Iduettevõtte rahakaasamise telgitagused - Funderbeami arutelu - Investeerimisklubi\nEsileht / InvesteerimisFestival / Iduettevõtte rahakaasamise telgitagused – Funderbeami arutelu\nPostitatud aprill 9, 2021 juuni 9, 2021 kirjutas Marko Oolo\nIduettevõtte rahakaasamise telgitagused Funderbeamis\nTaasesitamisel on suursündmusel InvesteerimisFestival 2020 toimunud arutelu pealkirjaga “Iduettevõtte rahakaasamise telgitagused”.\nEstateGuru ja Funderbeam AruteluAlal said kokku idufirmade UpSteam ja Ampler Bikes asutajad Martin Kristerson ja Ardo Kaurit ning ettevõtete juhtinvestorid Madis Müür ja Kristjan Raude. Viimased tunnistasid, et võtavad investoritena arvesse ka ettevõtete ühiskondlikku ja keskkondlikku mõju. Arutelu vedas investor ja InvesteerimisRaadio kaassaatejuht Tauri Alas.\nInvesteerimisklubi · Iduettevõtte rahakaasamise telgitagused - Funderbeami arutelu\nJärgneb Äripäeva lugu toimunud arutelust, mille on kirja pannud Signe Sillasoo. Esimesena ilmus artikkel Äripäevas 5. juulil, 2020.\nEttevõtte väärtus peegeldab ambitsiooni\nAmpler Bikes, mis toodab täna ca 6000 ratast aastas, sündis aastal 2014 huvist, ütles Kaurit. „Olime kõik leiutajad, sõbrad insenerid, kellele meeldis veeta aega garaažis rohkem kui õllekas,“ sõnas ta. „Kui saime esimese ratta valmis, siis hakkasid ahhaa-momendid tulema. Nägime inimesi seal (ratta – toim.) peal ja saime aru, et sellel on palju potentsiaali. Tekkis tunne, et seda on vaja suurelt teha.“\nAlguses pigistati enda rahakotist viimast välja, et toodet arendada, siis tulid appi pere ja sõbrad. Seejärel prooviti leida juba investoreid, head diili aga ühegagi kokku leppida ei õnnestunud, pangad ka ettevõtet ei tervitanud, mistõttu leitigi variant ühisrahastuses, selgitas Kaurit. Sihiks oli alguses 100 000 eurot, et saaks hakata toodet välisturgudel tutvustama.\nVõõrastav oli Kauriti jaoks mõte, et potentsiaalse investoriga istuti teine teisel pool lauda, tundus, nagu ollaksegi vastased. Ühisrahastuse, täpsemalt esimese Fundwise’i projekt puhul meeldis Kauritile võimalus ise projekt kokku panna, rääkida, kes ollakse ja mida tehakse. „Tegime nii-öelda pakkumise investoritele valmis. Kahel pool lauda istumine jäi ära. Ettevõte pani tingimused paika ja seda valideeris turg – kas need on õiglased või mitte. Seal jäi suur vaidlemine ära,“ selgitas ta.\nTesla pesu esimeseks proovikiviks\nUpSteami loomise idee sündis aastaid tagasi, kui ettevõtte kaasasutaja Martin Kristerson käis Ameerikas South Carolina osariigis raamatuid müümas. „Esimese kuu lõpus koputasin ühe emme uksele ja nägi, kuidas kõrvalmaja kõrvale sõitis värvikirev kaubik ja hakkas autot survepesuriga pesema. Siis hakkasin mõtlema, et miks kõik autopesu ei ole selline.“\nÜlikoolis ärikorraldust ja majandust õppides tegi Kristerson kõik koolitööd, äriplaanid sündinud ideed silmas pidades. Sellest kujunes korralik äripilt. 2017. aastal alustas ettevõte tegevust. „Ainuke asi, mida siis veel ei olnud, oli tiim. Kuna siis tutvusringkonda väga ei olnud, vaatasin, kes raamatumüügis kõige ässamad tüübid on, nii mulle esimesed inimesed tiimi tulidki,“ rääkis ta firma sünnist.\nEttevõtte üheks kliendiks oli kolme aasta eest ettevõtja ja ingelinvestor Rain Rannu, kelle Tesla vajas pesemist.\n„Me ei olnud siis veel nii kindlad, kas see pesu on ikkagi autodele kõige ohutum. Me alles õppisime autosid pesema,“ meenutas Kristerson lõbusalt toonast aega, kui alustati tööd pesukaubikuga kohale sõites, mis olid kõike autopesuks vajalikku kraami täis. Täna on lisaks neljale kaubikule ettevõttel ka 30 ratta või autoga liikuvat pesijat.\nAlguses kohe Tesla kallale asumine tekitas seega kahtlusi ja kõhklusi. Saalis istunud Rannu sõnul tema selle pärast üldse ei muretsenud: „Kindlust andis juurde see, et mu väike poeg oli selle Tesla mitu aastat varem juba ära kraapinud, et hullemaks ikka minna ei saa.“\nLisaks võlus Rannut, kes on täna ka ettevõtte üks investoreid, meeste pealehakkamine, uus lahendus, värske ja väga teistmoodi suhtumine teenindusse ja teenusesse.\nKa ettevõtte asutajate raamatumüügi taust oli abiks, mis Rannul endalgi kunagi ammu olnud. „Mulle hakkasid härrased meeldima. Auto sai ka puhtaks. Peale seda tekkis mõte, et neil kuttidel võiks olla suur tulevik, äkki saaks neid aidata. Äkki neil on huvi ehitada sellest äge, rahvusvaheline start-up-firma,“ jagas Rannu.\nÜhisrahastus annab ettevõtjana suurema kontrolli\nAmpler Bikes on ühisrahastuse kaudu kolm korda raha kaasanud (aastatel 2015, 2017 ja 2019), esmalt Fundwise’i ja kaks korda Funderbeami kaudu.\nAastal 2015, esimeses Fundwise’i voorus küll juhtinvestorit polnud, aga investor Madis Müür asus rahastusvooru Kauriti sõnul vedama. Kampaania läks edukalt. „Saime raha kätte ja oma tegevusi jätkata. See oli edukas kogemus ettevõtte jaoks. Kontroll oli oluliselt rohkem meie käes millal, kui palju ja mis tingimustel me raha tõstame,“ selgitas Kaurit.\nJuhtinvestoriks tuli Madis Müür Amplerile 2017. aasta Funderbeami rahastusvoorus. „Leppisime kokku valuatsiooni ja tingimused,“ rääkis Müür. Vaeva tuli natukene siiski näha, et raha kokku saada ja idee investoritele maha müüa. Samas nii-öelda samal pool lauda teiste investoritega olles on neid lihtsam kaasa kutsuda, toonitas Müür. „Mul oli lai tutvusringkond inimesi, kellel jäi raha üle ja kes olid huvitatud seda kuhugi paigutama. Sai neid kaasa kutsutud.”\nUpSteam on raha kaasanud kaks korda (aastatel 2018, 2020) Funderbeami kaudu. UpSteami juhtinvestor oli esimeses voorus samuti Madis Müür, teises voorus lisandus veel ka ettevõtja, ingelinvestor ja EstBANi juhatuse liige Kristjan Raude. „Olin nende teenust kasutanud. Tundus väga mugav, uus ja põnev teenus – down to earth ehk kahe jalaga maa peal nagu öeldakse, mitte asi, mida väga katsuda ei saa,“ rääkis Raude esimestest muljetest, mis seoses UpSteamiga tekkisid. Investeerimismõte tuli Raudele pähe ettevõtet uudiskirja abil, kus kutsuti investoriks tulema.\n„Märkisin ka. Esimeses rahastusvoorus tegelikult oli tagantjärgi vaadates isegi liiga suur ticket, aga läks hästi. Siiani läheb hästi. Teises voorus võtta juhtinvestori roll oli mingis mõttes asjade loomulik kulg, kuna olin alates esimesest voorust nendega tihedalt seotud,“ jagas Raude enda lugu. Investeeringute tegemisel soovitabki Raude kauge tuleviku ja kosmose peale mõtlemise asemel hoida fookuses ka väga argiseid ja praktilisi asju. „Mõnikord on hea investeerida igapäevastesse asjadesse, mida sa saad katsuda ja näha, mida inimestel tegelikult ka igapäevaselt vaja läheb,“ sõnas ta.\nIdufirma ühiskondlik mõju huvitab investoreid\nJalgrattaid kopeerida on Kauriti sõnul raskem kui koodiridasid, selle nimel nähakse ka vaeva. „Oleme suutnud iga aasta teha kaks korda rohkem jalgrattaid kui eelmisel,“ mainis ta, plaan on seda tempot hoida. „Maailm on tegelikult suur ja kui sul on toode, millel on potentsiaalselt 100 inimesest üks huviline, siis tegelikult on neid huvilisi maailma peale kokku päris palju,“ selgitas ta, kust tuleb Ampler Bikesi kasv. Saksamaal müüdi eelmisel aastal ca 1,5 miljonit elektrijalgratast. „Sinna turule poetada neid kümnetes, kui mitte sadades või kümnetes tuhandetes on täiesti võimalik,“ tõi Kaurit näite.\nKristersoni sõnul on autopesu väga lihtsasti kopeeritav. Igaüks võib kasvõi homme sellega pihta hakata. UpSteami konkurentsieelis teiste ees, mida on raskem kopeerida, on efektiivsus ja klienditeenindus. Selles äris sees olles läks aasta jooksul kõik väga lihtsasti. „Seda selle hetkeni, kus sa näed, et sul on 10 pesu päevas, 20 pesu päevas, 30 pesu päevas ja sealt edasi,“ mainis Kristerson. Et seda teha sellises mahus efektiivselt ja kasumlikult, tulevad mängu logistika, klientide tundmine, platvorm ja paljud muud detailid, toonitas Kristerson. „Pesu on lihtne kopeerida, aga seda äri on kuradi raske järgi teha.“\nNii Raude kui Müür tunnistasid, et võtavad lisaks heale ärimudelile arvesse ka ettevõtte ühiskondlikku ja keskkondlikku mõju. „Kui investorina on meil võimalus oma investeeringute läbi mõjutada seda, mis ühiskonnas toimub ja mis mitte, mis saab edukaks ja mis mitte, kes saab raha ja kes ei saa – mina jälgin seda küll. See ettevõte, kuhu ma oma raha, aega, teadmisi ja kontakte otsustan panna, peab seisma mingi eesmärgi nimel väljas, mis minu jaoks ka oluline on,“ toonitas Raude.\nSustainable development goals ehk rahvusvahelised kestliku arengu eesmärgid on need, millega idufirma mingidki eesmärgid võiksid kattuda, sõnas Raude.\n„Kui start-up lahendab täna vähemalt ühte probleemi, mis meil globaalsel skaalal on, siis see on juba mingi eeldus.“ Ka Müür mainis, et proovib enda tegevuse ja investeeringutega maailmas positiivseid muutusi algatada, neile hoogu anda. „Ampleri puhul rohelisem transpoart, UpSteami puhul nii aja- kui veesääst,“ tõi ta näite. Mingeid kindlaid mõõdikuid või kriteeriume pole Müür veel välja mõelnud, kuidas positiivset mõju või muutust mõõta. „Äriline pool on seal ikkagi olulisem, et need mõjud maksvusele ka pääseks ja ettevõtte suudaks need muutused ellu viia. Aga on kindlasti oluline, et need positiivsed mõjud seal juures oleksid,“ lisas Müür.\nValemeid, kuidas määrata idufirma väärtust, on miljoneid. Päeva lõpuks on tegu pakkumisega investoritele, mis kas sobib või mitte, toonitasid iduettevõtjad.\nEnne raha kaasamist oli Ampler Bikes´i väärtus 750 000, kolm aastat hiljem, peale esimest raha kaasamist 3 miljonit ja nüüd juba 22,5 miljonit eurot. „Päeva lõpuks on tegemist pakkumisega investorile – me näitame, kus me oleme, mida me tahame teha, mille eest me seisame, millised on potentsiaalsed turud, kõike seda,“ selgitas Ardo Kaurit, kuidas on ettevõtte hind kujunenud. Investorid kas võtavad selle pakkumise vastu või mitte. Ettevõtte juhtinvestor Madis Müüri sõnul olid ettevõtte pakutud numbrid esialgu isegi veidi kõrgemad – ca 30 miljoni kandis – mis allapoole kaubeldi.\nUpSteam kaasas esimeses voorus 280 000 ja teises voorus juba miljon eurot. Ettevõtte väärtuseks hinnati siis 13 miljonit eurot. Kristerson meenutas seepeale lugu 2018. aastast, mil ta külastas Pärnus arvutimängude tootmisega tegelevat start-upi, kes tegi parasjagu esitlust. „Ettevõtte juht ütles päris krõbeda valuatsiooni oma ettevõttele. Samamoodi küsisid investorid, kust ta selle numbri võtab. Ta pani näpu suhu, tõstis üles ja ütles, sealt, kus tuuled puhuvad. Investorid tõusid püsti ja aplodeerisid talle selle eest, et ta julges seda ausalt välja öelda,“ rääkis Martin Kristerson ja lisas, et selles numbris peegeldub tegelikult ettevõtte ambitsioon.\n„Me ei kaasa raha ainult ühe korra, et anda osalust kohe palju ära,“ sõnas ta. „Kui mängime seda pikka mängu, eriti kui räägime seeria A ja seeria B investeeringutest, siis nendes kohtades on kindlad normid, mis peavad olema asutajatel veel alles. Selles mõttes toimubki see, et founderid kaitsevad oma osalust ja teisalt investorid tahavad võimalikult odavalt saada. Sealt siis see kuldne kesktee leitakse,“ selgitas ta.\nKa Kristjan Raude sõnas, et mingit maagilist valemit iduettevõtte väärtuse hindamiseks pole. „Investorina vaatad sa teisi diile, mis on enam vähem samas faasis ettevõtted varem teinud, kuidas neil on läinud, millised on käibed, kasvukiirus, meeskonna tugevus, ambitsioon, väljavaated,“ rääkis ta. „Tegelikult valideerib ju investor ehk siis ostja Funderbeamis selle hinna. Kui oli oversubsribe (ülepakkumine – toim.). Mõlemad UpSteami rahakaasamised Funderbeam´is seda olid), siis järelikult oli õige hind,“ toonitas Raude.\nPäeva lõpuks ootab kasvuinvestor Raude sõnul ju vähemalt kümnekordselt oma investeeringult tagasi: „Keegi ei lähe sinna 20%, 30% või 50% pärast. Kui täna tõsteti raha 13 miljoni pealt ja ühel päeval toimub 100miljoniline exit, siis investorina pole suurt vahet, kas see esialgne valuatsioon oli 10, 12,5 või 13 miljonit. Kõik teenisid palju raha, kõik on väga õnnelikud.“\nEelmine postitus: Minu 5 halvimat tehingut ja nende õppetunnid – Jaak Roosaare\nJärgmine postitus: Henrik Ojamaa – Profijalgpallurist investor


mai | 2007 | Krista Kõiv | Leht 2\nKunagi aastaid tagasi kui ma veel tööl käisin, oli teiste imekauplejate hulgas Karnaluksi pidev külastamine üks minu tööülesandeid. Asusid nad siis kadrioru kortermaja viiendal korrusel ühes pisikeses korteris, kus ainult külg ees liikuma pääses. Siis kui ma enam tööl ei käinud ja olin täiesti kindel, et ma ei õmble ega koo enam kunagi midagi, ei sattunud ma loomulikult ka ühtegi poodi :)\nNüüd kus aga käsitöö hakkab juba vaikselt igapäevaseks loomulikuks tegevuseks muutuma, oli ka viimane aeg jälle Karnaluksi külastada. Kutsusin aga hunniku sõbrannasid ja veel rohkem lapsi kaasa ja läksime poodi. Ketlin tuli küll lootuses, et äkki antakse karukommi, aga mina ei osanud seda, mis seal oli, isegi loota.\nSee on ju täielik harakaparadiis…. ma ei saa aru, miks peaks üks vidina hädas käsitööline üldse kuskilt mujalt midagi ostma. Kõik need asjad, mis seal müügil olid…. sa ei oska isegi tahta neid asju, sest ei tea, et sellised asjad olemaski võiks olla. Ainuke miinus on see, et pead hulgi ostma… no aga milleks siis see hunnik sõbrannasid kaasa on?\nMa ei imesta, et kõrval asuv kangas ja nööp on minema kolinud ja eurokanga bossi karnaluksist leidsin.\nMis me siis valisime. Kuna mul üks laps seal ise kõike valida tahtis ja teine üldse seal poes olla ei tahtnud, siis mina valisin ainult lõnga. Aga kohe, et oleks valitud. Siin kohas oleks hea teha ääremärkus, et kes ei tea, siis viskoos ei ole sünteetiline kiud ;)\nJa omandasin omale esimesed bambus heegelnõelad ja kudumisvardad… heegelnõel on küll väga hea, kudumisvarrastes ma ei ole veel kindel, sest ringvarraste üleminek on kuidagi konarlik…. on nii või?\nKetlin kahjuks pidi kõik oma kümme välja valitud triigitavat aplikatsiooni tagasi panema… aga ma lubasin, et me lähme veel tagasi….\n2 mütsi on juba valmis ja sain pildile ka nutva Keidi….. no tegelt võib seda igapäev saada, kui teda piisavalt kauaks tähelepanuta jätta… aga see selleks…\nRubriigid: Krista\t| 3 kommentaari\nMeil on hea pisike aed. Kogu meie krunt on 350 ruutu. Tavaliselt sellisele krundile ei tohiisegi kuuri heitada, aga kuna siin enne oli maja, siis võisime seda meiegi. Kuigi ainult tänu suurele naabrite moosimisele. Aga sellega tegeles meil Kalle.\nNii ma siis olengi siin mõõtnud ja kaalunud ja jälle mõõtnud ja kogu aia ära kujundanud. Meie peres on vähemalt niimoodi, et kui ma mingi idee välja käin, siis kõigepealt öeldakse, et see ei lähe üldse mitte. Siis läheb natuke aega kaalumiseks ja seedimiseks, kuni Kalle tuleb ühel päeval ja ütleb, et tal tuli üks mõte :)))\nJa ütleks, et kõik meie ideed on ka tegudeni jõudnud.\neesaias maja varjus ei kasvanud mitte midagi. Samas on see suvel superkoht, kus niisama istuda ja vaarikaid süüa. Liivakast sobis sinna ka väga hästi. Mulle meeldib palju rohkem, kui lapsed ei pea päikeselõõsas liivakastis mängima. Kalle tellis mehed peale ja mehed tulid ja mässasid…\nSamas on meil selline pikk tee majani, kuhu äärde sai siis ilusti panna põõsaid ja puid kasvama.\nKui mehed olid ära mässanud, siis nägi see kõik niimoodi välja….nüüd oli mul siis 30 meetrine peenar, kuhu ma sain istutama hakata…\nKallega käisime mööda aiapoode ja mereääres kive toomas. See oli siis 2 aastat tagasi. Selle aja jooksul on mõni taim taevasse läinud ja mõni asemele tulnud. Aga enamusele seal meeldib. Aga põõsad on veel pisikesed ja oma parimat nad veel anda ei suuda…\nAga eile oli pilt juba selline…\nTagaaias ehitati maja külge kunagi (loe 4 aastat tagasi) terass. Kuna me ei osanud siis veel ise täpselt arvata, mida me täpselt tahame, sobis see hästi. Eelmine aasta käisin ja mõõtsin ja kaalusin ja leidsin, et see ikka ei sobib ja tuleb uus teha. Kalle oli algul küll vastu, aga nagu näha uus terass meile tehti. Ja mulle meeldib nüüd palju rohkem :))))\nKaua sai kaalutud ka viimase nurga ehitamist ja see ei ole veel ka tegelikult päris valmis. Aga igaljuhul on see nüüd mõnusam kui see lõkkeplats, mis seal enne oli. Kunagi päris alguses oli mul seal väliköögi asemel ka maasikapeenar, aga minusugune laisk aednik seal küll rohida ei viitsinud.\nAlagul küll mõtlesime, et ei tea kas tasub see väliköök ikka teha, aga täanseks päevaks on selle männi taha kerkinud üks suur kuubik, nii hea ongi, et meil seal “müür” ees on :)\nRubriigid: KODU\t| 8 kommentaari\nTäiesti tavaline nädal…\nMa olen selline täiesti püsimatu inimene, kes kuskil metsas üksinda elada küll ei suudaks. No loomulikult ei suuda ma siis ka lastega üksinda kodus istuda.\nNii oleme siis sisseseadnud omale sellise täiesti normaalse nädalagraafiku.\nHommikul käime Keidiga massaazis. Ketlin vaatab tavaliselt pealt. Kui on ilus ilm, mis viimasel ajal on olnud, siis mängime me pärast mõne sõbraga siin meie aias.\nKukupai tund. Nüüd on Keidi kord pealt vaadata. Ka teisipäeviti on meil keegi tavaliselt külas käinud.\nKäime Tabasalus ujumas. Vot ujuma ma veel kahe lapsega üksi minna ei saa, nii et Kalle on meil ka kaasas. Aga ma arvan, et kui teisel ka kõndimisoskus omandatud on, siis pole vist probleemi. Kolmapäeval me muidu käisime pargis või mängutoas mängimas, aga viimasel ajal pole peale ujumist hästi jõudnud :)\nNeljapäeval on meil vaba päev. Siis me lähme kas parki või tuleb keegi meile külla või…..\nOn Keidil võimlemine. Ma ikka püüan Ketlinit selleks ajaks Kalle töö juurde sokutada, aga ma arvan, et 10 korrast 1 see õnnestub. Nii siis käime me seal jälle kolmekesi.\nSee on siis meie hommikupoolne tegevus. Lõunaks ma püüan nad ikka mõlemad korraga magama saada (nagu näiteks praegu), aga juhtub ka erandeid….\nAga parematel päevadel ma mõtlen, et see elu kahe lapsega ei ole üldse raske, aga see on ainult parematel päevadel :))))\nÕhtupoole veame siis Kallet ka kaasa. Näiteks oleme me paar õhtut kell 9 jalutama läinud. Keit ilusti magab vankris ja Ketlin saab jalutada….\nKetlin on palju sõpru ja sõbrannasid ja kõik nad meeldivad talle väga. Sellest hoolimata on tal mõnega mõnikord mõni kana kitkuda. Väga kummalistel ja arusaamatutel põhjustel oli tal Mirteliga pidevalt mingi kisma. Ega ju keegi ei näinud millest kana algas, aga varsti oli kisa lahti ja poisid karvupidi koos. Ma isegi ükskord jäädvustasin selle pildile – vot siin\nKuna aga minul Mirteli emaga küll mingit kana kunagi ei olnud, siis mina ei lasknud ennast sellest suurt häirida ja ikka püüdsime ka Ketlinit ja Mirtelit ilusti sobitada.\nNüüd nad polnud juba pikemat aega kohtunud. Ketlin ikka vahel rääkis, et Mirtel tuleb ka sinna ja siis tema läheb Mirteli juurde, aga kuna ta ikka ise üksi veel kuskile mindud ei saa, siis ei ole nad ka kohtunud.\nTäna aga tuli teiste sõprade seas ka Mirtel Ketlinile külla. Ja ütleks, et….. ahh pole siis ju palju suuri sõnu vaja…. kõik oli niigi näha….\nEi mingit kisa ega ebaõiglust ega midagi…..


Andmekaitsetingimused ja küpsiste poliitika | Eesti Kaubandus-Tööstuskoda\nEESTI KAUBANDUS-TÖÖSTUKOJA ANDMEKAITSETINGIMUSED\nMeie teenuseid kasutades usaldate meile oma isikuandmed. Suhtume andmete privaatsusesse tõsiselt ja kogume neid üksnes selleks, et vahendada asjakohast ettevõtlust edendavat informatsiooni ettevõttele, keda esindate ja ainult selles ulatuses, mis on vajalikud meie teenuste kasutamiseks. Me töötleme isikuandmeid vastavuses EU Isikuandmete kaitse üldmäärusega (GDPR, EU 2016/679) ja Eesti Vabariigi seadustega. Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ei töötle GDPR määruses defineeritud tundlikke isikuandmeid.\nNäiteks, kui tellite kaubanduskoja teenuseid või soovite infot, siis võite esitada andmeid nagu: nimi, ettevõte, amet ja e-posti aadress.\nMe ei jaga isikuandmeid ettevõtete, organisatsioonide ja isikutega meie ettevõttest väljaspool, v.a järgmistel juhtudel:\nPartnerotsingud, kus kajastatakse vaid Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liikmeskonna ettevõtteid avalike ja piiratud andmetega.\nEesti Kaubandus- Tööstuskojaga seotud ühinemise või omandamise korral võidakse isikuandmeid edastada kolmandatele isikutele, kes on seotud ühinemise või omandamisega.\nEesti Kaubandus-Tööstuskoda on isikuandmete vastutav töötleja, Eesti Kaubandus-Tööstuskoda edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Maksekeskus AS-ile.\nReeglina töötleme kliendiandmeid Euroopa Liidu/Euroopa Majanduspiirkonna piires. Eesti Kaubandus-Tööstuskoda võib edastada või töödelda isikuandmeid väljaspool Euroopa Liidu/Euroopa Majanduspiirkonna piire, kui selleks on olemas õiguslik alus, nt juriidilise kohustuse täitmine või kliendi nõusolek ning rakendatakse asjakohaseid kaitsemeetmeid: on olemas leping, mis sisaldab isikuandmete kaitse üldmäärusele vastavaid tüüptingimusi, heakskiidetud toimimisjuhendeid, sertifitseerimisi vms; riigis, kus vastuvõtja asub, on piisav andmekaitse tase vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele; vastuvõtja on sertifitseeritud andmekaitseraamistiku Privacy Shield alusel.\nTaotlus peab võimaldama teie isikut üheselt identifitseerida. Teil on õigus oma nõusolek igal ajal tagasi võtta. Nõusoleku tagasivõtmine ei mõjuta enne tagasivõtmist nõusoleku alusel toimunud töötlemise seaduslikkust. Vastavad taotlused tuleb esitada (sh nõusoleku tagasivõtmine) Eesti Kaubandus-Tööstuskojale e-posti aadressil koda [a] koda.ee.\nEesti Kaubandus-Tööstuskoja teenuseid kasutades olete käesolevate põhimõtete ja tingimustega tutvunud ning nendega nõustunud.\nKüpsised koda.ee veebilehel\nkoda.ee alus- ja talitlusküpsised\n_session Vajalik kasutajasessiooni hoidmiseks ostu sooritamise ajal. Kuni veebibrauseri sulgemiseni.\nEesti Kaubandus-Tööstuskoda, Toom-Kooli 17, Tallinn, Estonia


filmiklassika | Loe seda, mida Sa filmis ei näinud\nCharlie Chaplin, filmiklassika, filmimuusika, tummfilmid\nIn raamatukava on 15/04/2019 at 10:12\nTahtsin alustada oma kirjutist stiilis “kõik teavad Charlie Chaplinit“, aga sain siis aru, et see ei pruugi enam nii olla. Ehkki enamus noori inimesi vist on vähemalt nime kuulnud. Pühapäevaõhtune kava annab lihtsalt kättesaadava võimaluse tema loomingu meenutamiseks või sellega tutvumiseks.\n19.30 Väikemees (USA 1921)\nVäike Hulkur leiab tänavalt hüljatud poisikese ja võtab lapse enda hoole alla. Ta koolitab Väikemehest välja oma abilise ja parema käe, õpetades talle tänavaelu nõkse. Ootamatud sündmused aga ähvardavad kahe sõbra teed lahku viia… Tegu on Chaplini esimese täispika mängufilmiga.\n20.25 Suurlinna tuled (USA 1931)\nTänaval uitav Väike Hulkur (Chaplin) kohtub pimeda lilleneiuga (Virginia Cherrill), kes peab teda eksikombel rikkaks meheks. Hulkur armub tüdrukusse ja otsustab teha kõik, et teda aidata. Filmile eelneb kommentaar.\n21.50 Moodsad ajad (USA 1936)\nLiinitöö põrgulikele tootmisnormidele allutatud mustertööline (Chaplin) saab ühtäkki närvivapustuse. Haiglas, vanglas ja töötukassas – kõikjal jääb Väike Hulkur moodsa industrialiseerimise hammasrataste vahele… kuni ta kohtub kauni poisiliku neiuga. Kuidas murda end vabaks “moodsa elu” köidikutest – ja kas see on üldse võimalik? Filmile eelneb kommentaar.\n23.20 Eternally. Charlie Chaplini laulud\nEsinevad “Swing n Joy Orchestra”, lisavärvi annab orkestri “Saku Mandoliinid” väike koosseis. Solistide valikul sai otsustavaks Marko Matvere hea näitleja-laulja kooslus ning filmimuusika värvi lisab muusikaliartist Kelli Uustani. Tantsib Kristin Pukka ja kõike seda ilmestab liivakunstnik Madli Luuk.\nPaljudele võib olla üllatuseks, et et Chaplin komponeeris suurele osale oma filmidest ise muusika. Ta mängis mitmeid instrumente – viiulit, tšellot, klaverit, juhatas salvestustel tihti orkestrit, ja säilinud on mõned salvestused, kus ta ise ka laulab. Kõige tuntum on ehk Chaplini lugu “Smile”, mis filmis “Moodsad ajad” oli hoopis instrumentaalpala ja sai teksti aastaid hiljem. See laul andiski tegijaile mõtte uurida, mida Chaplin veel on kirjutanud ja kas materjalist annaks koostada kontserdi.\nKontsert on üles ehitatud tummfilmi formaadis ja lugude pealkirjad kuvatakse ekraanil vaheldumisi liivajoonistustega. Repertuaarist veel niipalju, et kõik laulud on komponeeritud Chaplini enda poolt filmide jaoks, kuid mõned neist jäid erinevatel põhjustel filmidest välja.\nChaplini laule on esitanud väga paljud kuulsad artistid, näiteks Nat King Cole, Frank Sinatra, Engelbert Humperdinck, Judy Garland, Petula Clark jpt.\nRaamatukogust on võimalik laenutada Charlie Chaplini filme, aga ka dokumentaalfilmi Chaplini elust (“Charlie: the life and art of Charles Chaplin : an irrepressible genius, an unforgettable story“, režissöör Richard Schickel), Chaplini elust rääkivat Stephen Weissmanni raamatut ja tema enda kirjapandud “Minu elulugu“ ) ning noppida välja filmimuusikat plaatidelt.\nfilmiklassika, komöödia, William Shakespeare\n„Tõrksa taltsutus” esmaspäeval, 21. märtsil kell 22.20 ja pühapäeval, 27. märtsil kell 13.10 ETV2-s\nIn raamatukava on 21/03/2016 at 12:13\nEsmapäevane kinoklassika on sel korral 1967. aastal esilinastunud Willias Shkespeare’i kuulsa komöödia „Tõrksa taltsutus” ekraniseering, mille lavastajaks Franco Zefirelli. Tegu on Londoni, Milano ja New Yorki kuulstes teatrites draama- ja ooperilavastajana töötanud Franco Zefirelli esimese täispika mängufilmiga.\nEsialgu nähti filmi peaosades Marcello Mastroiannit ja Sophia Loreni. Ometigi langes kaalukauss lõpuks teisele kuulsale ekraanipaarile, Richard Burtonile ja Elizabeth Taylorile, kes pärast kurikuulsat “Kleopatrat” (1963) olid lõpuks abiellunud ja kellest sai nii tööalaste kui ka eraeluliste skandaalide tõttu Hollywoodi superpaar.\nTaylor, kes oleks äärepealt rollist ilma jäänud oma liigsete kilode tõttu, kehastab filmis põikpäist ja riiakat Katharinat, keda Burtoni temperamentne ja humoorikas tegelaskuju Petruccio otsustab taltsutada. Pärast mitmeid ponnistusi see tal ka lõpuks õnnestub ja kahe tugeva isiksuse vahel sünnib tugev armastus. Ei ole raske märgata, et paljuski sarnaneb filmis näidatu kirglik ja konfliktiderohke särin Burtoni ja Taylori päriseluga, mis oli kõike muud kui rahulik ning tasakaalukas.\nFilm kandideeris kahele Oscarile ning andis Franco Zefirellile kindlust järgmisena lavastada “Romeo ja Julia” (1968), mida peetakse üheks õnnestunumaks Shakespeare’i näidendite ainetel valminud ekraniseeringuks.\nIMBd-s on film saanud soliidsed 7,2 punkti.\nEestis teavad paljud 1998. aasta Elmo Nüganani lavastatud „Tõrksa taltsutust”, mis oli TRK lavakustikateedri XIII lennu diplomietendus, see on ERRi arhiivis järelvaadatav.\nKellel huvi klassikat (üle)lugeda, siis Shakespear’i näidendid on raamatukogus kenasti olemas.\nArvo Kruusement, eesti film, filmiklassika, Oskar Luts\n“Suvi” esmaspäeval, 23. juunil ETV-s kell 21.20\nIn raamatukava on 20/06/2014 at 13:57\nEga see film erilist tutvustamist küll kellelegi vaja, aga igatahes kohustuslik soovitus Oskar Lutsu nimelise raamatukogu blogis.\nNäeme “Kevades” kuus aastat varem tuttavaks saanud tegelaste elu Paunveres enne Esimese maailmasõja puhkemist.\nPaul-Eerik Rummo stsenaarium on kirjutatud Oskar Lutsu jutustuste Suvi” ja “Tootsi pulm” põhjal.\nRaamatukogus saadaval teos nii raamatu kui videona.\nfilmiklassika, Sidney Poitier, William E. Barrett\n“Lilled väljal” esmaspäeval, 10. märtsil kell 22.25 ja teisipäeval, 11. märtsil kell 15 ETV2-s\nIn raamatukava on 09/03/2014 at 18:39\nAmeerika kirjaniku William E. Barretti 1962. a. ilmunud samanimelise romaani ainetel 1963. a. Ralph Nelsoni lavastatud film jutustab palvemaja ehitamisest kolkakülla.\nSeda raamatut Eesti raamatukogudes pole, küll aga on Tartu Ülikooli raamatukogus William E. Barretti ingliskeelne romaan “The wine and the music” ja saksakeelne “Gottes linke Hand”.\nFilmi kohta on Mart Noorkõiv kirjutanud: “Soe ning liigutav väike lugu juhutöölisest (Sidney Poitier), kes peatub saksa immigrantidest nunnade poolt ülalpeetavas talus, teadmata, et ta on ette võtmas jumalikku missiooni ehitada neile palvemaja. Film suudab enamasti edukalt vältida kaldumist liigsesse sentimentaalsusesse ning religioosesse moraalilugemisse, mille jaoks on sellise loo puhul küllalt võimalusi. Ei võta ennast liiga tõsiselt ning hoiab mõnusat kerget tooni lõpuni. Sidney Poitier tegi selle rolliga ajalugu olles esimene mustanahaline, kes võitis parima meesnäitleja Oscari. Poitier elav ning energiline rollisooritus on ka filmi põhilisi tugevusi ning põhjusi selle vaatamiseks.”\nSidney Poitier Oscarit vastu võtmas. Olgu veel märgitud, et 2002. aastal pälvis ta elutöö Oscari.\nIMDB lehel on eraldi välja toodud, et tavapärase “Lõpu” asemel on tiitrites “Aamen”.\nVäjend “Lilled väljal” on pärit Mäejutlusest (Matteuse evangeelium, 5., 6. ja 7. peatükk).\nErich Segal, filmiklassika, romantika\n“Armastuse lugu” pühapäeval, 29. dets kell 17 TV3-s\nIn raamatukava on 28/12/2013 at 11:14\nFilm on valminud režissöör Arthur Hilleri käe all 1970. aastal, aluseks Erich Segali vastilmunud romaani põhjal autori enda kirjutatud stsenaarium. Eesti keelde tõlgiti raamat nõukogude aja kohta erakordselt kähku, juba 1972. a . Ma ei tea ühtki silma, mis seda lugedes kuivaks jäi! Millal film meile jõudis, ma ei tea ja näinud seda ise pole, aga nüüd tahaks kindlasti vaadata ja kontrollida, kas laul sellest Oscari saanud filmimuusikast, mille Marju Kuut eesti keeles kuulsaks laulis, ikka on see laul, mida mina mõtlen.\nKandideeris film veel kuuele Oscarile ning korjas suure hulga Kuldgloobusi ja palju muid auhindu.\n«Mida öelda kahekümne viie aastase tüdruku kohta, kui ta on surnud? Seda, et ta oli ilus. Ja andekas. Seda, et ta armastas Mozartit ja Bachi. Ja biitleid. Ja mind. Kord, kui ta mind jälle nende muusikutega ühte patta pani, küsisin talt, kuidas ta meid järjestab, tema naeris ja vastas: «Tähestiku järgi».»\nKas juba tuleb pisar silma?\nErich Segali teoseid on raamatukogus rohkem, nii eesti– kui inglise keeles.


November 2016 - Digitaalne frukt -\nÕhksoojuspumbad – kuidas valida\nÕhksoojuspumpade puhul on tegemist pooleldi taastuvenergiaga, mis võib aidata sul küttekuludelt raha kokku hoida. Kuid kas need sobivad su elustiili ja koduga? Uue keskküttesüsteemi paigaldamisest rääkides mõtleks enamik meist koheselt boileritele, gaasiarvetele ja kõige energiatõhusama mudeli saamisele. Kuid boilerid pole… Read more ›\nAuld Lang Syne Inglise keelt kõnelevates maades lauldakse vana-aastaõhtul kõige sagedamini vana Šoti laulu “Auld Lang Syne”, mis avaldati esimest korda luuletaja Robert Burnsi poolt tema 1796. aastal ilmunud raamatus “Scots Musical Museum”. Burns kirjutas selle ümber (ja tegi laulusõnadele… Read more ›\nKasulikku, Reisimine, Traditsioonid\naastavahetus, aastavahetus 2015, aastavahetus 2016, aastavahetus pakett, aastavahetus pidu, aastavahetuse luuletused, aastavahetuse paketid, aastavahetuse pakett, aastavahetuse peod, aastavahetuse pidu, aastavahetuse reis, aastavahetuse reisid, aastavahetuspakett, vana aasta õhtu, vana aasta õhtul, vana aastaõhtu


Numbrid näitavad su suhteid - Saatus&Saladused\nSee polegi niivõrd test, rohkem nagu selgeltnägemine, nõidumine. Kui tahate, et teie soov täide läheks, järgige õpetussõnu täpselt, ärge katsuge suli teha: lugege korraga ainult ühte juhist, täitke see pikemalt mõtlemata ja ärge katsuge vastuseid kiigata.\n1. Kirjutage tulpa, üksteise alla, numbrid 1 kuni 11.\n2. Numbrite 1 ja 2 taha kirjutage üks suvaline arv 1-st 100-ni.\n3. Numbrite 3 ja 7 taha kirjutage konkreetse vastassoolise nimi.\n4. Numbrite 4, 5 ja 6 taha kirjutage mis tahes nimed (võivad olla konkreetsete sõprade, sugulaste või perekonnaliikmete omad).\n5. Numbrite 8, 9, 10 ja 11 taha kirjutage konkreetsete laulude täpsed pealkirjad (mis tahes keeles, peaasi – õigesti).\n6. Nüüd soovige midagi.\nLahendus on järgmine:\n* Number 3 on inimene, keda armastate. Kui kirjutasite näit. mõne Hollywoodi staari või maailma tippsportlase, siis on tegemist samanimelise või sarnase nimega persooniga.\n* Number 7 on inimene, kes teile väga meeldib, aga kellega te pole lähemat kontakti saavutanud.\n* Number 4 on inimene, kellest väga hoolite või kelle eest hoolitsete.\n* Number 5-le pihite oma kõige suuremaid saladusi.\n* Number 6 on teie "talisman" – temast võib oluliselt sõltuda teie karjääri- vm. edu.\n* Laul nr. 8 assotsieerub kuidagi inimesega nr. 3, nr. 9 inimesega nr. 7. Laul nr. 10 iseloomustab teie enese olemust, nr. 11 peegeldab teie ellusuhtumist.\n* Number 1 taha kirjutatud arv mängib teie elus teatud konkreetset rolli, sellega võib seostuda ka mingi teie saladus.\n* Number 2 tagune arv on võti teie soovi täitumisele. Kui see on 1–10, siis täitub soov lähema kuu aja jooksul; kui see jääb vahemikku 11–30, on ihaldatu juba nädalaga teoks saanud. Tõeliselt veab aga neil, kes on märkinud arvu 31-st 100-ni – nende salasoov täitub juba järgneva 10 minuti jooksul!


Äripäev kasumis, EPL kahjumis - ärileht.ee\nÄripäev kasumis, EPL kahjumis\nAjalehtedest teenis eelmisel aastal enim, üle 20 miljoni krooni Äripäev, Eesti Päevaleht jäi hinnanguliselt 10 miljoniga kahjumisse.\nÄripäeva Kirjastuse eelmise aasta käive oli 109 miljonit ja kasum 20,1 miljonit krooni, mis ületas 2000. aasta tulemuse ligi kahekordselt, teatas ÄP Online. Äripäeva tellijate arv tõusis möödunud aasta detsembriks 17.556ni, aasta varem oli see 15.961.\nKirjastuse toodete lõikes teenis ajaleht Äripäev 9 miljonit, Delovõje Vedomosti 0,6 miljonit, käsiraamatud kolm miljonit ja seminarid 4,8 miljonit krooni kasumit.\n“See on läbi ajaloo kõige parem tulemus,” ütles Äripäeva peatoimetaja Igor Rõtov. “Me oleme Bonnieri 10 majanduslehest ainuke, kes on oma reklaamikäivet ja kasumit kasvatanud, samal ajal kui sõsarlehtedel Rootsis ja Taanis on see kahanenud. Läti on nullis ja Leedu saab neli miljonit kasumit,” märkis Rõtov.\nAjalehte SL Õhtuleht välja andva AS SL Õhtuleht möödunud aasta käive oli 93,6 miljonit krooni ja puhaskasum 10,2 miljonit krooni. SL Õhtulehe trükiarv oli detsembris Eesti suurim, 66.700.\nNädalalehte Eesti Ekspress ja selle lisasid välja andva ASi Eesti Ekspressi Kirjastus möödunud aasta käive oli esialgsetel andmetel 77,6 miljonit ja puhaskasum 8,8 miljonit krooni. Eesti Ekspressi trükiarv oli detsembris Ajalehtede Liidu andmeil 45.200.\nAjalehte Postimees ja selle lisasid välja andva ASi Postimees möödunud aasta käive oli 120 miljonit krooni ja puhaskasum 2,6-2,8 miljonit krooni. Postimehe trükiarv oli detsembris Ajalehtede Liidu andmeil 62.600.\nMaalehte ja sellega seotud väljaandeid välja andva ASi Maaleht möödunud aasta käive oli 39 miljonit krooni ja puhaskasum veidi üle kahe miljoni krooni. Maalehe trükiarv oli detsembris ajalehtede liidu andmeil 41.100.\nMitmeid ajakirju välja andva ASi Ajakirjade Kirjastus möödunud aasta käive oli auditeerimata andmetel 128,3 miljonit krooni ja puhaskasum 13,2 miljonit krooni. Ajakirjade Kirjastus annab muu hulgas välja ajakirju Kroonika, Eesti Naine, Anne, Eesti Naine, Nädal, Tervis, Kodukiri, Stiil ja Stiina.\nEesti Päevalehte ja Linnalehte välja andva Eesti Päevalehe ASi möödunud aasta reklaami ja lehenumbrite müügi netokäive oli 94 miljonit krooni. Ettevõtte lahkuv peadirektor Hando Sinisalu ütles, et kasumi-kahjumi number on veel kokku löömata. Kinnitamata andmetel oli ettevõtte kahjum möödunud aastal 10 miljonit krooni. Päevalehe trükiarv oli detsembris 37.000.


FOTOD | Olga Ivanova: poliitika on ideoloogiline võitlus, mitte onupojapoliitika ja kohtade jagamine - DELFI\nFOTOD | Olga Ivanova: poliitika on ideoloogiline võitlus, mitte onupojapoliitika ja kohtade jagamine\nKeskerakonnaga konkureerivat valimisliitu loovad Edgar Savisaar ja Olga Ivanova kandideerivad kohalikel valimistel mõlemad ilmselt Tallinnas Lasnamäe linnaosas, ütles Ivanova.\nSeda, et Savisaar kandideerib Lasnamäel, pidas Ivanova päris kindlaks. Ta lisas, et kuna ta on saanud palju kirjasid oma toetajatelt, milles soovitatakse ka temal Lasnamäel kandideerida, jääb ka tema ilmselt Lasnamäele.\nIvanova on Keskerakonna Lasnamäe piirkonna juht. Keskerakonna esimees Jüri Ratas arvas, et Keskerakonnaga konkureeriva nimekirja loomise tõttu peaks Ivanova Lasnamäe piirkonna juhi kohast ilma jääma.\nKui nimekirja kaks kõige tuntumat poliitikut kandideerivad mõlemad Lasnamäel, siis tekib oht, et teised linnaosad jäävad nõrgalt kaetuks. Ivanova ütles, et töö käib selle nimel, et ka teistesse linnaosadesse tugevad kandidaadid leida. Täpne info selle kohta, kes kus kandideerib, saab teatavaks ilmselt alles 5. septembril, kui tuleb esitada valimisnimekirjad.\nAltkäemaksu võtmisega kohtu all oleval Savisaarel hakkas neljapäeval kohus halb ja ta viidi kiirabiga ära. Ivanova ütles, et Savisaar on nädalavahetusel kodus puhanud, nad kohtusid nädalavahetusel ja Savisaare tervis oli paranenud. Homsel istungil saab Savisaar Ivanova sõnul osaleda.\nJärgmiseks avalikuks esinemiseks on Savisaarel planeeritud 25. augustil kohtumine valijatega Lindakivi keskuses, kus tutvustatakse valimisliidu programmi ja uuritakse rahva arvamust. Mõned programmi seisukohad, nagu sundüürnike toetamine, on juba välja öeldud.\nPeeter Ernits: Kadri-Ann Sumera Savisaare nimekirja lisamise jutt oli karsumm-efekt (36) 09.08.2017\nIvanova lootis, et tema valimisliidus kandideerivaid keskerakondlasi ei hakata Keskerakonnast välja viskama, nagu siin ja seal on räägitud. Ta nentis, et tema on erakonna juhatuse liige ja seega saab tema jätkata erakonna juhatuse liikmena ka siis, kui ta erakonnast välja visatakse. Samuti saaks ta väljaviskamise otsuse kongressil vaidlustada. Ta kinnitas, et riigikogus jääb ta toetama Keskerakonna juhitud valitsust.\nKuigi tema nimekirjas on palju keskerakondlasi, on tuntud inimesi nende seas vähe. Ivanova ütles, et seda on inimlikult kerge mõista. Keskerakond on olnud 12 aastat Tallinnas võimul. Osad arvavad, et kõik jätkub nagu 12 aastat, mõned, et Keskerakonna nimekirjas on kindlam volikokku või linnaametisse saada. "See kõik on inimlikult arusaadav," ütles Ivanova.\nMilleks on siis uut valimisnimekirja vaja? "Poliitika on ideoloogiline võitlus, mitte onupojapoliitika ja kohtade jagamine. Meil teatud ideoloogiline konflikt Keskerakonnas," ütles Ivanova. Savisaar on varasemalt kritiseerinud, et võimule saades kaotas Keskerakond oma näo ja läks IRLi nägu.\nIvanova ütles, et Savisaare valimisnimekiri on valmis linnavolikogus Keskerakonda toetama, aga selleks tuleb teha koalitsioonileping, kus tuleb kokku leppida, milliseid samme astuda on kavas.\nIvanova ei soovinud spekuleerida, kui palju hääli võiks Savisaare nimekiri valimistel saada.


Kommentaarid - Eesti 200 toetus Hooandja portaalis kasvas tundidega ligi kümme tuhat eurot - DELFI\nEesti 200 toetus Hooandja portaalis kasvas tundidega ligi kümme tuhat eurot - kommentaare 1-18\nRegistreeritud (29) Anonüümne (52)\nKas mingi uus nali, millest pole miskit varem kuulnud? Vaadake peeglisse naljaninad...\nMa jälle ei saa aru, kui seal Hooandja lehel annetajad ja panused kokkuarvutada----kustkohast selline number võetakse ?\nDebiilne on erakonna loomiseks hooandjas rahasid kerjata. Aga jah, neid tolereerikuid ju jaguvad, kes sellise räige pornograafiaga kaasa lähevad. Seega hooandja kes laseb endid poliitikasse segada, kaotas minu silmis väärikuse.\nSeni on neil 36 annetajat. Erakonna registreerimiseks on vaja 500 inimest. Niiet neid toleerikuid ei ole just väga palju :)\n36 annetajat küll, aga panuseid kokku liites ma küll nii suurt nr. ei näe? 5000 annetajat pole ju yhtegi ?\nKas selle kerjatud raha annetajate nimed ei peaks avalikud olema kuna kerjatakse raha erakonnale?\nVõi olen asjast valesti aru saanud?\nLihtsalt lammas oled\nEi, ei - lammas on meil serks, tema on Potsataja...\nOot, aga täna teatati ju ka teise uue erakonna tulemisest. Vikerraadios oli lausa intervjuu ja puha. Miks selelst siin uudist pole? Ainult ENSV200 uudised...\nSee lilla unistuse purunemine saab ilmselt valus olema... Julgeksin "miljonis" kord tsiteerida austatud President Meri kuulsat lauset: "Rahvas ei ole loll"...\nNo ei ole enam rahvast.\nJa kogukond on avatud. Kõigele. 200 roosadele dvusotnikutele ka.\nVot kus saab maksuvabalt raha pesta)))\nEks mingi annetus, et korruptsiooniradar jälle õieti näitaks)))\nKeda siin petta üritatakse. Toetuste hulk on kasvanud 4 toetajat ja suurim toetaja on eestvedaja. Mida põrgut kui idiootne see kogu artikkel on.\nTahaks ka seda kuulda, mida siis ikka tegema hakatakse ja mida plaanitakse teistmoodi teha. See on veidi kummaline, et paljud juba maksavad, aga keegi veel mitte midagi ei tea. Võib ka olla, et minu viga ja mina üksi ei tea.\nSenise jutu järgi paistavad Keskerakond II olevat:\nKristina Kallas on selgesõnaliselt välja öelnud, et Krimmi okupeerimine mõjus Narva venelastele hästi; Toompea haldab Ida-Virumaad koloniaalvõimuna ja et venelased on venekeelsed eestlased. Vot tak.\nAnnetatakse, et võidelda eestlaste vastu. Uskumatu, mis Euroopas toimub.\nKes totab padusotse? Ikka padusotsid ise! See ei saa teisiti olla!\nNeid meie riigis on ,ent nende arv on piiratud\nGruz 200 paneb korraliku kolaka vargaoravatele, sest nemad on RE-le parim alternatiiv, ent valitsust ei moodusta Gruz 200 mitte kunagi. EKRE-le on Gruz 200 ilmumine pigem kasulik!\nPiki künnist saavad ikka sotsid. "Venekeelseid eestlasi" refi toetajad valima ikka ei hakka küll.\nEkretiinidele on alati kõik see kasulik, mis Eestile kahjulik on. Sama ka selle 200ga.\nMis mõte neil pisierakondadel on? Kokkuvõttes hävitavad nad üksteist. IRLi ja vabaerakonna hääled lähevad osaliselt uutele tulijatele. Saavad kõik käputäie hääli ning on rõõmsalt alla künnise...\nTäna on projekti toetanud neli inimest: nende seas ka üks Eesti 200 liikumise eestvedajatest, ettevõtja Priit Alamäe, kelle panus projekti on olnud märkimisväärne.\nMind huvitab, mis agenda on ärimehel poliitikas. Nagu päriselt. Kas Eestit muuta endale meelepärasemaks, rahvale meelepärasemaks, endale kasu tuua antud investeeringust?\nSorose onule on selline käpiknuku partei väga meelepäerane.\nRoosalillad võivad üsna kaugele jõuda. Nii nagu ResPublica ja Vabareakonna puhul, nii on neilgi kohe õukonnameedia pidev ja aktiivne tugi olemas. Ega meie valijate hulgas siis lollid ja vaheldusevajajad otsa lõppenud ole.\nKas neid Hooandja summasid maksustatakse ka?\nSoroseonu on normaalsest riigist nimega Ungari välja puksitud.\nSiin vaja EKRE-l peale tulla ja sama teerada järgida.\nLambad maksavad kinni iseenda transpordi lihakombinaati.\nno leidub tõesti eestis neid keda sm niiles nimetas


Meeste kogumise Lazy ÖAF Winter 2013-2014\nEi ole kahtlust uue kollektsiooni meeste riided talvehooajal 2013-2014, mille turretless brändi Lazy ÖAF, meelitab silma vaatleja tema veidrad kirev värvi, kombineerides pildid ja kontrastset värvi, vallatu huumorit teema.\nTõepoolest, Briti rõivabränd Lazy ÖAF proovinud oma parima oma suurepäraste ja värvikas kogumik meeste riided, kus on võimalik näha bleiserid, mood kudumid, sealhulgas dressipluusid ja sviitrid, püksid ja teksad, naljakas kübarad. Ka see kogumine on mudel maja, see on kootud T-särgid ja aluspüksid.\nKaubamärk Lazy ÖAF startis tema lookbook'e kaks muusikut, Mikaiah ja Anaiah Lei vennad. Nad vaatavad cool ja moodne spordirõivaste, mis on kindlasti ideaalne tänav, see on praktiline ja mugav, hubane ja praktiline.\nMoebrändid et toota riideid väike naiste\nCollection Louis Vuitton kevad-suvel 2015 meesteriided range\nMeeste kollektsiooni Viktor & Rolf Spring-Summer 2015\nTrends meestemoes Marc by Marc Jacobs 2015. a kevadel\nStreet riided H & M stiilis film "The Girl Lohetätoveeringuga"\nIlus riided tüdrukutele alates Noa Noa Miniature Sügis-Talv 2013-2014\nMoodsad naiste riided Summer 2013 LNA\nRiided kataloogis järgmisel kevadel-suvel 2013


Mis toidud sisaldavad kiudaineid - Õli\nMillised tooted on kõrgeima kiusisaldusega - täissuurus\nMe kõik oleme kuulnud rohkem kui üks kord, et on olemas sellist kasulikku kiudaineid, mida tuleks tarbida, nii palju kui võimalik, meie keha tervise ja kasu jaoks.\nKuid mitte kõik meist ei mõista täielikult, milline kiud on ja mida süüakse.\nMõistame, mis kiud on, mis see on ja millistel toitudel on palju kiudaineid?\nVaadake kõike lühidalt, kuid arusaadavalt.\nMillistel toitudel on palju kiudaineid?\nTselluloosil on kasulike omaduste mass. Seda võib nimetada meie kehahoidjaks, puhastades ja pühkides sellest kõik kahjulikud ained.\nNeli peamist kasulikku omadust kiud:\nNormaliseerib seedetrakti (gastriit, koliit, kõhukinnisus, kõhupuhitus)\nEdendab kehakaalu langust (rasvumine)\nEemaldab kehalt kogunenud metallid ja toksiinid\nKaera- ja riisikliid, mis on teraviljade terade koor, mis on eraldatud jahu või teraviljast, mis vähendab väga hästi kolesterooli taset veres.\nPäevalilleseemnete mahlad Puhastavad õrnalt sooled ja normaliseerivad seedetrakti aktiivsust.\nÕunad, peet, brokkoli, porgand, seller, pirnid, herned, rohelised oad, pruun riis, looduslikud riis, terved tükeldatud teraviljad, linaseemned, kuivatatud puuviljad\nTselluloos on seedekulgla ülemises osas sisalduv seedimatu süsivesik, mistõttu me kaotame selle kehalt suure kasu.\nTselluloos on veresoonte jaoks väga hea ja on kasulik hemorroidide, veenilaiendite ja soole puhastamiseks.\nÕunad, banaanid, peet, kapsas, mais, salat, pirnid, marjad, paprika ja purustamata teravili\nHemitselluloos on seedimatu süsivesik, mis neelab vett. See eemaldab kantserogeenid, soodustab kehakaalu langust, kõrvaldab tõhusalt kõhukinnisuse.\nPorgandid, Brasiilia pähklid, virsikud, herned, kartulid, tomatid, maasikad, purustamata teraviljad, quinoa-teravili, roheline tatar\nLigniin vähendab vere kolesterooli taset, takistab kivide teket sapipõies.\nTsitruselised, hibiskid, õunad, banaanid, peet, kapsas, kuivatatud herned, agar-agar,\nPektiin eemaldab raskemetalle ja toksiine, normaliseerib soole.\nKummi- ja taimeliim sisaldab:\nKaerahelbed, kaerakliid, seesami ja kuivad oad\nKui te otsustate kasutada kiudaineid sisaldavaid toidulisandeid, siis õppige üht olulist reeglit: peaksite alustama kiu võtmist annuse järkjärgulise suurendamisega.\nKõige parem on täiendada toidulisandeid erinevat tüüpi kiududega.\nLisaaineid on vaja aktsepteerida ainult vastavalt juhistele, siis kõrvaltoimeid ei täheldata.\nJa siis te unustate, millised on probleemid maoga ja soolestikuga, teie kehakaal taastub normaalseks, tekib kehas tugev käärsoolevähi, hemorroidide, kõhukinnisuse, rasvumise, diabeedi ja ateroskleroosi ennetamine.\nVideo kiudainetega tervislikest toitudest\nOstan selle õunapektiini (25% lahustuv ja 75% lahustumatu kiud) kiudainena, lahustatakse see klaasitäis vees või mahepõllumajanduslikus mahlas või lisage see smoothie'le.\nSelles vormis töötab pektiin kiiremini, kiirendab detoksifitseerimisprotsessi. Piisavalt 1 supilusikatäit 1 tassi vett päevas.\nMa tahan kohe öelda, et see ei ole pektiin koos lisaainetega, mida müüakse toidupoodides küpsetamiseks. See on orgaaniline pektiin, mida võib leida tervisliku toidu poodidest.\nKasutage kiudaineid sagedamini, sisestage see kindlasti oma dieeti.\nKuid pidage meeles, et see kõik toimib ainult siis, kui te lõpetate oma kehasse muutunud ja saastunud toidu uute osade viskamise.\nTeiega oli Alyona Yasneva, olge terve, näeme varsti!\nTselluloosi sisaldavad toidud\nSaate kiiresti luua oma dieeti, sealhulgas kiudaineid sisaldavaid tooteid\nMuskus melon kuubikud\nBok choy keedetud\nKüpsetatud kartulid "ühtsel kujul"\nKõrvits tavaline keedetud\nKõrvitsaga suurtoitlik söögituba, keedetud\nTeravili, terad, pasta\nTerve tera pasta\nKaunviljad, pähklid, seemned\n1 unts (28,35 g)\nMustad oad keedetud\nChickpea puuviljad (oad), keedetud\nLima oad keedetud\nP.S. Ja pidage meeles, lihtsalt muutes oma tarbimist - me muudame maailma kokku! © econet\nMis on kiud? Sisu toidus\nMis on kiud, selle sordid. Mis on selle kehale kasulik. Milliseid tooteid selles leidub.\nKiud (tavaliselt nimetatakse tselluloosiks) on paljudes toiduainetes oluline aine. Paljud meist on kuulnud, kui kasulik see element on kõhule ja seedetraktile tervikuna, kuid see lõpeb sageli teadmistega. Allpool uurime üksikasjalikult, millised toiduained sisaldavad kiudaineid, kuidas see on kehale kasulik ja kas see võib seda kahjustada.\nPraktikas on kiu peamised allikad taimsed. Mis see on? Tal puuduvad vitamiinid ja mineraalained, see ei anna kehale energiat ega toitaineid. Mis puutub keemilisse struktuuri, siis see on kõige mitmekesisem, sest kiudude puhul ei ole ühtegi valemit. Tegelikult on see taimede kiudude üldnimetus.\nTeadlased jagavad selle kaheks:\nLahustuv. Selline veega kokkupuutuv aine muutub želeesarnaseks. Sellesse kategooriasse kuuluvad pektiinid ja vaigud. Seda peetakse kehale kõige kasulikumaks. Milliseid tooteid see sisaldab? Peamised esindajad on kartulid, õunad, oder, apelsinid jne.\nLahustumatu. Sellesse kategooriasse kuuluvad veel kaks ainet - tselluloos ja ligniin, mis leidub köögiviljas, teraviljas ja teraviljas.\nKui me võtame arvesse lisanditena müüdavat tehiskiu, on olemas ka kaks vormi:\nSuur. Eelised - võime eemaldada toksiine organismist, parandada vereringet vaagna organites.\nVäike. Peamine pluss on vahetu mõju kõhupiirkonna ülaosale. Meetme eesmärk on normaliseerida seedetrakti töö, aidates südamel ja kopsudel.\nDieetide küllastamine toodetega, kus on kõige rohkem kiudaineid, on mõista selle aine mõju - kasu ja kahju kehale. Peamine asi, mida väärib märkimist, on positiivne mõju seedetraktile, mitmete teiste elundite tervisele, naha seisund ja heaolu sõltuvad selle töö õigsusest.\nKõige kasulikum lahustuv kiud, millega keha kiiremini kokku puutub ja laguneb paremini. Selle kasutamise tulemus on täiuslikkuse tunne. Samuti normaliseerib see kolesterooli taset, viib ohutu tasemeni ja eemaldab kahjulikud metallid.\nKasulik on ka lahustumatu aine tüüp. Tänu oma võimele absorbeerida vedelikku selle läbimisel soolestikku, puhastab selline kiud oma seinad ja väldib kõhukinnisuse ohtu.\nHüvitiste kokkuvõtte tegemisel tasub rõhutada järgmisi tegevusi:\nMadalam kolesteroolitase. Uuringud on kinnitanud, et taimse toidu tarbimine vähendab halva kolesterooli taset 50-60% võrra.\nOhtlike toksiinide eemaldamine kehast.\nVähenenud sapikivid ja neerukivid.\nAbi paljude seedetrakti haiguste ravis. Niisiis, kui toidate toitu lina viljalihaga, siis ei saa ainult sooled puhastada, vaid ka ravida olemasolevaid haavu (põletikke).\nSöögiisu pärssimine. Teades, mis sisaldab kiudaineid, on isu kergem toime tulla. Taimse toidu regulaarne tarbimine tagab kiudude vedeliku imendumise ja selle kiire turse, mis annab küllastustunde. Kui te võtate ainet tavalisele söögile, saate piisavalt väikeses koguses toitu.\nErandiks on suhkurtõve teke, samuti selle haiguse all kannatavate inimeste abistamine. See mõju on tingitud aine võimest vähendada veresuhkru taset.\nToetage soolestiku mikrofloora optimaalsel tasemel.\nKäärsoole pahaloomuliste kasvajate ennetamine.\nSeedetrakti ensüümide aktiveerimine seedetraktis.\nSüsivesikute imendumise aeglustumine, mis vähendab liigse rasva kogunemise ohtu.\nAbi kehakaalu kaotamisel. Lisades toitu, mis sisaldab kõige rohkem kiudaineid, on võimalik kaalulanguse küsimuses kiiresti tulemusi saavutada. See on tingitud elemendi keerulisest tegevusest.\nSoole puhastamine. Pärast maosse sisenemist paisub kompositsioon ja liigub järk-järgult soolest välja, mis jääb seintele (räbu, väljaheited ja muud ohtlikud ained).\nFiber on paljudes toiduainetes:\nleib (Borodino, rukis, täistera);\npudrud (oder, pshenka, kaerahelbed ja tatar);\nköögiviljad (kapsas, porgand, kõrvits, suvikõrvits);\nmarjad ja kuivatatud puuviljad (mustad sõstrad, vaarikad, banaanid, apelsinid).\nAllpool me kaalume, millised tooted sisaldavad palju kiudaineid ja millised on nende omadused:\nKöögiviljad. Kõige sagedamini mainitakse neid tselluloosi sisalduse osas. Kõige kasulikum aine sisaldub järgmistes köögivilja esindajates:\nporgandid ja muud.\nKõik loetletud tooted on kõigile kättesaadavad. Niisiis parandab kapsas sisalduv kiud seedetrakti ja aitab kaotada kaalu.\nPuuviljad. Siin on elemendi rekordiline maht järgmistes toodetes:\nbanaan ja teised.\nPaljud on huvitatud sellest, millised tooted sisaldavad kiudaineid. Selle aine peamised tarnijad on just puuviljad ja kuivatatud puuviljad, millest eemaldatakse niiskus ja säilib suur hulk kasulikke kiude. Kõige kasulikumad on rosinad, kuivatatud aprikoosid, kuivatatud aprikoosid.\nMarjad. Siin pole mingit vajadust eraldada - peaaegu iga marja on valmis muutuma mao jaoks kasulikuks aineks. Sel juhul on peamised tarnijad maasikad ja vaarikad.\nPähklid Pähklite eelised on teada mitte ainult kiudainete sisalduse seisukohast. Need on peamised vitamiinide ja mineraalainete tarnijad inimkehas. Enamik aineid leidub kreeka pähklites, sarapuupähklites ja pistaatsiapähklites.\nTerad. Me ei tohi unustada terve tera leiva, idanenud terade ja kliide eeliseid. Kehasse sisenemisel normaliseerivad need toidud kolesterooli taset ja parandavad seedetrakti funktsiooni. Sel põhjusel soovitavad toitumisspetsialistid toiduvalikusse lisada maisi-, tatar- ja kaerahelbed.\nBean kultuurid. Hernes, oad ja läätsed peaksid olema toidus. Neid elemente peetakse mõlema kiu tüübi peamisteks tarnijateks.\nKeskmine päevane tarbimise määr on 25 grammi. Sellisel juhul ei tohiks te kohe dieeti drastiliselt muuta ja lisada sellesse kasulikku elementi. Parem on alustada lihtsate asjadega - šokolaadi asemel ja koera liigutada, süüa köögivilja või puuvilju.\nTervete toodete valimise protsessi lihtsustamiseks anname kiu protsendi:\nkliid - 44%;\nmandlid - 15%;\nrohelised herned - 12%;\ntäistera - 9-10%;\nmaapähklid - 8%;\nkaunviljad - 6-7%;\nrosinad - 6,5%;\nläätsed - 3,7%;\nkapsas - 2,8-3%;\nkartul ja valge jahu - 2%.\nEnne mis tahes kiu võtmist konsulteerige arstiga. See on tingitud asjaolust, et igal ainetüübil on kehale erinev mõju. Tselluloosi liigne tarbimine on haruldane, kuid võib põhjustada järgmisi probleeme:\nTasub meeles pidada, et "apteegi" kiud kahjustavad paratamatult vitamiinide ja mineraalide omastamise kvaliteeti. Seega põhjustab nisukliidide tarbimine tsingi, raua ja pektiini imendumise halvenemist. Pärast järgmisi kõrvaltoimeid on võimalik:\nsallimatus koostisosade suhtes;\ngastriit, koliit, maohaavand.\nTeades, mis kiud on ja milliseid tooteid see sisaldab, on võimalus targalt moodustada toitumine ja vältida terviseprobleeme. Tasub arvestada, et selle elemendi lisamisel dieedile on vaja samaaegselt suurendada vedeliku kogust. Puuvilju ja köögivilju soovitatakse võtta värskelt ilma karastamiseta (sh ilma kuumtöötluseta).\nHommikusööki soovitatakse alustada pudruga, mis annab kehale kuni viis grammi kiudaineid ja normaliseerib seedetrakti päeva jooksul. Kasuliku aine mahuosa suurendamiseks on lubatud pudrule lisada värskeid puuvilju. Samuti on toitumine küllastunud kaunviljade ja pähklitega. Magustoitude fännid peaksid asendama maiustused tervislikumate puuviljadega.\nAlkoholi tinktuur puuviljadele ja marjadele, 7 tähte, skanvord\nMida süüa rahvuslikust köögist Kazanis - 10 maitsvat tatari toitu\nRuusunäärmete tervendavad omadused\nMis on Whatsapp ja kuidas seda õigesti kasutada\nKas on võimalik koletsüstiidiga oliive


Siret Stoltsen – maaelu-usku naine maailmakuulsuste poolest tuntud vallast - Kesknädal\nVäike-Maarja vald on kuulus kuulsate inimeste poolest. Vallakeskuses on võrsunud maailmatasemel eesti maadleja Georg Lurich. Kiltsi mõisas elas meresõitja ja ümbermaailmareiside eestvedaja Adam Johann von Krusenstern. Rohkem kui 80-aastases Kitsi rahvamajas, teed juues ja kodusküpsetatud kooki maitstes, ajasime aga juttu Väike-Maarja vallavolikogu spordi-kultuuri- ja külaelukomisjoni aseesimehe Siret Stoltseniga. Vestlusteemadeks olid valla käekäik pärast haldusreformi, maaelu raskused, võimalused nendest jagu saada ja külakogukonda tugevdada.\nMillistele teemadele spordi-kultuuri- ja külaelukomisjon praegu ennekõike keskendub?\nHaldusreformi käigus liitus seni Väike-Maarja vallaga Rakke vald. Nüüd tutvumegi selle piirkonna tegemistega. Oleme seal korraldanud väljasõiduistungeid ning tutvunud objektiga, mis pakuvad huvi meie komisjonile. Rakke kant on näiteks spordielus kuulus jalgrattasõidu poolest. Üldiselt tundub, et valla erinevad paikkonnad sulavad hästi kokku. Ka volikogu komisjonid moodustati nii, et sinna kuulub nii Väike-Maarja kui ka endise Rakke valla inimesi. Nii saab koostöö paremaks muuta.\nMõistagi tegeleme valdkondadega, mis on olulised Väike-Maarja vallale tervikuna. Komisjoni koosolekud toimuvad erinevates paikades. Oleme näiteks koos olnud Väike-Maarja vastvalminud tervisekeskuses.\nMöödunud laupäeval osalesite pidulikul sündmusel Väike-Maarja keskväljaku avatseremoonial. Väljaku sümboliks on siitkandist võrsunud maadleja Georg Lurichi kuju. Küllap tõstavad needki väärtused ja vaatamisväärsused valla mainet ja vallarahva enesehinnangut.\nKõige huvitavam oleks ehk kuulda hinnanguid neilt, kes tulevad Väike-Maarjasse ja selle ümbrusesse kaugemalt, kas siis turistina või külla sugulasele, sõbrale, tuttavale.\n„Oh Eestimaa, oo sünnimaa, kuni su küla veel elab, elad sina ka“ – lauldakse tuntud laulus, mille on loonud arstiteadlane ja toitumisspetsialist Mihkel Zilmer. Kuidas elavad selle laulu kontekstis Väike-Maarja valla külad?\nKülaelu käekäik oleneb kohalikest elanikest, nende kogukonnatundest. Meie kandis on rahvas agaralt kaasa löödud Teeme Ära talgutel, mille eestvedajaks olen talgujuhina olnud. Ka istepingid, mis paistavad siit Kiltsi rahvamaja aknast on talguliste tehtud. Alati oleme teinud talgutel ka korrastustöid, hoolitsenud heakorra eest, värvinud Kiltsi bussijaama. Ühelt poolt kipub ka külaelu hääbuma. Suleti postkontor, samuti kauplus, aga kaubabuss siiski käib. Alla ei tohi anda. Mitmetel aitab toime tulla kodune aia- ja põllupidamine. Püüame külakeskkonda hoida ja ka uusi elanikke juurde meelitada. Kui mõni maja müügiks, siis püüame ikka infot levitada.\nKülakeskuses on rahvamaja, mille saali uue põranda paigaldamise korraldas Edgar Savisaar kui ta töötas Tallinna linnapeana. Rahvamajas korraldatakse kogukondlikke ja perekondlikke koosviibimisi, tegutseb memmede tantsurühm, kus tantsijaid nii Kiltsist kui ka kaugemalt. Ajalooteemalisi näitusi on Kiltsi rahvamajas koostanud koduloolane Madis Michelson. Praegu on näitus Kiltsi ajaloost vaadata Väike-Maarja muuseumis.\nVõib öelda, et külaelu on väga heal tasemel Väike-Maarja vallas tervikuna. Igas külas on oma eestvedajad. Inimesed soovivad maaellu ikka oma panuse anda. Tegelikult on maal hea elada. Hea rongiliiklus Tallinna–Tartu raudteel võimaldab mõnelgi ka kaugemates paikades tööl käia.\nVäike-Maarja vallas on aastateks 2017-2021 koalitsioonileppe sõlminud Reformierakond, Valimisliit Meie Pandivere, Keskerakond ja Isamaa. Kuivõrd tasakaalus on erakondlikud huvid ja üksmeel omavalitsuse arendamisel?\nErakondlikud huvid ja suur poliitika jääb maapiirkondades paljuski tahaplaanile. Prioriteediks on ennekõike kohalikud asjad. Praegust üle-eestilist poliitikat võib aga kiita. Keskerakonnal on tarkust ja energiat jätkata koalitsiooni eestvedajana ka pärast järgmisi Riigikogu valimisi.\nKuidas ise kohalikku poliitikasse jõudsite?\nEttepaneku tegi mulle aga Siret Kotka-Repinski. Ta tegi mulle ettepaneku kandideerida Väike-Maarja vallavolikogusse. Algul suhtusin toonis: mis nüüd mina… Soov Kiltsit edasi arendada motiveeris mind aga nõusolekut andma. Mõtlesin, et ega valimistel osalemine mul tükki küljest võtta. Nüüd on mind Keskerakonna valimisnimekirjas kolmandat korda Väike-Maarja vallavolikogusse valitud.\nMillist seadust oleks teie arvates vaja kogu Eesti huvides?\nReguleerimist vajaks perepoliitika. Ehk kaaluda lastetusmaksu kehtestamist tervetele naistele ja meestele alates 30. eluaastast. Kel oma lapsi pole, võiks rahaliselt panustada laste heaolusse kogu ühiskonda silmas pidades.\nKas kuuludes spordikomisjoni ka ise sporti harrastate?\nPüüan ikka paar korda nädalas Väike-Maarja spordihoones aeroobikatrennis käia. Tänu Georg Lurichi mainele on meie vallas populaarsed ka maadlus, samuti harrastatakse korvpalli.\nOlete õpetajaks Kiltsi Põhikoolis ja üheks märgusõnaks sobib teie kohta keelekümblus?\nMa olen vene keele õpetaja. Vao tugikeskuses elavatele pagulasperede (Gruusiast, Ukrainast, Albaaniast, Süüriast) lastele õpetan aga eesti keelt. Kõik nad õpivad eesti keelt suure huviga.\nVene keele õpetajana meeldib mul ka Venemaal reisida. Paar aastat tagasi rentisime bussi ja sõitsime ekskursioonile läbi Novgorodi Peterburini. Nüüd juuli lõpus viibisin aga Peterburis Vassili saarel kuulsale meresõitjale Adam Johann von Krusensternile pühendatud prospekti avamisel.\nVikad\t3 aastat ago\n1) Mitte Kitsi, vaid Kiltsi.\n2) Aga kuhu on jäänud Siret? Mis sest, et ta päris Väike-Maarjast polnud.\n3) Rakke vald EI LIITUNUD Väike-Maarja vallaga, ta LIIDETI sunniviisiliselt.\n4) See on tõesti kena, kui Tallinna linnapea käib põrandaid panemas kuskil Kiltsis või Kukepeal. Ju see oli tema kui muu asula pea kohus.\n5) Et Kiltsi välja suretatakse, on olnud aastatega selgelt näha. Ainus lahend oleks anda võimalus luua Kiltsi vald. Rahvas otsustaks ise, milliste õigustega ja tasuga vallavanem paika panna ja kes elu korraldama hakkab. Vallaelanike raha ei läheks enam välja, sest pool tarbimismaksust tuleks tagasi oma valla eelarvesse. Kuid kuna meil võimutsevad tiblad, siis suure ja totra ehitamise vaimus mingit isetegevust ei lubata.\n6) Vallale ei anna lootust mingite ärastajate ja ahnitsejate kampade kokkulepe, vaid rahvas peab ise saama õiguse hääletada oma elukorralduse üle. Nagu ka valla ilmet muutvate kavandite üle. Kas see ehitada ja kuhu, või see lammutada.\n7) Siret on veel üks ajuvaba lastetusmaksu kehtestaja. See näitab millisele tasemele ta areng on pidama jäänud.\n8) Kahju, et Siret reisib ainult bussiga. Liiguks ta rattal läbi Venemaa külade (näiteks Pihkvast Staraja Russani või püüaks otse sõita Puškinskije Gorõst mööda kunagist raudteed Ostrovisse), siis ta näeks kuidas külad on välja surnud, toiduauto käib vaid 2 korda kuus ja ükski vanamutt (vanamehed on surnud) ei jõua enam surnuaiale oma lähedasigi mälestama, sest pole, millega sõita. Moskvas ja Kuldse ringi linnades on kirikud üles vuntsitud (et turistid tooks RAHA!), kuid neis külades pole peale varemete midagi.\n9) Vao on meie häbi. Oli põhimõtteliselt vale otsus mutukad Jaamakülast sinna. Aga kliki mugavus oli tähtsam kui mutukate tagasitoimetamine koju.


Kipper.ee • Vaata teemat - Kalevis on jahtides käidud\nKalevis on jahtides käidud\nTeema pealkiri: Kalevis on jahtides käidud\nPostitatud: Laupäev, 16 Dets 2006 13:58\nTäna hommikul Pirital käies selgus, et nii Minnas, kui ka Anette`s ja ilmselt ka Cassiopeias on sees käidud. Kel jahid Kalevi jahtklubis seisavad, minge vaadake asjad üle.\nVaraste töö teeb muidugi lihtsaks see, et jahtide all seisavad redelid lukustamatult.\nPostitatud: Laupäev, 16 Dets 2006 15:04\nHakkaks siis vastutöötamisest sellega pihta, et taoliste pruugitud (varastatud) asjade turg on NULL KOMA NULL NULL.\nMäärigu endale pähe või pangu ennast põlema koos oma kraamiga.\nEllu saame selle asja viia ainult ühise jõupingutusega : kasutatud asju ostame ainult ja ainult selliste tuttavate käest, kelle osas saame ise olla kindlad, et tegu ei ole varastatud asjadega.\nTehke siia ka mingi VARASTATUD alajaotus ja riputage sinna üles kõik asjad koos kirjelduse, seerianumbri ( ka elektroonilistel seadmetel on need tihti tagaküljel ) ja soovitavalt koos pildiga. Kui kunagi kasvõi üks asigi kogemata sõelale jääb, siis on tegu juba ennast ära tasunud.\nPostitatud: Laupäev, 16 Dets 2006 16:04\nMark i ettepanek on igati mõistlik ja tervitatav.\nPostitatud: Laupäev, 16 Dets 2006 17:36\nNoh nüüd ju küll vägev aed ümber,kaardiga sisse ja välja--turvaline või kuda.Enne kui aeda pold ei tuntud vist niipalju asjade vastu huvi.Aga eks sulidel hakkab ka siiber saama ainult autodest asju koondada jahtides kaatritest vaata et rohkemgi võtta.\nTurg ilmselt idakaares.\nPostitatud: Laupäev, 16 Dets 2006 19:26\nOn meie klubiski selliseid asju juhtunud. Alati on omanik “loll” olnud. Mõnel juhul on kulud kandnud kindlustus. Klubi asi see polevat. Endal juhus paljude aastate tagant. Jaht oli meie käes alles esimest aastat ja asjaolude sunnil jäi kogu odavam nodi jahti. Kevadel avastasime, et miskit sorti tüübid pole mitte ainult sees käinud, vaid kogunisti seal ka lausa elanud. Kummi riietest olid pesa sarnased kohad tehtud jne. Samas olid vennad viisakad olnud ja jahti kui ilmselt nende elukohta, mitte reostanud. Ka ei olnud midagi puudu. Kuid sellest piisas, et edaspidi olen kogu jahi sügisel tühjaks teinud. Loomulikult elektroonikast, aga isegi akud ja ankrud olen välja tirinud. Kui on tekkinud mõte, et mõnda asja on liiga keeruline maha monteerida ja kevadel uuesti tagasi panna, et nagu mõtetu töö või nii, siis olen mõelnud, et aga kui pihta pannakse ja uue peab ostma? Siis olen ikka rõõmsalt vidinad maha kruvinud.\nMargi ettepanek on aga täielt õige! Loodan et sellist meelekindlust varastatud asja mitte ostmise puhul jätkub meile kõigile!\nPostitatud: Esmaspäev, 18 Dets 2006 13:44\nKuuldavasti on ka TOPis käidud nädalavahetusel jahtides. Ja lisaks ka HH kaupluses


Ritalin - Süstid - Ritaliin Kaalulanguse annus\nRitaliin Kaalulanguse annus. Ritaliini mõju organismile\nRisperidoon võib põhjustada negatiivseid häireid tervetel vabatahtlikel põhjustas ühekordne annus abuliat, afektiivset lamenemist ja valulikkust . Puudunud annus: Kui annus jääb vahele, võtke see niipea, kui see teile meenub. Teavet on viimati muudetud Iga päev hakkavad üha enam kooliõpilasi Ritalini neelama ühelt poolt eakaaslaste ja teiselt poolt ravimiettevõtete survel. Ritaliini tohib kasutada ainult arsti järelevalve all.\nLõpetage Ritalini võtmine ja helistage kohe arstile, kui teil on: Rindkerevalu, õhupuudus, tunne, nagu võiksite end ära tunda; Hallutsinatsioonid nägemine või kuulmine, mis pole reaalneuue käitumisega seotud probleemid, agressioon, vaenulikkus, paranoia; Tuimus, valu, külmatunne, seletamatud haavandid või naha värvus kahvatu, punane või sinine sõrmedes või varvastes; Lihaste tõmblemine tikud ; Teie nägemise muutused; Peenise erektsioon, mis on valulik või kestab 4 tundi või kauem harv või Seletamatu lihasvalu, hellus või nõrkus eriti kui teil on ka palavik, ebaharilik väsimus ja tume uriin.\nTavalised Ritalini kõrvaltoimed võivad hõlmata: Enesetunne on närviline või ärrituv, magamisraskused unetus ; Iiveldus, kõhuvalu; või See ei ole täielik loetelu kõrvaltoimetest ja neid võib tekkida. Küsige oma arstilt kõrvaltoimete kohta.\nVaadake ka: Kõrvaltoimed üksikasjalikumalt Millised muud ravimid mõjutavad Ritalini? Rääkige oma arstile kõigist oma praegustest ravimitest ja sellest, mida te alustate või lõpetate, eriti: Meditsiin depressiooni või vaimuhaiguste raviks; Vererõhuravim; Veritsev aine nagu varfariin Coumadin, Jantoven ; Narkootiline opioid ravim; Külma- või allergiaravim, mis sisaldab dekongestanti nagu pseudoefedriin või fenüülefriin; või See nimekiri pole täielik.\nMuud ravimid võivad koostoimed metüülfenidaadiga, sealhulgas retsepti- ja käsimüügiravimid, vitamiinid ja taimsed tooted.\nSelles ravimijuhendis pole loetletud kõiki võimalikke koostoimeid. Milleks Ritalin on ja mida see teeb Mis on Ritalin? Kas Ritalin on kahjulik?\nReproduktiivne süsteem Ritaliin on tähelepanupuudulikkuse hüperaktiivsuse häire ADHD üks levinumaid ravivõimalusi.\nRitaliin metüülfenidaat teave patsiendi kohta February 06, Varia Uurige, miks Ritalini välja kirjutatakse, Ritalini kõrvaltoimed, Ritalini hoiatused, Ritalini toime raseduse ajal, rohkem - lihtsas inglise keeles.\nKas Ritaliin mõjutab meelt?? Ritalin - kaubanimed: "Ritalin", "Meridil", "Centedrin" - ravim.\nRitalin psühhostimulantide rühmast. Ritalin on paljudes riikides, sealhulgas Venemaal, ravimite ringlusest kõrvaldatud. Ritaliin, mida on aastaid kasutatud laste hüperaktiivsuse ravis, tekitab sõltuvust. Venemaal nimetatakse Ritalini mõnikord beebokokaiiniks. Ritaliin on väikeste tablettidena. Ritaliin on oma kuju ja suurusega sarnane aspiriiniga. Tahvelarvutitele on tembeldatud sõna "Ciba" - tootja nimi. Ritalin 5 mg on kahvatukollane tablett, Ritalin 10 mg on heleroheline tablett ja Ritalin 20 mg on valge ja helekollane.\nRitaliini kirjeldatakse meditsiiniliselt kesknärvisüsteemi stimulandina. Ritaliinil on laste tervisele väga kahjulik mõju, mida kinnitavad arvukad faktid kõigis riikides, kus Ritalini ametlikult lubati.\nLisaks kuritarvitatakse selliseid ravimeid nagu Ritalin rohkem kui kokaiini, ritaliini-heroiini ja metamfetamiine. Ritaliin on võimeline põhjustama ka hallutsinatsioone, insulti, südameinfarkti. Ritaliin suurendab vähiriski, avaldab kahjulikku toimet maksale, neerudele ja aitab kaasa nakkushaiguste tekkele. Ritaliin põhjustab isupuudust, ebatervislikku ärkveloleku seisundit, Ritalin suurendab kinnisideed ükskõik milliste objektide suhtes, põhjustab eufooriatunnet, psühhoosi ja suurenenud ärrituvust.\nRitalin toimib otseselt meelt. Iga päev hakkavad üha enam kooliõpilasi Ritalini neelama ühelt poolt eakaaslaste ja teiselt poolt ravimiettevõtete survel. Ja tundub, et paljud teie naabrid või töökaaslased on kõige tavalisemad inimesed, juba harjumusest, millega nad mitte ainult ei püüa toime tulla, vaid mida nad isegi ei kahtlusta.\nKas on lubatud meie laste, meie rahva hävitamine ja meie laste muutmine potentsiaalseteks narkomaanideks? Nüüd sõltub valik ainult meist endist, kõige olulisem on meeles pidada, et Ritalin pole ainus ravim, mis põhjustab nii palju murda kullastunud rasva. Ritaliin on aeglane surm. Ritaliin ei ole "imeravim", Ritalin on legaalne ravim. Ritaliin ei ole EXIT! Neile, kes on juba uimastisõltuvuse probleemiga silmitsi seisnud, on olemas Ritaliin Kaalulanguse annus - see on Narcononi rehabilitatsiooniprogramm, enam kui 70 protsenti selle programmi lõpetanutest ei naase kunagi uimastite juurde.\nSee kohutav Ritalin See artikkel on kirjutatud spetsiaalselt saidi www. Mõlemad poisid läksid varakult, pigem jooksid. Mõlemad lõhkusid asju, üritasid akendest välja kukkuda, torkasid käed tulle ja andsid emadele palju vaeva. Mõlemad hakkasid rääkima väga hilja ja suurte raskustega ning rääkides õppisid nad südame järgi koomiksite ja laulude katkendeid. Mõlemat on kerge võidelda ja huligaansust. Mõlemal on keeruline keskenduda Ritaliin Kaalulanguse annus on pidevalt tähelepanu hajunud Isegi fotodel on nad mõnevõrra sarnased - need tulevad alati udused.\nMis vahet seal on?? Californiast pärit poisi jaoks on arst pärast mitut katset ja viga valinud Ritalini annuse, mis sobib talle isiklikult ning tudeng saab õpingute ajal keskenduda. Moskvast pärit poiss ei saa Ritalini kätte - see ravim on Venemaal narkootikumidena keelatud. Arstid soovitavad antipsühhootikume, mis vähendavad lapse aktiivsust, kuid ei soodusta keskendumisvõimet. Ja mõned arstid soovitavad - kui nutikad - pöörduda ADHD hüvitamise poole. Kuid miks te ei saa Venemaal Ritalini juua??\nMida sa! See on ravim. Temast on pärit psühhoosid. See on testimata abinõu. Big Pharma mürgitab USA elanikkonda metüülfenidaadiga. Sõltuvus areneb sellele! See aine on rangelt keelatud! Kõige tähtsam on see, et see ei ravi ADHD-d!\nProovime välja mõelda, mis on tõestes lugudes kohutavast metüülfenidaadist Ritalin, kontsert, bifediin ja paljud teised kaubanimed ja mis mitte. Ja me peame alustama asjaolust, et igal kehal siseneval keemilisel ainel on positiivsed ja negatiivsed mõjud ning nii positiivset kui ka negatiivset saab sõltuvalt konkreetse organismi omadustest tugevdada või nõrgendada.\nKuid üldiselt kujutame enam-vähem ette, et klaas vett mõjutab meid sel viisil ja klaas etüülalkoholi - hoopis teisel viisil. Peaaegu kindlasti.\nKõigil seda ravimit tarvitavatel inimestel, eriti kõrge vererõhuga patsientidel, tuleb jälgida vererõhku. Mõnedel inimestel on selle ravimiga ravimisel esinenud nägemishäireid, näiteks hägustunud nägemist. Krambihäiretega isikutel pole seda ravimit soovitatav kasutada.\nVeenduge, et teie arst oleks teadlik selle piirkonna probleemidest. Ettevaatlik on soovitatav ka neile, kellel on varem olnud emotsionaalset ebastabiilsust või ainete kuritarvitamist sõltuvusohu tõttu. Võimalikud toidu ja ravimite Ritaliin Kaalulanguse annus Ritalini võtmisel Kui seda ravimit võetakse koos teatud teiste ravimitega, võib kummagi ravimi toime tugevneda, väheneda või muutuda.\nKui see ravim on teie tervisele hädavajalik, võib arst soovitada teil lõpetada lapse imetamine, kuni teie ravi selle ravimiga on lõppenud. Mõni inimene võib vajada 40—60 milligrammi päevas, teised vaid 10—15 milligrammi. Parima annuse määrab arst. Neid võib kasutada Ritalini tablettide asemel, kui need annavad võrreldava annuse 8 tunni jooksul.\nRitaliini ja metüüliini tabletid Tavaline algannus on 5 milligrammi kaks korda päevas enne hommiku- ja lõunasööki; suurendab arst annust 5—10 milligrammi nädalas. Teie laps ei tohiks päevas võtta rohkem kui 60 milligrammi.\nVälja arvatud uuemad ravimid, nagu Daytrana, Quillichew ER ja Quillivant XR, on enamik neist ravimitest saadaval üldistes vormides, mis aitab teil raha kokku hoida. Lühitoimeline Ritalin Lühitoimeline Ritalin on saadaval 5mg, 10mg ja 20mg tablettidena, mida võetakse tavaliselt kaks või kolm korda päevas. Iga annus kestab kolm kuni viis tundi. Nagu kõigi stimulantide puhul, on ka see ravim föderaalselt kontrollitav aine. Seda saab väärkasutada, millega kaasnevad tõsiste kõrvaltoimete oht.\nRitaliini tohib kasutada ainult arsti järelevalve all. Teie arst näeb teid tõenäoliselt mõne kuu tagant, et veenduda, et ravim toimib nii nagu peaks. Isegi kui te võtate Ritalini õigesti ja te ei kasuta seda valesti, võib see põhjustada kõrvaltoimete riski.\nKesknärvisüsteem Ritaliin mõjutab teie ajus nii dopamiini kui ka noradrenaliini aktiivsust. Dopamiin on neurotransmitter, mis mõjutab naudingut, liikumist ja tähelepanu ulatust.


Kultuuri- ja spordiasutuste teenusedisaini arendusprogramm - Koosloome\nKultuuri- ja spordiasutuste teenusedisaini arendusprogramm\nArendusprogrammi eesmärk on võimaldada kultuuri- ja spordiasutustel laiendada oma sihtrühma, kaasates oma tegevustesse kolmandate riikide kodanikke. Selleks disainitakse koolitusprogrammi jooksul uued sihtrühma vajadustest lähtuvad teenused, mille katsetamiseks on võimalik asutustel saada kuni 7500 eurot toetust.\nMiks osaleda koolitus- ja arendusprogrammis?\nsaad teenuse arendamisel kasutada kogenud mentorite abi\nvõimalus oma meeskonnas arendada uusi oskusi ja tööriistu teenuste arendamiseks (inimkeskne teenusedisain)\narutatakse ja õpitakse disainides päris teenuseid\nvõimalus õppida lähemalt tundma uut sihtgruppi ja nende vajadusi\nvõimalus õppida teistelt osapooltelt\nvõimalus saada konsultatsioone ekspertidelt\nvõimalus saada rahalist toetust teenuse arendamiseks\nProgramm koosneb kahest osast – koolitusprogramm ja nõustamisprogramm:\n3-päevase koolitusprogrammi ja koolituspäevade vahele jäävate kodutööde käigus töötab iga meeskond välja teenuse prototüübi. Koolitusprogrammi jooksul töötatakse läbi teenusedisainimisega seotud etapid. Lisaks praktilisele koosloomele saavad osalised vajalikud teadmised ja oskused, mis võimaldavad tulevikus paremini sihtrühma vajadustest lähtuvaid teenuseid disainida.\nKoolitusprogrammi tulemusena valmib teenuse prototüüp\nKoolitusprogrammis saab osaleda kuni 16 erinevat meeskonda, kus igal meeskonnal valmib koolitusprogrammi lõpuks uue teenuse prototüüp. Kõike seda tehakse mentorite poolt juhendatud meeskondades, kasutades koosloome meetodit ning teenusedisaini protsessi ja tööriistu.\non koolitusprogrammile järgnev nõustamisprogramm, kus piloteeritakse ja testitakse kogenud mentorite juhendamisel koolituse käigus valminud teenuse prototüüpi. Nõustamisprogramm koosneb 2-päevasest koolitusest, virtuaalsetest kohtumistest ja ekspertide nõustamisest. Nõustamisprogrammi valitakse kuni 10 osalejat koolitusprogrammis valminud teenuse prototüübi põhjal.\nTeenuse piloteerimiseks saab iga nõustamisprogrammi pääsenud kultuuri- või spordiasutus 24 tunni ulatuses ekspertide nõustamist ja kuni 7500 eurot teenuse arenduskuludeks.\nKoolitusprogrammi eelselt toimub 14. veebruaril huvilistele programmi tutvustav virtuaalne infopäev\nRegistreeri tutvustavale infopäevale siin\nKoolitusprogrammis osalemine on tasuta!\nKes on oodatud osalema?\nOsalema on oodatud organisatsioonid, kes\non valmis aktiivselt kõigis töötubades osalema ja vajalikke kodutöid tegema;\nkellel on olemas teenuse idee, mida programmis edasi arendada ja katsetada;\non motiveeritud programmis arendatavat teenust koostöös sihtrühmaga pakkuma hakata;\nsaavad kokku minimaalselt kolmest inimesest koosneva meeskonna, kuhu kuuluvad kultuuri- või spordiasutuse esindajad;\nOsalemissoovist teada andmiseks palume täita registreerimisvorm enne 28.veebruarit 2022.\nRegistreeri koolitusprogrammi siin\nKoolitus- ja arendusprogrammi kava\nKoolitusprogramm koosneb virtuaalsetest töötubadest ja kodutöödest. Virtuaalsed töötoad toimuvad kahes koolitusgrupis ajavahemikus märts – mai 2022.\nTeenusedisain ja koosloome\nSihtrühma vajaduste kaardistamine\nI töötuba 29.03\nII töötuba 12.04\nIII töötuba 03.05\nI töötuba 30.03\nII töötuba 14.04\nIII töötuba 05.05\nLõpuseminar 18. mai.\nPeale koolitusprogrammi toimub lõputööde esitlemine virtuaalses töötoas, kus valitakse välja ka nõustamisprogrammi saajad.\nNõustamisprogrammi jooksul piloteerivad osalised oma teenust koostöös teenuse sihtrühmaga. Teenuse piloteerimiseks on osalistel kolm kuud (september – november 2022).\n2-päevasest ettevalmistavast koolitusest:\na) teenuse prototüüpimise ettevalmistus\nb) koosloome ja koostöö sihtrühmaga sh kommunikatsioon.\nOsalevad organisatsioonid saavad oma probleemi/vajadusepõhiselt projektimeeskonnalt konsultandi (nt teenusedisaineri, integratsiooni- või kommunikatsiooni eksperdi), kes neid oma ekspertsusest lähtuvalt nõustab.\nÜks kord kuus toimub osalevatele organisatsioonidele virtuaalne rühmanõustamine.\nRasmus on Sotsiaalse innovatsiooni labor juht, teenusedisainer ja koolitaja. Rasmus on täiendanud ennast Aalto, Helsinki, Cardiffi, Oxfordi ja Harvardi ülikoolide kursustel koosloome, disaini ja avaliku sektori innovatsiooni teemadel. Rasmus õpib Tartu Ülikoolis doktorantuuris ja tema uurimistöö teemaks on koosloomes komplekssete probleemide lahendamine. Lisaks õpetab Rasmus Tartu Ülikoolis haridusinnovatsiooni magistrantidele disainmõtlemist.\nMajandusteaduse magistrikraadiga Jaan Aps (Stories For Impact OÜ) on tunnustatumaid mõju hindamise eksperte Eestis. Ühelt poolt on tal ulatuslik kogemus analüütiku ja mõju hindamise metoodikate arendaja ning tutvustajana, sh käsiraamatud “Kodanikuühenduste ühiskondliku mõju hindamine” (2012) ja “Avalike teenuste osutamine omavalitsuste ja kodanikuühenduste koostöös” (2019, kaasautor Rasmus Pedanikuga). Teisalt omab Jaan algatamis- ja juhtimiskogemust (Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku kaasasutaja ja eestvedajana 2012-2019, korduvalt auhinnatud noorteprogrammi Changemakers Academy käivitamine 2016).\nKaie Koppel on mentori, teenusedisaineri, koolitaja ja fasilitaatorina panustanud avalike teenuste koosloomesse 2014. aastast, enim erivajadustega inimestele mõeldud lahendustesse. Ta usub sügavalt, et inimesekeskne lähenemine avalike teenuste disainimisel aitab meil muuta paremaks mitte ainult üksikuid teenuseid, vaid kogu avalikku ruumi. Ta on olnud koolitajaks ja disainijuhiks SiLabi, Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku ja Heateo SA teenusedisaini ja sotsiaalse innovatsiooni arenguprogrammides, mille üheks oluliseks sihiks on olnud toetada avaliku sektori ja kodanikuühiskonna koostööd inimesekesksete lahenduste disainimisel. 2014-2017 oli ta teenusedisaini mentoriks SA Autistikale. Sellest koostööst sündis teenus autismispektri häire, sügava ja raske puudega täiskasvanutele, kellele on lisaks omane äärmuslik kahjustav käitumine. 2017. aastal jõudis see teenus ka erihoolekandeseadusesse. Hariduselt semiootika magister, on ta treenitud süsteemselt mõtlema ning ühiskondlikke mustreid märkama. Tema akadeemiline uurimistöö on seotud sotsiaalse ja kogukonnapõhise innovatsiooniga.\nAnu on MTÜ Eesti Pagulasabi juhatuse liige. MTÜ Eesti Pagulasabi meeskonnaga liitus ta juba 2016. aastal, kui ta hakkas pärast sissejuhatavat koolitust tegutsema rahvusvahelise kaitse saanud perede vabatahtliku tugiisikuna. 2018. aastal liitus ta juba põhimeeskonnaga, asudes tugiteenuseid pakkuva projekti projektijuhiks, 2019. aastal sai temast juba MTÜ juhatuse liige. Samuti on Anu Viltrop 2019. aastal MTÜ Eesti Pagulasabi loodud sotsiaalse ettevõtte Siin & Sääl juhatuse liige. Varasemalt on ta kaasa löönud erinevates tegevustes, muuhulgas on ta aastaid korraldanud ja läbi viinud koolitusi kodakondsuse eksamiks ettevalmistujatele ning juhtinud erinevaid integratsiooniprojekte nii uussisserändajatele kui ka vähelõimunud püsielanikkonnale. Anu Viltrop on Eesti Pagulasabi põhikoolitaja kultuuritundlikkuse ja mitmekultuurilise meeskonna väärtusruumi ja töökultuuri kasvatamise teemadel. Oma senise töökogemuse tõttu tunneb ta integratsiooni ja rände teemasid laiemalt kui vaid pagulaste vaates.\nEvelin on Tartu Ülikooli kommunikatsioonijuhtimise magister. Koosloome ja disainmõtlemisega omab kokkupuudet töökogemusest SEV´is (Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustik) ja Si-Lab´is (Sotsiaalse Innovatsiooni labor). Evelin on osalenud enamikes Si-Lab´i poolt läbiviidud arengu- ja koolitusprogrammides meeskondade mentori, uuringute läbiviija ja kommunikatsioonieksperdina. Oma uurimis- ja tegutsemisvaldkondades on ta alati pühendunud inimestele ja tööle nendega. Vastutusvaldkond projektis: kommunikatsioon programmis osalejatega.\nProgramm viiakse ellu MTÜ Sotsiaalse Innovatsiooni Labor ja MTÜ Eesti Pagulasabi koostöös.\nProjekti AMIF 2021-17 “Kultuuri- ja spordiasutuste teenusedisaini koolitus- ja mentorprogramm“ kaasrahastavad Euroopa Liit Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kaudu ning Siseministeerium.


Miks see elukas mind rahule ei jäta!\nViimase 10 aasta jooksul oleme näinud suures koguses erinevaid ja väga ilusaid loomi. Just praegu nägin, kuidas isane paabulind kõrgele kookospalmi puu otsa lendas ja seal oma kurva krooksu kuuldavale laseb. Üle laua istuja ei teadnud veel eile, et paabulinnud lennata oskavad. Kurvalt laulev lendav lind Alati ei tea ja ei peagi teadma, kuidas loomad käituvad. Üleelmine aasta ei teadnud mina, et varaanid võivad ka puu otsas elada. Kookospähklite vahel ja koerad võivad neid mur\nKuna uuel aastal on silme ees kõigil see kuidas ennast ikka paremuse poole seada, milliseid lubadusi pidada ja kuidas ennast see aasta ületada prooviks, tuli minulegi meelde kuidas ise areneda see aasta. Nii kaugele kui lapsepõlve mäletan, mul ei ole olnud sangareid. Ma ei ole fännanud minestamiseni kedagi kuulsust, ma olen elus kohanud paljude avaliku elu tegelastega ja kunagi pole olnud kohtumine minule kõhtu kõditav. Vahel olen mõelnud naljaga, ehk sellepärast praegune ame\nHead uut aastat 2019 ja raamatud!\nRaamat on mitteperioodiline trükitud väljaanne mahuga vähemalt 49 lehekülge, millel on reeglina rahvusvaheline 10-kohaline identifitseerimiskood (ISBN). 2019 ongi käes. Nädal aega juba. Oodatult või mitte, kuis kellelegi. Minu jaoks on ta igatahes kohal ja pärale jõudis ta Sri Lankal ootamatult kohatud sõprade seltsis. Mõelda, kui suur on tõenäosus, et kohtad Sri Lankas laeval, millel on vaid 40 reisijat, endist bändikaaslast Viljandist? Tagasi raamatute juurde. Oma üürikese


5 nõuannet igapäevaseks tervislikuks toitumiseks - Oma Maitse - Delfi Lood\n5 nõuannet igapäevaseks tervislikuks toitumiseks\nTervislik ja tasakaalustatud toitumine on oluline, kuid kiire argipäeva tõttu võib juhtuda, et meie söögivalikud ei pruugi kõige eeskujulikumad olla. Kuigi motivatsioon igapäevaseks tervislikuks toitumiseks on suurepärane, leiate alljärgnevast loost selle toetamiseks 5 lihtsat, kuid tõhusat nõuannet!\n1. Eelistage kvaliteetset toitu\nTervisliku toitumise puhul peaksite toidupoodi või turule minnes keskenduma kvaliteetsetele toorainele: pange rõhku värskele ja vitamiinirikkale toidule! Lisage oma söögikordadele puuvilju, köögivilju, pähkleid, seemneid ja kaunvilju. Kiire kosutus puuviljast aitab üle (nälja)tundest, mis võib viia ebatervislike toiduvalikuteni. Vähendage liha ja piimatoodete kogust toidulaual. See ei tähenda, et peaksite tingimata taimetoitlaseks hakkama. Nädalas söödava punase liha hulk võiks põhineda toitumissoovitustel.\n2. Teadmised tulevad abiks\nKas teil tekib mõnda toidupakendit vaadates küsimus, et mida selle tagaküljel olev koostisosade kohta käiv info tegelikult sisaldab? Kui tootes on teie jaoks arusaamatud koostisosad, siis jätke see ostmata.\n3. Haarake nälja korral tervisliku suupiste järele\nKoogitükk või šokolaadibatoon lõunaajal võib olla harjumus, millest on keeruline loobuda. Pidage meeles, et suhkur annab energiat vaid lühikeseks ajaks, pärast mida tunnete end jälle väsinuna ja tunnete nälga. Valige maiustuste asemel vahepalaks energiarikkaid pähkleid, rosinaid või värskeid puuvilju ja märkate peagi, kui positiivselt see teie üldisele enesetundele mõjub.\n4. Sööge teadlikult ja rahulikult\nAeglaselt söömine ja toidu nautimine aitab intuitiivselt tervislikuma toitumiseni jõuda. Mäluge korralikult ja kasutage väiksemaid nõusid, et vältida suurte portsjonite söömist. See aitab teil saada ainult seda, mida vajate ja võimaldab vältida ülesöömist.\nNB! Ajul võtab umbes 20 minutit aega, et võtta vastu kõhult signaal täis kõhu osas - sööge rahulikult ja 20 minutit. Ärge ahmige toitu 5 minutiga sisse.\n5. Muutke toiduvalmistamine etteplaneerimisega lihtsamaks\nVaruge toiduaineid, mis muudavad lihtsate, tervislike toitude valmistamise hõlpsamaks. Näiteks võiksid sügavkülmas olla käepärast marjad ja puuviljad, millest smuutisid valmistada.