpselt kirjas kus maalt ja kes vastutab. Soojusettevõte peaks ju samamoodi suutma vähemalt mingi piiritlusaktigi teha, et kus maalt keegi vastutab? Nii ei saa ju, et teenuse ostu-müü...\n04 Sept 2018 16:35\nTegemist on vana elamuga. Ja ilmselt on liitumine juba kes teab millal olnud. Täpselt nagu ka vee-ettevõttega aga nemad saatsid piiritlusakti. Olen juunist saadik küsinud soojusettevõttelt kas liitumislepingut aga kui seda ei ole enam siis kas või mingi piiritlusakt, mis näitab ära kes ja kus vastut...\n04 Sept 2018 15:30\nTere. Mure on selline, et ei saa kuidagi soojusenergiat pakkuva firmaga lepingut sõlmitud. Teenuse pakkumise leping saadeti kohe aga seal on peamiselt kirjas tarbija kohustused. Kaugkütte seadus ütleb, et teenuse lepingu aluseks on liitumisleping. Aga seda ega ka mingit piiritlusakti ega midagi sell...\n07 Juun 2018 12:37\nAh ma vana ja pime inimene. uues avalduses oli automaatselt lisatud lause, et juhatuse liikmed kinnitavad õigsust olla juhatuses\n07 Juun 2018 11:09\nPalun abi Elektrooniliselt esitatud kandeavaldusega\nTere. Meil juhtus selline apsakas, et muutmiskande avaldusest jäid osa juhatuse liikmete allkirjad puudu. Esitati Puuduste kõrvaldamise määrus, milles on kirjas, et "Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 63 lg 1 ja mittetulundusühingute seaduse § 8 lg 2 kohaselt uue juhatuse liikme registrisse ka...\n06 Juun 2018 00:11\nKui lähedased pole taotlenud teadmata kadunud isiku surnuks tunnistamist või teadmata kadunud isiku vara hooldamise õigust, siis ega ühistul pole teha midagi. Sarnane lugu on pärimismenetluseta jäänud korteritega, mille omanik on surnud ja mida pärijad küll kasutavad, aga ühistu liiget pole, sest k...\n31 Mai 2018 20:13