saTube mp3 Converter | RayHaber | RaillyNews\nAvalehtSissejuhatav kirisaTube mp3 muundur\n07 / 07 / 2020 Sissejuhatav kiri\nsaTube Mp4 Converter abil saate tasutaTubeFailid Facebookis, Metacafe'i saitidel “.mp3 " vorming on võimalik.\nKõik, mida peate tegema, on FLVTO sisesta oma aadress ja sinaTube Videolinki kleepimine aadressireale.\nsaTube mp3 Converter, sinaTube See teostab videote allalaadimist ja teisendamist sellistes vormingutes nagu mp3 suurepäraselt. Mp3-vorming on üldiselt väga kasulik, eriti kui soovite lihtsalt midagi kuulata või videoid vaadata. See saTube mp4 muundur Mp3-faile on väga lihtne kuulata oma mp3-mängija, telefoni või personaalarvuti kaudu.\nsaTube Mida teeb mp3 Converter?\nMeie veebisait sobib teile ideaalseltTube videomuundur ja saTube MP3-muundur ja on tõlk. HD-kvaliteediga MP3 ja MP4 saamiseks kasutame alati parima kvaliteediga videoid.\nTöötab igas opsüsteemis\nsaTube mp3 allalaadimissait püüab meeldida kõigile kasutajatele, kes soovivad, et neil oleks failid muus vormingus. SinaTube muundur töötab veatult Linuxi, MacOS ja Windowsi opsüsteemides. Kõik, mida peate tegema, on kleepida video URL ja nautida oma töölauale alla laaditud kvaliteetseid videoid või laule!\nIgasugused SinaTube Teisendab teie video!\nsaTubeKas te ei tea, kuidas muusikat alla laadida? Kas veedate suurema osa ajast Vimeos? DailymotionKas eelistate? kumbagi Metacafe Kas ta tahab Facebook või muud saidid, on kõik videoserveri saidid ja teenused FLVTO jaoks samad. Pole tähtis, millise saidi URL-i kleebite, teieTube Laadige alla mp4 teisendatakse programmiliselt ja laaditakse helirajana alla teie arvutisse.\nsaTube Kuidas teisendada muusikavideoid MP3-failiks\nsaTube Kopeerige oma video link, nagu on näidatud alloleval ekraanipildil. Sisestage sisestusväljale URL ja klõpsake nuppu "Teisenda". Protsess on korras! See võtab vaid 2 minutit!\nEsiteks sinaTubePeate sisestama ja valima video, mida soovite alla laadida. Seejärel kopeerige videolink, nagu näidatud alloleval pildil.\nMeie veebisaidil on saadaval erinevad heli- ja videoformaadid. Muusikafailide veebis allalaadimiseks saate valida MP3-vormingu. Laadige tasuta muunduri abil kiiresti oma lemmikmuusika alla.\nsaTubeTavaliselt võtab muusikavideo allalaadimine kuni 20 sekundit. Kui server on üle koormatud või Interneti-ühendus on video teisendamiseks liiga aeglane, võib see võtta 2–3 minutit.\nViimane samm! Kõik, mida peate tegema, on klõpsake nuppu "Laadi alla" ja laadige oma MP3-fail otse oma seadmesse alla. Võite allalaadimislingi saata ka e-posti või DropBoxi! Vaba SinaTube Nautige allalaadimisriista!\nSelle teenusega, mida osutate tasuta, olete teieTube videoid saab hõlpsalt teisendada järgmistesse vormingutesse:\nsaTube Muunduri küsimused ja vastused\nMeie veebisait sobib teile ideaalseltTube videomuundur ja saTube MP3-muundur ja on tõlk. HD-kvaliteediga MP3 ja MP4 saamiseks kasutame alati parima kvaliteediga videoid. SinaTube Kopeerige oma video link, nagu on näidatud alloleval ekraanipildil. Sisestage sisestusväljale URL ja klõpsake nuppu "Teisenda". Protsess on korras! See võtab vaid 2 minutit! Üksikasjad Me klõpsame...\nIgasugused SinaTube Kuidas videot alla laadida?\nsaTubeKas te ei tea, kuidas muusikat alla laadida? Kas veedate suurema osa ajast Vimeos? DailymotionKas eelistate? kumbagi Metacafe Kas ta tahab Facebook või muud saidid, on kõik videoserveri saidid ja teenused FLVTO jaoks samad. Pole tähtis, millise saidi URL-i kleebite, teieTube MP4 allalaadimine teisendatakse programmiliselt ja laaditakse teie arvutisse helirajana. Üksikasjad Me klõpsame...\nMeie veebisait sobib teile ideaalseltTube videomuundur ja saTube MP3-muundur ja on tõlk. HD-kvaliteediga MP3 ja MP4 saamiseks kasutame alati parima kvaliteediga videoid. Üksikasjad Me klõpsame...\nsaTube Kas ma saan videoid teisendada mp4-vormingusse?\nsaTube mp3 Converter, sinaTube See teostab videote allalaadimist ja teisendamist sellistes vormingutes nagu mp3 suurepäraselt. Mp3-vorming on üldiselt väga kasulik, eriti kui soovite lihtsalt midagi kuulata või videoid vaadata. See saTube mp4 muundur Mp3-faile on väga lihtne kuulata oma mp3-mängija, telefoni või personaalarvuti kaudu. Üksikasjad Me klõpsame...\nsaTube Kuidas mp3-muundur töötab?\nsaTube Mp4 Converter abil saate tasutaTubeFailid Facebookis, Metacafe'i saitidel “.mp3 " vorming on võimalik. Kõik, mida peate tegema, on FLVTO sisesta oma aadress ja sinaTube Videolinki kleepimine aadressireale. Üksikasjad Vajuta siia ...\nsatube Alustage teenimist, suurendades valveaega\nTäna ajalugu: 7 juuli 1939 Iskenderuni sadam


Äärekivi paigaldusmasin JUMBO-BV-VARIO-H, Probst -\n› Ehitustehnika › Tänavakivi paigalduse seadmed › Äärekivi paigaldusmasin JUMBO-BV-VARIO-H, Probst\nvaakum äärekivi paigaldusmasin, hüdrauline . Töökoormuse limiit: 150kg. Paigalduse pikkus 7000mm\nvaakum äärekivi paigaldusmasin, hüdrauline . Töökoormuse limiit: 150kg. Paigalduse pikkus 7000mm Pildid on illustreeriva tähendusega.


Jäätmehoolduseeskirja muutmine 2022 - Saaremaa vald\nSaaremaa valla jäätmehoolduseeskirja (JHE) 2022. aasta eelnõule laekunud parandusettepanekud:\nEelnõu § 30 lg 3 p 5 kohaselt on korraldatud jäätmeveoga hõlmatud ka suurjäätmed. Täpsustada, kas suurjäätmete äraveo puhul on tegemist vabatahtliku teenusega.\nSeni pole suurjäätmed KJVga liidetud olnud.\nLiita KJVga vabatahtliku teenusena (nagu täna pakendivedu kodust väljaspool Kuressaaret ja Kudjaped). Hanke tingimustes määratakse sagedus ja hinnastamine.\nEelnõu § 30 on vallavalitsusel otstarbekuse ja avaliku huvi alusel võimalik liita korraldatud jäätmeveoga täiendavaid jäätmeliike. Vastavalt JäätS § 66 lg 4 kehtestatakse jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, valla- või linnavolikogu määrusega.\nUus punkt võrreldes varasema JHEga.\nEttepanek arvesse võetud, eelnõust vastav punkt eemaldatud.\nTäiendada eelnõu § 33 lg 10 mittekvaliteetse teenuse määratlusega või tuua välja, et see sätestatakse täpsemalt hankedokumentides.\nTänases JHEs vastav punkt samal kujul sees. Mõiste on tänasest veo lepingutes lahti kirjutatud.\nEttepanekut mitte toetada, mõiste sisustatakse veo lepingu tingimustes.\nEelnõu § 39 lg 1 lisada ohtlike jäätmete liigiti kogumise juurde viide eelnõu § 42 lg 1 toodule.\nEelnõu § 42 lg 1 käsitleb ohtlike ehitusjäätmete liigiti kogumist, § 39 lg 1 ehitusjäätmete liigiti kogumist üldisemalt. Viitamise ettepanek asjakohane.\nEttepanek arvesse võetud, viide lisatud.\nEelnõus vastavalt jäätmeseaduse § 71 lg 2 p 8 esitada teave jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamise kohtadest.\nTäna kehtivas JHEs vastavat infot antud pole.\nEttepanek arvesse võetud, eelnõud täiendati seaduses nõutud teabega.\nSaaremaa Vallavalitsusel on õigus määrata ametnik või ametnikud, kelle ülesandeks on eelnõu § 49 lõigetes 1-3 nimetatud riikliku järelevalve ülesannete täitmine. Vastava lõike sõnastust täpsustada.\nTäna kehtivas JHEs on samas sõnastuses järelevalve õigusega ametnike määramine.\nEttepanekut mitte toetada.\n§ 17 lg 2, pakendijäätmed peaksid olema lahtiselt konteineris mitte kilokotti pakendatuna.\nTäna kehtivas JHEs on sama sõnastus. Pakendijäätmete kohtkogumine Kuressaares ja Kudjapel pakendikoti teenusena. Lahtiselt pakendijäätmete üleandmise nõudmine pole põhjendatud.\n§ 18 lg 6, tekkekohast kogumisel klaaspakendi eraldi üleandmist kodumajapidamistes pole mõistlik nõuda, KÜ ja avalike punktide puhul võibolla toimiks, kui aeg muutuse sisseviimiseks oleks 12 kuud alates JHE jõustumisest.\nTänane JHE lubab tekkekohas koguda kogu pakendi ühe mahutiga, kui pakendiorganisatsioon tagab järelsortimise. KÜde puhul lisakonteineri nõudmine võib olla probleem (pole ruumi). Kodumajapidamistes tähendaks mõni tühi pudel eraldi kogmisringi klaasile. Avalikes pakendipunktides klaasikonteinerite järele on vajadus.\nMitte toetada KÜ ja tekkekohal kogumisega liitunud kodumajapidamiste puhul klaaspakendi eraldi üleandmist. Avalike pakendipunktide puhul eraldi klaaspakendi konteineri nõue sisse viia 12 kuulise tähtajaga alates JHE jõustumisest.\nEelnõu § 18 lg 10 määrab pakendikonteinerite ava suurused, võiksid jääda soovituslikuks, kuna eri tootjatel erinevad avade mõõdud.\nTäna kehtivas JHEs ava mõõdud samuti määratletud. Vajalik, et konteinereid ei reostataks (liiga suur ava) ning liiga väiksete avadega konteinerite vältimiseks.\nEelnõu § 5 lg 2 jäätmekoti kasutamist segaolmejäätmete kogumisel ja veol mitte lubada. 10 kg on liiga raske vedajal tõsta, loomad lõhuvad koti ära, need reostavad loodust jne.\nJHE lubab üksnes ühepereelamutes ning suvilates segaolmejäätmete ja vanapaberi kogumiseks kasutada kuni 100-liitrist jäätmekotti (kuni 10 kg). Jäätmekott on lubatud veopäevaks panna kaitsva anuma sisse. Eelnõu sätestab, et esimesel eksimusel tuleb asuda kasutama konteinerit. Kott paljude kehva juurdepääsuga kinnistute jaoks ainuke üleandmisvõimalus.\nEelnõu § 5 lg 4: ettepanek, loobuda jäätmekoti kasutamisest. Jäätmekotiga seotud palju nõudeid, mille täitmine on ka klientide jaoks keeruline.\nKott paljude kehva juurdepääsuga kinnistute jaoks ainuke üleandmisvõimalus. Leibkondadele (nt üksik vanaduspensionär), kellel tekib vähe prügi, on jäätmekotiteenus jõukohasem kui minimaalse suurusega konteiner.\nEelnõu § 5 lg 2 p : Ettepanek – vanapaberi üleandmisel kasutada konteinerit.\nEelnõu ja kehtiva JHE kohaselt vanapaber lubatud üle anda ilmastiku eest kaitstult ka pappkastiga. Konteineri nõue võib jäätmevaldajat liigselt koormata arvestades, et üleandmine on mahu mitte kg põhine.\nEelnõu § 5 lg 2 p 4 kuni 150L jäätmekoti kasutamist (kuni 20 kg) haljastusjäätmete ülendamiseks mitte lubada. Lisada sõnastusele: Raskem konteiner jääb tühjendamata või tühjendatakse lisatasu eest.\nSama sõnastus JHEs 2018.a. Raskem kui 20 kg haljastusjäätmete kott pigem erandlik. Jäätmevaldaja enda hoolsuskohustus. § 34 lg 3 lubab ületäitunud jäätmemahuti tühjendamise eest 1,5 kordset tasu küsida, kui jäätmevedajal tekiks reaalne võimekus jäätmekotti kaaluda.\nEelnõu § 5 lõige 7, mitte lubada jäätmete üleandmiseks kasutada teistsuguseid mahuteid, kuna see põhjustab vedajale vaidlusi.\nKõnealune punkt eeldab, et teistsugust mahutit kasutatakse üksnes kokkuleppel vedajaga ehk et vedaja ise saab vajadusel keelduda.\n§ 5 lg 9 konteinerite käsitsi teisaldatavat vahemaad piirata 10 meetriga, samas piirata ka käsitsi teisaldatavate konteinerite mahtu kuni 660L. Suuremate konteineritega vedaja ei suuda tagada töö- ja tervishoiunõuete täitmist. Alternatiivlahendusena võiks kaaluda lahendust, kus käsitransport on lubatud vaid kaherattalistele konteineritele (kuni 370L).\nKonteineri saavad jätta kuni 20 meetri kaugusele need inimesed, kellel selleks on reaalne vajadus (nt liikumisraskustega inimesed). Kuressaare vanalinnas ei ole alati võimalik konteinerile leida alternatiivset asukohta tühjenduskohale lähemal. Seetõttu on 20 meetri tingimuse säilitamine vajalik.\nEelnõu §5 lõiget 12: Ettepanek, täiendada sõnastust: „lumest peab olema puhastatud ka konteineri ümbrus". Metallkonteineri ümber on vaja liikumisruumi 1 meeter, et tagada konteineri kinnitamine, samuti ohutu laadimisala.\n1 m vaba ruumi nõudmine ümber jäätmemahuti eeldaks jäätmeaedikute, -majade ja katusealuste kasutamise keeldu (lubatud §5 lg 11-ga). Reeglina on metallikonteineri ja aediku vahel vähem kui 1m nii, et sealt lund koristada on ka keeruline.\nEelnõu §5 lõiget 13 täiendada: „Tupiktee korral tagama jäätmeveokile piisava suurusega ümberpööramise koha. Koduloomad ei tohi jäätmevedajat ohustada. Vastasel korral on vedajal õigus keelduda teenuse osutamisest ja esitada tühisõidu arve".\nJäätmeveokile „piisavate" ümberpööramise kohtade nõudmine jäätmevaldajalt on koormav kohustus. Eelnõu § 2 lg 31 määratleb tühisõiduna ka olukorra, kus „jäätmevaldaja pole võimaldanud jäätmevedajal juurdepääsu jäätmemahutile". § 5 lg 13 ütleb: „Koduloomad ei tohi jäätmevedajat ohustada".\nEelnõu §5 lisada lõige 14: Jäätmemahutite ümbrust ei tohi risustada mööbli, koduelektroonika, ehitusjäätmete, santehnika ega muude jäätmetega. Jäätmemahutite ümbruses peab prügivedajale jääma igas suunas vähemalt 1 meeter vaba ruumi nende teenindamiseks.\nEelnõu § 3 lg 5 sõnastab: „Jäätmeid ei ole lubatud jätta lahtiselt mahuti lähedusse." 1m vaba ruumi nõudmine ümber jäätmemahuti eeldaks jäätmemajade, aedikute ja katusealuste kasutamise keeldu (lubatud §5 lg 11-ga).\nEelnõu §6 lisada lõige 2 Jäätmevaldaja on kohustatud: 1) Jäätmevaldaja vastutab jäätmevedajalt renditud jäätmemahuti mittenõuetekohase kasutamisega ja tema süülise käitumisega põhjustatud tagajärgede eest. Jäätmevaldaja hüvitab jäätmevedajalt renditud jäätmemahuti kaotsimineku või kasutamiskõlbmatuks muutumisel jäätmemahuti maksumuse vastavalt Jäätmevedaja hinnakirjale.\nSelline rentniku ja rendileandja suhe ja vastav varaline vastutus on reguleeritud seadusega. Konteineri rentimisel sõlmitakse leping vedaja ja rentniku vahel, kuhu vastavad tingimused vajadusel kirjutatakse.\nEelnõu §6 lõige 5. Täpsustamist vajab klientide teenindamise protseduur, kui teede kandevõime on piiratud.\nEelnõu §5 lg 8: „Kui jäätmeveokil puudub jäätmevaldaja kinnistule juurdepääs, tuleb jäätmemahuti paigutada kinnistule lähimasse võimalikku jäätmeveoki peatumiskohta, mis asub avalikult kasutatava tee ääres või mõne teise isikuga kokkuleppel tema kinnistul." Eelnõu § 2 lg 31 määratleb tühisõiduna olukorra, kus „jäätmevaldaja pole võimaldanud jäätmevedajal juurdepääsu jäätmemahutile". Vedaja võib vastavaid tingimusi täpsustada oma kliendilepingus.\n§ 21. Suurjäätmed, ettepanek: eemaldada nimistust WC potid, kraanikausid, vannid – nende puhul on tegemist ehitusjäätmetega.\nKehtivas JHEs on need asjad samuti SJ loetelus. Jäätmekäitlejad käsitlevad neid sarnaselt muu mööbliga suurjäätmetena.\nEelnõu § 30. lõikes 3 jätta välja suurjäätmed. Suurjäätmete teke ja maht on ettearvamatu ja see tingib pakkumisel esitatava segaolmejäätmete hinna olulise tõusu.\n§ 30 lg 3 p 5 nimetab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigina suurjäätmed. Kui palju reaalselt SJ liitmine KJVga näiteks vabatahtliku lisateenusena tõstaks üldist veo hinda, ei ole teada. Küll on see KOVides levinud praktika ja inimeste jaoks probleemne jääde.\nSuurjäätmed liita KJVga vabatahtliku lisateenusena. Hanke tingimustes määratakse sagedus ja hinnastamine.\n§ 30. Korraldatud jäätmeveo üldtingimused. Ettepanek – suurjäätmed korraldatud jäätmeveost välja jätta, kuna mõjutavad väga suures osas prognoosimatuid kulusid. Alternatiiv – kindla regulaarsusega (nt 2x aastas) etteregistreerimisega kogumisring.\nKui palju reaalselt SJ liitmine KJVga näiteks vabatahtliku lisateenusena tõstaks üldist veo hinda, ei ole teada. Kindlasti vähem, kui nt kahekambrilise veoki nõue, sest SJ kogumine ei eelda vedajalt eritehnika soetamist. Tasulise lisateenusena oleks tegemist etteregistreerimisega kogumisringidega.\nEelnõu § 31 lõige 1 p 4: Kui segaolmejäätmete äravedu toimub harvem, kui iga 2 nädala tagant, siis tuleb kasutada ainult konteinerit, mitte jäätmekotti.\nEelnõu § 31 lõige 1 p 4 kohaselt on jäätmekoti kasutamisel veo sagedus mitte sagedamini kui üks kord nelja nädala jooksul. Kui vedu toimub sagedamini, tuleb kasutada konteinerit. Jäätmekoti sihtrühm on vanaduspensionärid ja harva oma majapidamist kasutavad valdajad, kellele konteineri soetamine pole jõukohane või otstarbekas.\nEelnõu §34 lõikes 3 tuleb defineerida, mis on ületäitunud konteiner.\nÜldine põhimõte on, et ületäitunud konteiner on selline, milles on jäätmeid rohkem, kui konteineri nominaalmahtuvus (kaas ei lähe kinni). Lisaks § 3 lg 5 kirjeldab ületäitumisena ka olukorda osad jäätmed on mahutiväliselt.\nEelnõu §33 lõige 5. Täiendada punkti sellega, et vedaja saab taotleda teenustasude muutmist ka juhul, kui lõppkäitluskohad muudavad oma käitlushindu.\nSiiani oleme lähtunud põhimõttest, et vedaja võib muuta tasu ainult teenuse hinda mõjutava riikliku maksu või riikliku tasu muutmise korral. Tagab kliendile pikema aja vältel stabiilsema teenuse hinna. Vallal puudub läbipaistvus üksnes vedajatele teadaolevate hinnakomponentide osas.\nEelnõu §33 lõige 5. Korraldatud jäätmeveo teenustasu: Ettepanek – lisada mehhanism teenustasude muutmiseks, sest ettenägematuid majandusolusid 2022 aasta näitel on kahjuks palju.\nEelnõu § 34 lõige 4 lisada lause: Tühisõidutasu või kõrgendatud tasu rakendamise aluseks on jäätmevedaja poolt tehtud foto või video.\nTühisõidu tõendamise protseduur kirjeldatakse jäätmeveo kontsessioonilepingu tingimustes.\nEelnõu § 34 lõige 5 jätta ära.\nKõnealune lõige kirjeldab, milline info peab olema toodud tühisõiduteavituses. Tuues teavituses välja konkreetsed asjaolud ning juhendades klienti, kuidas ta peab edaspidi käituma, on kliendil edaspidi konkreetset viga, mis tühisõidu põhjustas, võimalik vältida.\n§ 35. Korraldatud jäätmeveo lisateenused: Ettepanek – täpsustada, mida tähendab nõusolek, näiteks kirjalik jäätmeveo leping.\nKehtivas JHEs on vastav täpsustus toodud (lisateenuse osutamine ainult jäätmevaldaja nõusolekul ja jäätmeveolepingu olemasolul). Eelnõust on „jäätmeveolepingu olemasolul" välja jäänud. Mõistlik kasutada varasema JHE sõnastust.\nEttepanekut toetada, täpsustame sõnastust.\n§ 37. Kontsessioonilepingu ülesütlemine (1): Ettepanek – aluseks peab olema sõlmitud jäätmeveoleping, sest see sõlmitakse alles 10 päevase vaidlustusperioodi lõppedes, samuti on korraldatud jäätmeveo registreeringu eelduseks sõlmitud hankeleping.\nEelnõu sõnastuses ülesütlemise alus, kui jäätmevedaja ei ole esitanud korraldatud jäätmeveo registreeringu taotlust 10 tööpäeva jooksul pärast seda, kui on teatavaks tehtud valitsuse korraldus, millega on jäätmevedaja pakkumus korraldatud jäätmeveo teenuse hankel edukaks tunnistatud.\n§ 45. § 45. Teravad ja torkivad jäätmed. Ettepanek – eemaldada sõna „kanister", kuna see ei ole õige.\nEelnõu lubab torkivaid jäätmeid koguda konteinerisse ja kanistrisse.\nTäpsustame sõnastus, kanistri mõiste välja võetud.


VÄRSKE POSTIMEES ⟩ Isolatsiooninõuete eirajad võivad viia uue viiruselaineni - Postimees TV - videod, saated, ülekanded\nVärske Postimees ⟩ Isolatsiooninõuete eirajad võivad viia uue viiruselaineni\n29. juuli 2020 21:00\nVärske Postimees uurib, kui palju peab Eestis olema koroonakahtluse või -diagnoosiga inimesi, kes isolatsiooninõudeid eirates ohustavad teisi ja võivad viia riigi viirusepuhangu teise laine suunas. Viimasel ajal on selliseid juhtumeid olnud Eestis mitu.\nEuroopa Komisjoni transpordidirektoraadi juht Hendrik Hololei ütleb intervjuus, et lähikuudel läheb olukord majanduslanguse ja reisipiirangute tõttu Euroopa transpordisektoris veelgi hullemaks. Tema sõnul piisab Baltikumi turul ühest lennukompaniist ning rahvuslike lennukompaniide kontseptsioon Baltimaades on ajale jalgu jäänud.\nAmeerika Ühendriikide kongress kuulas üle tehnoloogiahiidude Apple, Google, Facebooki ja Amazoni juhid, et saada aru, ega nad ei kuritarvita oma monopoolset seisundit turul. Kongressi arupärimiste tulemusel valmib raport, mis omakorda võib viia maailma suurimate firmade tegevust reguleeriva seaduseni.\nArvamusküljel kirjutab TalTechi professor Gert Jervan sellest, et Eesti infotehnoloogia taristu kipub ajale jalgu jääma. Näiteks toob ta Eesti mobiilsideoperaatorite valmisoleku tulla turule 5G võrguga, kuid luba nad selleks saanud ei ole.\nVärskest Postimehest leiab veel hulgaliselt teisigi teemasid.\nVärske Postimees ⟩ Valgevene allikate sissevaade presidendivalimistesse\nVärske Postimees ⟩ Teadurid uurivad koroonaviiruse salakavalat levikut\nVärske Postimees ⟩ Eesti mehe uskumatu teekond Süüria kodusõtta\nVärske Postimees ⟩ Tumedad koroonapilved Rally Estonia kohal\nVärske Postimees ⟩ Kes peab hoolitsema kultuurimälestiste eest?\nVärske Postimees ⟩ Kriminaalsed lood ja kulla rekordhind


Eesti Keskkonnaühenduste Koda: "Metsanduse arengukava juhtkogu on tasakaalust väljas" | Bioneer\nEesti Keskkonnaühenduste Koda: "Metsanduse arengukava juhtkogu on tasakaalust väljas"\nEesti Keskkonnaühenduste Koda (EKO) on teatanud Keskkonnaministeeriumile, et kui kogu alustab tööd planeeritud koosseisus, peab EKO küsitavaks selles kaasa löömise mõttekust. “Avalikkusele tutvustati möödunud nädalal küll mitmeastmelist ja näiliselt laiapõhjalist kaasamise protsessi, ent lõppotsuseid hakkab tegema juhtkogu, mille koosseis on kokku pandud ilmselgelt ministeeriumi senist poliitikat soosivana,” selgitas Eestimaa Looduse Fondi esimees Tarmo Tüür.\n“Sellisel viisil ei ole protsess tervikuna tasakaalustatud ega võimalda jõuda ühiskondliku kokkuleppeni, mida nii ministeerium kui teised osapooled avalikkusele edastatud sõnumite järgi taotlevad,” lisas Tüür.\nMetsaseaduse kohaselt peavad töögrupis olema esindatud ökoloogilise, sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku huvi esindajad. See nõue on täidetud üksnes formaalselt. Vaidlusküsimusi hääletava juhtkogu 29-liikmelises kogus on ligi pooled kohad riigiasutuste esindajatele ning ülejäänud kohtadel domineerivad selgelt majandushuvide esindajad. Ökoloogiliste väärtuste esindajaid on vaid kolm, samuti on kreenis teadlaste koosseis.\nKaasatud seitsmest teadlasest kolm on majanduse ja metsamajanduse valdkonnast ning vaid üks ökoloogia valdkonnast. EKO rõhutab, et üleilmsete keskkonnaprobleemide süvenemine, praeguse metsanduse arengukava täitmise käigus tekkinud konfliktid ning ühiskonna kasvanud ootus säästva metsanduse tegelikuks rakendamiseks Eestis sunnivad tegema kvaliteedihüpet metsandusvaldkonna valitsemises ja uue metsanduse arengukava koostamisel. See peab olema laiapõhjaline ja sisuline osapoolte kokkulepe, mis põhineb erinevate stsenaariumite võrdlusel ning arvestab võrdselt majanduslikke, ökoloogilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi eesmärke.\nKännud ja käbid\n18. 02. RMK soovib parandada lõheliste rändetingimusi ning elupaiku\n06. 05. Ansambel Naised Köögis annab välja uue plaadi “Uhke ja vaba” ning läheb emadepäeva eel kevadtuurile\n22. 04. Swedpank: Naiste olukord tööturul on oodatust parem\n22. 04. Keskkonnaministeerium tahab kehtestada kaitsealadel linnurahu ja vähendada lageraielankide suurust


Aegna, Naissaar ja Prangli | Puhka Eestis\nAegna, Naissaar, Prangli – meelitame sind saarele!\nTallinnast ca tunni sõidu kaugusel on saared, kuhu on lihtne pääseda: Tallinnast Aegnale ja Naissaarele saab linnast liinilaevadega suvehooajal, Viimsis asuva Leppneeme sadama ja Prangli vahel on aastaringne laevaliiklus. Laevaühendus nende saartega on korraldatud nii hästi, et saad veeta soovitud saarel terve päeva ja õhtuks jälle koju tagasi suunduda. Kui vaja, leiab saartelt ka ööbimis- ja einestamisvõimalusi. Iga saare kohta tegime kõige olulisemat puudutava kokkuvõtte!\nTallinna linna haldusalasse kuulub tegelikult vaid üks, kesklinnast 14 kilomeetri kaugusel asuv Aegna saar. See kolme ruutkilomeetrine rikkaliku taimestiku ja loomastikuga ning rändrahnude rohke saar asub Aegna maastikukaitsealal.\nTänu kaunitele metsadele ja liivarannale on Aegnast saanud mõnus päevase väljasõidu- ja jalgsimatkade koht, saare põhjakalda liivarannad on loodud päevitamiseks ja supluseks. Põnev vaatamisväärsus on saare põhjaosas Eerikneemel asuv maagiline kivilabürint, mis on rajatud tõenäoliselt 12.−15. sajandi paiku rannarootslaste poolt.\nSaar on äsja saanud ökosaare nimetusele vastava kaasaegse taristu, mis kätkeb endas nii saare infotahvlit, 24 loodusobjektiga tähistatud marsruuti koos põhjaliku e-teatmikuga, turismikoormuse jälgimist ja prügisorteerimist.\nAegnale jõudes on võimalik rentida jalgratas, et sellega kasvõi kogu päev saarel tiirutada. Tellida saab ka giidiga jalgsimatka, kus käiakse läbi kõik tähtsamad Aegna vaatamisväärsused ning tutvustatakse saare eluoluga.\nKuidas Aegnale pääseb?\nRegulaarliiklus Aegnale kestab maist septembrini. Liiklust korraldab laevafirma Kihnu Veeteed laevaga Vesta, mis väljub Tallinnast Patarei sadamast Linnahalli kailt (endine Linda Liinide kai). Sõiduaeg 1 tund.\nSõiduinfo: Aegna liinilaev\nKogu saare info ja teenused on koondatud veebilehele www.tallinn.ee/aegna.\nPilt: Visit Tallinn\nNaissaar on Põhja-Eesti suurim, 19-ruutkilomeetrine saar Soome lahes, 10 km Tallinnast põhja pool. Naissaar paikneb iidsel laevateel ja selle ajalugu on põimunud mereliste lugude ja pärimustega. Saare püsiasustusest on esimesed teated 15. sajandist, just siin kujunes Läänemere kõige idapoolsem eesti-rootsi kogukond.\nViimase 300 aasta jooksul on erinevad võimud Naissaart militaarsetel eesmärkidel kasutanud, mille käigus on püsielanikkond pidanud saarelt korduvalt lahkuma. Naissaar vabanes nõukogude sõjaväest lõplikult alles 1990. aastate alguses.\nTänapäeval on Naissaar tõeline suvesaar ilusate liivarandade, matkaradade, militaarpärandi ja suvel toimuva Nargenfestivaliga. Saare ida- ja lõunarannikul on puhta liiva ning kibuvitsadega rannad. Kogu saar on looduskaitse all. Matkasõpradele on Naissaarel kolm RMK viidastatud, sama algus- ja lõpp-punktiga matkarada:\nKeskrajale (11 km) jäävad mitmed looduslikud vaatamisväärsused: Taani kuninga aed, saare kõrgeim koht Kunila mägi, Põhjaküla ja miinilaod. Raja algus ja lõpp on Naissaare telkimisala ja rada on tähistatud valge-roheline-valge märgistusega.\nLõunarada (12 km) on tuntud kui kultuurirada, sest raja äärde jäävad Naissaare kirik, kalmistu ja kabel. Rada möödub ka Sepa talust, kus sündis maailmakuulus optik Bernhard Schmidt. Ringikujuline rada on tähistatud valge-sini-valge värvimärgistusega. Rada kulgeb suures osas mööda teid ja seda on võimalik läbida ka jalgrattaga. Raja algus- ja lõpp-punkt umbes 300 m kaugusel endise Naissaare külastuskeskuse hoone juures.\nPõhjarada (7km) on tuntud ka militaarraja nime all. Rada saab alguse Haldja külast ja kulgeb mööda rannikut põhja poole Naissaare põhjatipuni. Põhjarajale jäävad kõik saare peamised militaarsed vaatamisväärsused. Rada on tähistatud valge-punane-valge värvimärgistusega.\nJalgsimatka asemel võib tellida ka hoopis personaalse digigiidiga ekskursiooni jalgrattal või sõjaväe kastiautoga. Digigiidi abil saad valida matkamiseks erineva raskusastmega matkaraja ning endale meelepärase teemaprogrammi – militaar, ajalugu või loodus. Männiku küla ja sadama vahel sõidab ainulaadne kitsrööpmeline rong. Põhjatipu majaka vaateplatvormile viib 207 trepiastet ja 45m kõrguselt on näha Soome rannik.\nKuidas Naissaarele pääseb?\nRegulaarliiklus Naissaarele kestab maist oktoobrinii. Liiklust korraldab firma Sunlines 200-kohalise laevaga Venus, mis väljub Tallinnast Naissaarele Lennusadamast kailt A3. Sõiduaeg on 1 tund.\nSõiduinfo: kogu info Naissaarest ekskursioonidest kultuurisündmusteni ning erinevate alustega saarele pääsemise võimalusteni, ka Aegna ja Prangli tuurid vt www.sunlines.eu\nInfot Naissaare vaatamisväärsuste, matkaradade ja muu praktilise kohta leiad naissaar.ee.\nPrangli saar asub Eesti põhjarannikul, Viimsi poolsaarest ligi 9 km kirdes. Saare pindala on 6,4 km².\nPrangli on ainus saar Põhja-Eestis, mis on olnud püsivalt asustatud üle 600 aasta, siin on aegade jooksul elanud rootslased, soomlased ja eestlased. Legendide järgi oli Prangli ka mereröövlite tugipunkt. Viimastel andmetel elab praegu saare kolmes külas 171 inimest.\nPranglil leidub kõike, mis eluks vaja on - oma põhikool, kultuurimaja, raamatukogu, muuseum, kirik, arstipunkt, post ja pood. Nii põhja- kui lõunakaldal on liivased ujumisrannad. Sellist elu-olu ehedust, mis valitseb Pranglil, mandrilt naljalt enam ei leia.\nPrangli trumbiks on ka mitmekesine loodus: saare kivises lääneosas on soolalembese taimestikuga rannaniidud, ida- ja kirdeosa on liivase pinnasega. Prangli on ühe sõnajalgtaime – põhja-raunjala – ainus leiukoht Eestis. Suur osa saarest on kaetud männimetsaga, mis vaheldub kivikülvide ja rändrahnudega. Saarel elutseb ligi 40 liiki veelinde ja kui veab, võib kevaditi näha ka hülgeid.\nSaarel saab liikuda jalgsi ja rattaga omapäi, abiks audiogiid. Kindlasti kogeb aga rohkem otsast lõpuni organiseeritud päevareisil, kuhu kuulub giiditeenus, transport saarele, ekskursioon saarel veoauto kastis, samuti saareeine. Ka mõnda saare vaatamisväärsusesse, näiteks Püha Laurentsiuse kirikusse pääseb vaid giidiga.\nKuidas Pranglile pääseb?\nTuuleliinide laev Wrangö sõidab Viimsist Leppneeme sadamast Pranglile aprillist oktoobrini iga päev, enamikel päevadel mitu korda päevas. Talvegraafik on pisut hõredam. Sõiduaeg 1 tund. Sõiduinfo: www.tuuleliinid.ee\nEHEdad öömajad ja saunaelamused\nTule ööbi lakas, paadis, lakas või hoopis tsaariaegses majas! EHE ökomärgise saanud isikupäraseimad öömajad ja saunad on siin.


Määrus kehtestatakse «Elektrituruseaduse» (RT I 2003, 25, 153) § 42 lõike 2 alusel.\n(1) Elektrituulik käesoleva määruse tähenduses on tuule kineetilist energiat elektrienergiaks muundav tootmisseade.\n(9) Mõõtesüsteem käesoleva määruse tähenduses on mõõtevahendite ja lisaseadmete kogum, mis on ette nähtud võrgust tarbitud või võrku antud elektrienergia hulga määramiseks.\n(13) N-2-X on käesoleva määruse tähenduses enam kui kahe elemendi avariiline väljalülitumine.\n(18) Tarbimistingimused käesoleva määruse tähenduses on pingesüsteem, tarbimis- või tootmisvõimsus, lubatud toitekatkestuste ajad.\n(19) Tuulepark käesoleva määruse tähenduses on mitmest elektrituulikust ning elektrituulikuid omavahel ja neid liitumispunktiga ühendavatest seadmetest, ehitistest ning rajatistest koosnev kogum.\n(21) Käesolevas määruses kasutatakse «Elektrituruseaduse» § 3 punktis 8 toodud mõistet elektrijaam ainult selle tehnilises tähenduses, käsitades elektrijaamana ühest või mitmest tootmisseadmest koosnevat talitluskogumit koos selle juurde kuuluvate abiseadmete ja rajatistega. Käesolevas määruses kasutatavaid ja käesoleva paragrahvi lõigetes 1 kuni 20 nimetamata energeetikamõisteid tõlgendatakse elektroenergeetikas levinud tavadest lähtudes. õ\n§3. Nõuded varustuskindlusele\n§4. Töökindlusnäitajate kajastamine võrgulepingutes\n§5. Süsteemi elektrivõimsuse bilansi kavandamine ja haldamine\n(1) Süsteemihalduri käsutuses peavad igal ajahetkel olema piisava varuga tootmisvõimsused, mis rahuldavad tarbimise nõudluse.\n(2) Süsteemis olevate tootmisseadmete võimsus peab rahuldama süsteemi või selle osa tarbimise nõudluse pärast süsteemiautomaatika talitlemist ning tagama lühisvoolude vajaliku taseme.\n§6. Süsteemi stabiilsuse planeerimine\nPmax on generaatoriga ühendatud elektrisüsteemi nurkkarakteristiku amplituud.\n§7. Varustuskindluse tagamise abinõude rakendamine\n§8. Avariitõrjeautomaatika talitlemine süsteemi kustumise vältimiseks\n(3) Kui ühendsüsteem või süsteem paralleeltalitluses teiste elektrisüsteemidega kaldub kõrvale sageduse nimiväärtusest üle 2,5 Hz, võib avariitõrjeautomaat või süsteemihaldur süsteemi paralleeltalitlusest eraldada.\n§9. Süsteemi taaspingestamine\n§10. Ühe elemendi väljalülitumine (N-1)\n(1) Ühe elemendi väljalülitumine on lubatud, kui see ei põhjusta kogu piirkonna tarbijate elektrivarustuse katkestust ega avariiautomaatika talitlemist.\n§11. Kahe elemendi väljalülitumine (N-2)\n(1) Kahe elemendi väljalülitumine on lubatud, kui see ei põhjusta süsteemi täielikku kustumist või kogu piirkonna elektrivarustuse katkestust.\n§12. Enam kui kahe elemendi väljalülitumine (N-2-X)\n§13. Süsteemi töökindluse kriteeriumid\n(1) Käesolevas peatükis esitatud tehnilised nõuded kehtivad uute elektrijaamade ja renoveeritavate elektrijaamade kohta. Käesoleva määruse kohaselt on renoveerimine elektrijaama ümberehitamine, mille tulemusel elektrijaama talitlus oluliselt muutub. Tulemust hindab süsteemihaldur.\n(5) Elektrituulikute ja tuuleparkide liitumise suhtes kohaldatakse § 18 nõudeid.\n§15. Kuni 1 MW nimiaktiivvõimsusega elektrijaama tootmisseadmete suhtes kohaldatavad nõuded\n(1) Kui võrguga ühendatakse elektrijaam või generaator, kooskõlastatakse elektrijaama elektriosa projekt võrguettevõtjaga.\n(6) Elektrijaamas toodetava või tarbitava elektrienergia mõõtmiseks paigaldatakse kahesuunaline aktiiv- ja reaktiivvõimsuse mõõtmisseade ning koormusgraafiku salvesti koos kauglugemisseadmega.\n(7) Võrguettevõtja teeninduspiirkonna juhtimiskeskusesse tuleb reaalajas edastada võrku antava aktiiv- ja reaktiivvõimsuse ning pinge mõõtmise tulemused, kui nimiaktiivvõimsus on üle 200 kW. Selleks tuleb tootmisseadmetele paigaldada mõõtmisseadmed liitumislepingu kohaselt.\n§16. Nõuded 1 kuni 10 MW nimiaktiivvõimsusega elektrijaamale\n(4) Liitumispunktist elektrivõrgu poole paigaldatakse reserveeriv liigvoolukaitse ja reserveeriv eraldusautomaatika. Eraldusautomaadina võib kasutada ka sagedusautomaati.\n(9) Elektrijaamas toodetava või tarbitava elektrienergia mõõtmiseks paigaldatakse kahesuunaline aktiiv- ja reaktiivvõimsuse mõõtmisseade ning koormusgraafiku salvesti koos kauglugemisseadmega.\n(10) Võrguettevõtja teeninduspiirkonna juhtimiskeskusesse tuleb reaalajas edastada võrku antava aktiiv- ja reaktiivvõimsuse ning pinge mõõtmise tulemused. Selleks peab elektrijaama paigaldama mõõtmisseadmed liitumislepingu kohaselt.\n§17. Üle 10 MW nimiaktiivvõimsusega elektrijaama suhtes kohaldatavad nõuded\n6) sageduse languse või tõusu kaitse;\n(4) Kui võrguga ühendatakse alla 30 MW nimiaktiivvõimsusega elektrijaam, paigaldatakse liitumispunktist elektrivõrgu poole reserveeriv liigvoolukaitse ja dubleeriv eraldusautomaatseade.\n(7) Generaator lülitatakse võrku sünkroniseerimisseadmega, mis välistab tõuke. Generaatori võib võrku lülitada tõukega, kui voolukordsus ei ületa suurust, mis on arvutatud järgmiste valemitega:\n§18. Elektrituuliku ja tuulepargi suhtes kohaldatavad nõuded\n(4) Üle 1 MW nimiaktiivvõimsusega elektrituuliku või tuulepargi puhul paigaldatakse liitumispunktist elektrivõrgu poole liigvoolukaitse ja dubleeriv eraldusautomaatseade.\n(6) Elektrituuliku automaatikaseadmed peavad tagama tuuliku väljalülitumise, kui liin releekaitsest välja lülitub, ja sisselülitumise liini automaatse tagasilülitumise korral.\n(7) Elektrituuliku liigtuulekaitse ei tohi põhjustada tuulepargi kõigi elektrituulikute üheaegset väljalülitumist. Väljalülitumise intervallid määratakse kindlaks liitumislepingus.\n(8) Tuulepargi elektrituulikuid ei tohi ühel ajal sisse lülitada. Ajavahe peab olema vähemalt 10 sekundit.\n4) aktiivvõimsust peab olema võimalik vähendada maksimaalvõimsusest 20 protsendini alla kahe sekundiga.\n1) üle 10 MW nimiaktiivvõimsusega tuulepargis ühendatakse elektrituulikud alajaamaga gruppidena. Ühte gruppi kuuluvate tuulikute koguvõimsus võib olla kuni 10 MW;\n2) kaugjuhtimissüsteem peab võimaldama elektrituulikute gruppe põhivõrgust sisse ja välja lülitada ning reaalajas edastada sinna asendi- ja rikkesignaale ning mõõtmistulemusi (grupi aktiiv- ja reaktiivvõimsus, vool ja sektsioonide pinged);\n§19. Võrguettevõtja kohustused elektrijaama tootmisseadmete võrguga ühendamise korral\n(1) Jaotusvõrguettevõtja tagab, et reaalajas edastatakse süsteemihaldurile võrguga liituvate elektrijaamade järgmised kaugmõõtmistulemused:\n1) tema võrguga ühendatud 200 kW kuni 1 MW elektrijaamade aktiiv- ja reaktiivvõimsuste summa;\n2) üle 1 MW nimiaktiivvõimsusega elektrijaama aktiiv- ja reaktiivvõimsus;\n3) arvestite näitude kauglugemise andmed.\n(2) Jaotusvõrguettevõtja teeb süsteemihaldurile teatavaks tema võrguga liituvad tootmisseadmed ning esitab süsteemi modelleerimiseks vajalikud tehnilised andmed.\n(1) Käesolevas jaos käsitletavad nõuded kehtivad üle 10 MW nimiaktiivvõimsusega elektrijaama kohta. Nõudeid kohaldatakse ka alla 10 MW nimiaktiivvõimsusega elektrijaamade suhtes, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.\n(2) Kui elektrijaam talitleb ka sageduse reguleerijana või avariireservi hoidjana, nähakse elektrijaama tootmisseadmete reguleerimisomadused ja hoitavad reservid ette asjakohases lepingus.\n§21. Generaatori ja pingeregulaatori suhtes kohaldatavad nõuded\n(1) Generaatori ja plokitrafo reaktants peab olema võimalikult väike. Kuni 500 MVA võimsusega generaatori kohta kehtivad järgmised nõuded:\n1) küllastunud tühijooksu lühisesuhe kls peab olema vähemalt 0,5. Kuni 200 MVA nimivõimsusega uue generaatori tühijooksu lühisesuhe peab olema vähemalt 0,45 ja üle 200 MVA nimivõimsuse puhul vähemalt 0,4;\n2) küllastunud mööduv pikireaktants X' d peab olema alla 0,35.\n(2) Generaator peab olema võimeline töötama nimikoormusel, sealhulgas ka käesoleva määruse § 23 lõikes 1 nimetatud pinge vahemikus:\n1) õhkjahutuse korral cos φ ≥ 0,8 alaergutatud ning cos φ ≥ 0,85 üleergutatud seisundis;\n2) vesinik- ja vedelikjahutuse korral cos φ ≥ 0,85 alaergutatud ning cos φ ≥ 0,9 üleergutatud seisundis.\n(3) Püsiseisundi dünaamilised karakteristikud määratakse mõõtmise teel. Selleks muudetakse võrgust lahti ühendatud, tühijooksul töötava generaatori pingeregulaatori sätet nii, et generaatori lattidel muutuks pinge 10% võrra.\n(4) Pinge väärtust muudetakse tõstmise ja alandamise suunas hüppeliselt, tekitades generaatori väljundpinge muutuse 95%-lt 105%-le ja 105%-lt 95%-le nimipingest. Mõlemal juhul peab generaatori väljundpinge muutumine olema kooskõlas järgmiste nõuetega:\n(5) Kui pinge alandatakse muutmisulatuses 90%-st kuni 0%-ni, peab pinge alandamise aeg harjadeta erguti korral olema 0,2–0,8 sekundit.\n§22. Generaatori suhtes sageduse muutumise korral kohaldatavad nõuded\n(2) Kui sagedus muutub vahemikus 49–47,5 Hz, peab häireolukorras olev generaator 30 minuti jooksul talitlema pingel, mis on 95–105% tavapingest. Väljastatav võimsus ei tohi väheneda, kui sagedus langeb 49 Hz-ni, ja võib väheneda 15%, kui sagedus langeb 47,5 Hz-ni. Võimsuse languse vähendamiseks on soovitatav rakendada lisaabinõusid.\n(3) Kui sagedus muutub vahemikus 51–52 Hz, peab häireolukorras olev generaator talitlema võrgus 5 sekundi jooksul pingel, mis on 95–105% tavapingest. Väljastatav võimsus võib sel juhul langeda, kui stabiilne täisvõimsusel talitlus taastatakse sageduse alanedes alla 50,3 Hz.\n(4) Kui sagedus muutub vahemikus 51–53 Hz, peab süsteemist eraldunud võrguossa jäänud generaator 3 minuti jooksul talitlema suure võimsuse langusega pingel, mis on 95–105% tavapingest. Languse suurusele annab hinnangu süsteemihaldur.\n(5) Kui sagedus langeb alla 47,5 Hz, võib generaatori võrgust eraldada. Sel juhul peab generaator üle minema omatarbekoormusele. Generaator eraldatakse nii suure viitega, kui seadmed võimaldavad. Omatarbekoormusele üleminek peab olema tagatud.\n§23. Generaatori suhtes pinge muutumise korral kohaldatavad nõuded\n1) seadmed peavad taluma pidevat täiskoormust sagedusel 49–51 Hz ja võrgupinge vahemikus 90–105 % tavapingest;\n(3) Kui võrgupinge on 105–110% tavapingest, peab generaator sagedusel 49,7–50,3 Hz töötama üks tund. Sel juhul võib võimsus, süsteemihalduri hinnangul, mõningal määral väheneda.\n1) turbogeneraator peab mehaaniliselt taluma plokitrafo kõrgepingepoolseid ühe-, kahe- ja kolmefaasilisi maaga ja maata lühiseid, mis kestavad kuni 0,37 sekundit. Seadmetel ei tohi selle aja jooksul tekkida vigastusi ja seadmeid ei tohi seisata;\n2) elektrijaamast väljuva 330 kV liini lühis kõrvaldatakse 0,1 sekundi jooksul. Erandjuhul võib kõrvaldamise aeg ulatuda kuni 0,37 sekundini. Selle aja jooksul on seade võrku lülitatud ja jätkab talitlust. Kui lühised tekivad 220 kV ja 110 kV võrgus, kõrvaldatakse need 0,6 sekundi jooksul ja erandjuhul 1 sekundi jooksul.\n(5) Generaator on võrku lülitatud ja jätkab talitlust vastavalt käesolevas paragrahvis sätestatud nõuetele.\n(6) Generaator ja selle abiseadmed peavad elektrivõrgust välja lülitumata taluma järgmisi elektrivõrgu lühistest põhjustatud pingemuutusi:\n1) generaatori pinge järsk alanemine 25%-ni nimipingest kestusega kuni 0,37 sekundit;\n3) generaatori pinge püsiv hoidmine tasemel, mis on vähemalt 95% generaatori nimipingest. Sel juhul võib võimsus mõningal määral väheneda. Pingekaitset kavandades võib lähtuda mitmest kriteeriumist, kui elektrijaam peab taluma generaatoris või võrgus ilmnevaid teist tüüpi häireid.\n(7) Generaatori peab elektrisüsteemist eraldama sünkronismi kaotuse korral ja võib eraldada juhul, kui pinge muutused või nende kestus ületavad projekteeritud suuruse. Generaator ja selle abiseadmed peavad taluma pinge muutusi, mis ei takista pärast võrgust eraldumist ohutult üle minna omatarbekoormusele.\n(8) Generaatorile paigaldatakse ergutussüsteem ja nähakse ette projektvõimsus, mis võimaldab nimivõimsusel ja 70% nimipingest moodustaval pingel 10 sekundi jooksul väljastada reaktiivvõimsust, mis on võrdne aktiivnimivõimsusega.\n(9) Generaatori plokitrafo ja omatarbetrafo ülekandesuhe ning selle reguleeritavus ja pinge piirkond ning generaatori ergutussüsteem projekteeritakse ja reguleeritakse põhimõttel, et generaator oleks võimeline:\n1) võrgu tavapingel pidevalt genereerima reaktiivvõimsust, mis generaatori pinge tasemel on määratud generaatori võimsuskõveraga;\n2) elektrisüsteemi tavapingel pidevalt tarbima reaktiivvõimsust, mis generaatori pinge tasemel on määratud generaatori võimsuskõveraga.\n(10) Generaator peab alaergutatud olukorras olema võimeline pidevalt tarbima reaktiivvõimsust, mis on määratud generaatori võimsuskõveraga ja seadmete suurima lubatava kestevpingega (362 kV, 245 kV ja 123 kV) eeldusel, et stabiilsus on säilitatud.\n§24. Võimsuse reguleerimisseadmete suhtes kohaldatavad nõuded\n(2) Elektrijaam peab § 22 lõigetes 4 ja 5 ning § 23 lõigetes 1–3 kirjeldatud olukordades ohutult üle minema omatarbetoitmisele. Sel juhul toidab generaator ainult elektrijaama abiseadmeid ja elektrijaam peab talitlema vähemalt üks tund.\n§25. Tootmisseadmete nõuetekohasuse kontrollimine\n(1) Elektrijaama tootmisseadmete vastavust käesoleva määrusega kehtestatud nõuetele kontrollib tootja korrapäraselt alates tootmisseadme kasutusele võtmisest kuni kasutusaja lõpuni. Kontrollimise sageduse määrab süsteemihaldur, lähtudes süsteemi tehnoseisundist.\n(2) Tootmisseadme kasutusele võtmiseks korraldatakse elektrivõrguga seotud katsetusi ja tootmisseadmega seotud katsetusi. Elektrivõrguga seotud katsetused lepitakse kokku süsteemihalduriga.\n1) selgitada lühise põhjustatud mööduva pingelohu sügavus;\n2) määrata omatarbetoitmisele ülemineku asjaolud;\n3) teha kindlaks, kuidas talitleb võrk ühe tunni jooksul omatarbel.\n§26. Võimsuse reguleerimise karakteristikud\n2) reaktiivmootori tüüpi gaasiturbiinil 3–3,5 minutit;\n3) tööstuses kasutataval gaasiturbiinil 10–15 minutit.\n1) tahkekütusejaam – 40 % nimivõimsusest;\n2) õlikütuse- ja gaaskütusejaam – 20 % nimivõimsusest;\n3) hüdrojaam Francis-turbiiniga – 20 % nimivõimsusest;\n4) hüdrojaam Kaplan-turbiiniga – 10 % nimivõimsusest.\nKui nimetatud andmed sobivad, võib neid kasutada teist tüüpi seadmete vähima väljastatava võimsuse määramiseks.\n(3) Seadme käitamiseks on soovitatav täita järgmisi nõudeid:\n2) sagedusregulaatori säte on 50 Hz;\n3) sätte tundlikkus või sageduse tundetuse korrigeeritav piir on kuni 0,05 Hz;\n4) tundetuse piiri peab olema võimalik välja lülitada;\n5) regulaatori statismi peab olema võimalik reguleerida 2–8% piires;\n6) soojuselektrijaama soovitatav statism on 4–6%.\n(4) Väljastatava võimsuse ja selle muutmise kiiruse piiramiseks paigaldatakse tootmisseadmele reguleeritav seadeldis.\n(5) Tava- ja häireolukorras reguleeritakse võimsust järgmiselt:\n1) tava- ja häireolukorras reguleeritakse võimsust kokkuleppe, süsteemihalduri koostatud tegevuskava ja õigusaktide kohaselt;\n2) tavaolukorras antakse ettenähtud väljastatava võimsuse suurus ette käsitsi eelsättega, mida korrigeeritakse seadme sagedustundliku regulaatoriga või turbiini regulaatoriga. Väljastatav võimsus peab olema kooskõlas käesoleva määruse § 27 nõuetega;\n3) kui elektrijaama kasutatakse sageduse reguleerimiseks, peavad reguleerimiskarakteristikud olema täpsemalt määratud eraldi lepingus;\n4) elektrijaam läheb tavaolukorrast üle häireolukorda, kui sageduse muutuse kiirus ületab 0,5 Hz sekundis või kui sagedus erineb ettenähtud sagedusest +/–0,5 Hz;\n5) häireolukorras reguleeritakse seadet tavasagedusest kindla suuruse võrra madalama sättega sagedusrelee või muu sagedustundliku seadme abil. Väljastatav võimsus peab olema kooskõlas § 28 nõuetega.\n§27. Võimsuse reguleerimisvõime süsteemi tavaolukorras\n(1) Kondensatsioonijaama koormust reguleeritakse kiirusel, mis on koormuse muutmiseks ette nähtud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3. Teiste seadmete võimsuse reguleerimisel võib lähtuda lõikes 3 sätestatust.\n(2) Vedelkütuse- või gaaskütusejaama generaatorite võimsust reguleeritakse kiirusega vähemalt 8% nimivõimsusest minutis. Sellel kiirusel peab võimsus olema muudetav 30% ulatuses vahemikus 40–100% seadme nimivõimsusest. Kui seadmed seda võimaldavad, võib suurima lubatud võimsuse reguleerimise kiirusel muuta võimsust ka siis, kui see on alla 40% või üle 90% nimivõimsusest.\n(3) Tahkekütusejaama seadmete võimsust reguleeritakse kiirusega vähemalt 4% nimivõimsusest minutis. Sellel kiirusel peab võimsus olema muudetav 30% ulatuses vahemikus 60–100% seadme nimivõimsusest. Teatavatel juhtudel võib muutmise protsent olla 20. Kui seadmed seda võimaldavad, võib suurima lubatud võimsuse reguleerimise kiirusel muuta võimsust ka siis, kui see on alla 60% või üle 90% nimivõimsusest.\n§28. Võimsuse reguleerimisvõime süsteemihäiringu korral\n(1) Tahkekütusel töötav soojusseade peab süsteemihäiringu korral võimaldama hetkelist väljastatava võimsuse muutmist vähemalt 5% ulatuses nimivõimsusest vahemikus 50–90% seadme nimivõimsusest. Poole eespool nimetatud võimsusest peab saavutama 5 sekundi jooksul, kui seadmel ülekuumendi puudub, või 30 sekundi jooksul, kui on paigaldatud üks ülekuumendi. Kui seadmel on rohkem kui üks ülekuumendi, on lisaülekuumendist tingitud ajakonstandi tõttu lubatud viivitus.\n§29. Süsteemihalduri tegevus ühendelektrisüsteemis\n§30. Süsteemi talitluse juhtimine ühendsüsteemis\n§31. Võimsuse ja energia reservid\n(1) Õiguslikul alusel tegutseva liituja elektripaigaldise võrguga ühendamiseks või tema elektripaigaldise tarbimistingimuste muutmiseks väljastab võrguettevõtja liitujale liitumispakkumise liitumistaotluse saamisest alates 30 päeva jooksul. Sätet ei kohaldata põhivõrguettevõtjale.\n(2) Põhivõrguettevõtja väljastab liitujale liitumispakkumise asjakohase taotluse saamisest alates 90 päeva jooksul, kui ei ole kokku lepitud teisiti.\n(3) Jaotusvõrguettevõtja peab olema võimeline liitma elektripaigaldise madalpingel või keskpingel.\n(4) Kesk- ja kõrgepingevõrguga (üle 1000 V) liitujale esitatav pakkumisdokument sisaldab liitumise kirjelduse ning alajaamas või liinil paikneva liitumispunkti asukoha plaani.\n(5) Võrguettevõtja väljastatud pakkumisdokument kehtib selle kättesaamisest alates kaks kuud, kui ei ole kokku lepitud teisiti.\n§33. Liitumislepingu sõlmimine\n(1) Liituja elektripaigaldise ühendamiseks võrguga või tarbimis- või tootmistingimuste muutmiseks sõlmib võrguettevõtja liitujaga liitumislepingu.\n(2) Liitumisleping on võrgulepingu sõlmimise alus.\n(3) Võrguettevõtja sõlmib liitumislepingu 30 päeva jooksul alates päevast, millal ta on liitumispakkumisega nõustumise teatise kätte saanud.\n(4) Liitumislepingus määratakse kindlaks:\n1) liitumis- ja mõõtepunkti asukohad;\n2) liitumistasu suurus ja tasu maksmise tingimused;\n5) liitumislepingu muutmise ja lõpetamise tingimused;\n6) ühenduse valmimise tähtaeg;\n§34. Liitumispunkti asukoht ja kirjeldus\n(1) Kui liitumislepingus ei ole ette nähtud teisiti, siis madalpingevõrguga (kuni 1000 V) liitumise korral asub liitumispunkt:\n1) liitujale kuuluva maa-ala vahetus läheduses või maa-alal asuvas liitumiskilbis;\n2) kaablivõrgu transiitkilbi kõrvale paigaldatud liitumiskilbis või tarbija krundil või krundi piiril asuva alajaama jaotusseadmes;\n3) korterelamu liitumiskilbis.\n(2) Kesk- ja kõrgepingevõrguga (üle 1000 V) liitumise korral asub liitumispunkt alajaama jaotusseadmes või õhuliinimastil.\n(3) Kui jaotusvõrguettevõtjaga on alla 1000 V pingega liitumispunkti asukoht dokumendiga määramata, asub liitumispunkt:\n(4) Põhivõrguga liitumise korral asub liitumispunkt põhivõrguettevõtja alajaama põhivõrgu jaotusseadmes, kui ei ole kokku lepitud teisiti.\n§35. Võrguühenduse tagamine\n(1) Võrguühenduse tagamise tingimused sätestatakse võrgulepingus.\n(2) Võrguettevõtja ei ühenda liituja elektripaigaldist võrguga või ei muuda tarbimistingimusi enne, kui liituja on tasunud liitumistasu liitumislepingu tingimuste kohaselt ja kui ei ole kokku lepitud teisiti.\n(3) Kui liituja võtab elektripaigaldise esmakordselt kasutusele või kui elektripaigaldise tarbimistingimusi muudetakse, esitab liituja «Elektriohutusseaduses» (RT I 2002, 49, 310; 110, 659) ettenähtud elektripaigaldise kasutuselevõtu teatise võrguettevõtjale, kelle võrguga elektripaigaldis ühendatakse.\n(4) Kui võrguettevõtja loob madalpingel (kuni 1000 V) talitleva võrguühenduse, paigaldab ta liitumispunkti koormusvoolu piirava kaitselahutusseadme (edaspidi kaitse) ja elektrienergia mõõtesüsteemiga komplekteeritud liitumiskilbi, kui liitumislepingus ei ole sätestatud teisiti.\n§36. Pingesüsteemi muutmine\n(2) Kui pingesüsteemi muutmise kesk- ja kõrgepingel (üle 1000 V) algatab võrguettevõtja, tagab võrguettevõtja tema võrguga ühendatud tarbija elektripaigaldise nõuetekohasuse ja kohandab selle uuele pingesüsteemile.\n§37. Tarbimistingimuste muutmine\nKorterelamu korteri tarbimisvõimsuse (korteri kaitsme sulari nimivoolu või kaitselüliti sättevoolu) suurendamise või elektrienergia pinge- või mõõtesüsteemi muutmise võimalused ja tingimused kooskõlastab korterivaldaja elamu omanikuga või omaniku volitusel elamut haldava isikuga, kes vajaduse korral taotleb võrguettevõtjalt elamule lubatud tarbimisvõimsuse (elamu peakaitsme) suurendamist.\n(1) Võrguga ühendamise eest võetavat liitumistasu arvutades lähtutakse ühendamiseks tehtud põhjendatud kulutustest.\n(2) Liitumistasu hulka arvatakse uue tarbimisvõimsuse ühendamiseks või olemasolevate tarbimistingimuste muutmiseks vajalike uute elektripaigaldiste ehitamise ja olemasolevate elektripaigaldiste ümberehitamise kulud.\n(3) Liitumispunkti kaitsme ühe faasi nimivoolu suurust ja tarbija olemasoleva peakaitsme faasivoolu suurust tõendatakse võrguettevõtja väljastatud dokumendiga.\n(4) Võrguettevõtja võetud liitumistasu ei või aasta lõikes olla suurem kui liitumislepingute täitmiseks tehtud kulutused.\n(5) Liitumistasu võib põhineda keskmistel kuludel. Võrguettevõtja võib liitumistasu arvutamiseks kasutada kindlaid kulukomponente arvestavaid valemeid.\n(6) Liituja elektripaigaldise ühendamisega seotud elektrivõrgu osa konfiguratsiooni ja tehnilised parameetrid määrab võrguettevõtja.\n§39. Alla 1000 V pingel elektri tarbimise korral mõõteseadme suhtes kohaldatavad nõuded\n§40. Üle 1000 V pingel elektri tarbimise korral mõõteseadme suhtes kohaldatavad nõuded\n§41. Tootja mõõteseadmete suhtes kohaldatavad nõuded\n§42. Mõõtmise erisused\n(1) Kui elektrienergia tarbimist mõõdetakse mujal kui liitumispunktis, määratakse võrku antud ja sealt võetud elektrienergia kogused arvutuse järgi. Sel juhul arvestatakse mõõteseadme ja liitumispunkti vahel tekkivaid energiakadusid lepingu kohaselt. Kadude arvutamise valem põhineb mõõdetud elektrienergia kogustel, mõõtepunkti ja liitumispunkti vahelise võrgu aktiivtakistusel ning mõõteseadme ja liitumispunkti vaheliste elektripaigaldiste tehnilistel parameetritel. õ Arvutusvalem nähakse ette võrgulepingus.\n(2) Mõõtmiskohustus on võrguettevõtjal, kelle ettevõte on elektrisüsteemis tehniliste parameetrite poolest kõrgemal tasemel. Võrdse taseme korral määrab mõõtmiskohustuse süsteemihaldur.\n§43. Mõõtesüsteemi asendamine\nTAASTUVAST ENERGIAALLIKAST TOODETUD ELEKTRIENERGIA OSTU KOHUSTUSEST TULENEVATE KULUTUSTE HÜVITAMINE\n§44. Ostukohustusest tulenevate kulutuste hüvitamine\n(1) Taastuvast energiaallikast toodetud elektrienergia ostu kohustusest tulenevad kulutused hüvitatakse võrguettevõtja koostatud arve ja võrguettevõtjale ostukohustuse alusel müüdud elektrienergia müügi arve alusel.\n(2) Põhivõrguettevõtja hüvitab summa, mis väljendub ostukohustuse alusel ostetud elektrienergia müügihinna ja «Elektrituruseaduse» § 75 lõike 5 alusel sellele võrguettevõtjale müüdud energia hinna vahena.\n(3) Võrguettevõtja esitab põhivõrguettevõtjale asjakohase arve arvestusperioodi lõppemisest alates 15 kalendripäeva jooksul.\n(4) Põhivõrguettevõtja hüvitab arve alusel võrguettevõtjale ostukohustusest tulenevad kulutused arvel näidatud maksetähtajaks.\n(5) Kui arvestusperioodi lõpliku bilansiselgituse käigus selgub, et arve aluseks olnud andmed muutuvad, esitab võrguettevõtja põhivõrguettevõtjale andmete muutumise teate saamisest alates seitsme päeva jooksul täiendava arve või toimub asjaomase summa tasaarveldamine võrguettevõtja esitatavas järgmises arves.\n§45. Tuuleenergiast tootja avatud tarneks tehtud kulutuste hüvitamine\n(1) Tuuleenergiast toodetud elektrienergia koguse määrab võrguettevõtja kauglugemisseadmega.\n(2) Tuuleenergiast tootja avatud tarneks tehtavate kulutuste hüvitamiseks koostab võrguettevõtja tuuleenergiast tootja toodangu kohta eraldi prognoosi kauplemisperioodide kaupa. Selle prognoosi esitab võrguettevõtja koos andmetega olemasolevate määratud tarnete kohta «Elektrituruseaduse» § 75 lõikes 3 nimetatud tootjale ja süsteemihaldurile.\n(3) Võrguettevõtja esitab põhivõrguettevõtjale hiljemalt 10 tööpäeva pärast süsteemi bilansi selgitamist «Elektrituruseaduse» § 75 lõikes 3 nimetatud tootjale esitatud prognoosi ja andmed ning tuuleenergia prognoosile mittevastavusest tekkinud kulu aruande eelneva kalendrikuu kohta koos asjakohase arvega. Aruandes tuleb eraldi näidata võrguettevõtja avatud tarneks kalendrikuu jooksul tehtud kulutused kauplemisperioodide kaupa, summeeritud määratud tarned kauplemisperioodide kaupa, selgitus tuuleenergia vale prognoosi tekkimise põhjustest ning üksikasjalik selgitus, kuidas tuuleenergia toodangu vale prognoos mõjutas võrguettevõtja avatud tarne suurust.\n(4) Põhivõrguettevõtja hüvitab võrguettevõtjale tuuleenergia tootja avatud tarneks tehtud kulutused arve alusel selle saamisest alates 14 kalendripäeva jooksul.\n§46. Bilansivastutuse struktuur\n(1) Turuosaline võib avatud tarnijat vahetada kalendrikuu vahetudes. Tarnija vahetamisest tuleb bilansihaldurile ette teatada vähemalt üks kuu.\n(2) Bilansihaldur esitab süsteemihaldurile elektribilansi selgitamiseks vajaliku informatsiooni oma avatud tarnete ahela kohta. Kui tegevust alustab uus bilansihaldur või kui turuosalise bilansihaldur vahetub, teatab bilansihaldur sellest süsteemihaldurile.\n(4) Süsteemihaldur avaldab avatud tarnijate loetelu oma veebilehel.\n§47. Bilansihalduri sidevahendid\n§48. Bilansihalduri kohustused\n(1) Bilansihaldur edastab süsteemihaldurile aruandlusteavet bilansilepingu sätete ja süsteemihalduri korralduste kohaselt. Teave edastatakse elektrooniliselt, kui bilansilepingus ei ole sätestatud teisiti.\n(2) Bilansihaldur edastab süsteemihaldurile andmed, mis on vajalikud riikliku elektribilansi tagamiseks ja selgitamiseks.\n(4) Bilansihaldur peab tellima piisavalt võimsust, et rahuldada tema haldusalas asuvate tarbijate võimsusvajadus.\n§49. Bilansihalduri aruandlus\n(1) Teabe edastamine süsteemihaldurile toimub vastavalt bilansilepingus sätestatule ja süsteemihalduri korraldustele. Aruandlusteabe edastamine toimub elektrooniliselt, kui bilansilepingus ei ole sätestatud teisiti.\n§50. Bilansi planeerimine\n3) koondandmed määratud tarnete kohta, mis mõjutavad bilansihalduri bilanssi. Bilansihaldur teeb määratud tarned 1 MWh täpsusega süsteemihaldurile teatavaks igas tunnis.\n(6) Avatud tarnija võib nõuda, et tootjad, kelle tootmisseadmete koguvõimsus ületab 2 MW, esitavad talle süsteemihalduri ettenähtud ajaks päeva tootmis- või tarbimisgraafiku prognoosi kauplemisperioodide kaupa. Prognoosis esitatakse eraldi andmed tuuleenergiast toodangu kohta.\n(7) Avatud tarnija võib nõuda, et avatud tarnija üldise prognoosiveaga samas suunas eksinud lõikes 1 nimetatud turuosalised hüvitavad nende prognoosivigade absoluutsuurustele vastavates proportsionaalsetes osades prognoosiveast avatud tarnijale tulenenud kahju summas, mis konkreetse turuosalise puhul võrdub prognoositud ajavahemiku bilansienergia ostu- või müügihinna ning tema käest võrreldes prognoosiga enam või vähem ostetud või temale enam või vähem müüdud elektrienergia energiatasu hinna vahe absoluutväärtusega. Turuosalised ei pea, sõltumata eksimise suunast, prognoosiviga hüvitama, kui nende avatud tarnija ise ei pidanud prognoosiviga hüvitama, sealhulgas tulenevalt asjaolust, et ta eksis oma avatud tarnijaga vastassuunas.\n§51. Bilansi selgitamise üldsätted\n(6) Piiriülene tarne selgitatakse asjaomaste määratud tarnete alusel, millel on süsteemihaldurite kinnitus. Muu piiriülene energia loetakse süsteemihalduritevaheliseks bilansienergiaks.\n§52. Bilansi selgitamine\n(1) Riikliku elektribilansi selgitamiseks liidetakse bilansihaldurite bilansi kogused, süsteemihalduri ning naaberriikide asjaomaste organisatsioonide vahel kauplemisperioodil ostetud ja müüdud kogused ning ühendusliinide kaudu eksporditud ja imporditud kogused. Saadav summa peab olema null.\n§53. Bilansi selgitamisega seotud aruandlus\n§54. Bilansihalduri kauplemisperioodijärgne aruandlus\n(1) Bilansihaldur esitab süsteemihaldurile esmase teabe arvestusperioodi lõppemisest alates 10 päeva jooksul. õ Esmase teabena käsitatakse koondandmeid mõõtmistel põhinevate avatud tarnete kohta, mis kuuluvad bilansihalduri bilanssi.\n§55. Süsteemihalduri kauplemisperioodijärgne aruandlus\n§56. Mõõdetud tarned\n§57. Bilansi selgitamise teabe kontrollimine ja vigade parandamine\n§58. Kombineeritult mõõtmise ja tüüpkoormusgraafiku kasutamine\n§59. Avatud tarne ahela katkemine\n§60. Bilansienergia eest tasumise kord\n§62. Garantiide haldamine\n§63. Määruse jõustumine\nA-1 – levinuimad häired\nA-2 ja A-3 – harva esinevad häired\nA-1 Ühe elemendi väljalülitumine (N-1) A A B\nA-2 Kahe elemendi väljalülitumine (N-2) B\nA-3 Enam kui kahe elemendi väljalülitumine C\nGeneraatori võimsus MW\nVastavat tüüpi generaatorite arv\nSuurim kestevvõimsus MW\nSuurim võrku antav kestevvõimsus MW\nSuurim genereeriv võimsus (tipp) MW\nSuurim võrku antav võimsus (tipp) MW\nVähim kestevvõimsus MW\nVähim võrku antav kestevvõimsus MW\nGeneraatori niminäivvõimsus MVA\n4) Lisada ergutusregulaatori karakteristik (funktsioon) ja parameetrid.\nKas turbiinid on konstantse või muudetava kiirusega?\n2) Esitada detailne kirjeldus generaatori talitlusest, nt kestev, sesoonne jne. Märkida, milline on oodatav toodang (MWh) igal kuul. Näidata vastavalt tuule mõõtmise tulemustele, kuidas võimsus muutub ööpäeva jooksul suurima toodanguga kuul.\n3. Asünkroongeneraatori kohta esitada:\nGeneraatori pikitelje küllastunud mööduvtakistus sü\nGeneraatori pikitelje küllastunud ülimööduv takistus sü\nGeneraatori pikitelje küllastunud pärijärgnevustakistus sü\nGeneraatori põikitelje küllastunud pärijärgnevustakistus sü\nGeneraatori pikitelje küllastamata mööduvtakistus sü\nGeneraatori põikitelje küllastamata mööduvtakistus sü\nGeneraatori küllastamata ülimööduvtakistus sü\nTühijooksu pikitelje mööduv ajakonstant sü\nTühijooksu pikitelje ülimööduv ajakonstant sü\nTühijooksu põikitelje mööduv ajakonstant sü\nTühijooksu põikitelje ülimööduv ajakonstant sü\nTurbiini ja generaatori inertsimoment Nm\nRT I, 54, 16.07.2003\nLugeda RT I 2003, 49, 347 avaldatud Vabariigi Valitsuse 26. juuni 2003. a määruses nr 184 «Võrgueeskiri»\n§2 lõike 21 teine lause õigeks järgmiselt: «Käesolevas määruses kasutatavaid ja käesoleva paragrahvi lõigetes 1 kuni 20 nimetamata energeetikamõisteid tõlgendatakse elektroenergeetikas levinud tavadest lähtudes.»;\n§42 lõike 1 kolmas lause õigeks järgmiselt: «Kadude arvutamise valem põhineb mõõdetud elektrienergia kogustel, mõõtepunkti ja liitumispunkti vahelise võrgu aktiivtakistusel ning mõõteseadme ja liitumispunkti vaheliste elektripaigaldiste tehnilistel parameetritel.»;\n§54 lõike 1 esimene lause õigeks järgmiselt: «Bilansihaldur esitab süsteemihaldurile esmase teabe arvestusperioodi lõppemisest alates 10 päeva jooksul.»


Maitsetaimed 21. juuli 2017\nPõhiliselt rahustava ja und soodustava teetaimena tuntud piparmünt sobib pea kõikidesse salatitesse, lihatoitudesse ja magusroogadesse.\nPaljud armastavad sõrmede vahel muljutud piparmündilehtede aroomi, mida põhjustab rohke eeterlike õlide (kõige enam on mentooli) sisaldus. Soodsates kasvutingimustes võib see teatud mündisortide lehtedes küündida kuni 4%ni. Lehtedes leidub ka küllaldaselt süsivesikuid, pigmente, park- ja mõruaineid, orgaanilisi happeid, vitamiine, mineraalühendeid jm biokeemilisi koostisaineid.\nKust pärineb? Juba Antiik-Kreekas ja -Roomas teati piparmünti kui ravim- ja maitsetaime. Vanas Roomas seostati piparmünti mõtteselguse ja inspiratsiooniga – taime pruugiti ajutegevuse ergutamiseks. Keskajal kasutati piparmünti eeskätt lõhnastajana. Kuivanud lehed andsid meeldiva aroomi riietele, terveid ürte aga pandi raamatute vahele nii järjehoidja kui ka lõhnaandjana. Pidulauale seati värskeid mündioksi, nõusid hõõruti piparmündilehtedega, külalisruumide seinad piserdati üle mündileotisega või riputati üles värsketest mündiokstest punutud vanikuid.


Juhend pimedate või madala nähtavusega inimestele\nWindows 10 Office Veel...Vähem\nSelles juhendis kirjeldatakse Windowsi ja Microsoft Office ' i populaarsemaid hõlbustusfunktsioonide funktsioone. See hõlmab ka Windowsi ja Microsoft Office ' iabistava tehnoloogia tooteid , mis on mõeldud pimedate või madala nähtavusega inimestele. Täielikuma ülevaate saamiseks download täielik teejuht.\nKui teil on hõlbustusfunktsioonide kohta küsimusi, võtke ühendust Microsofti erivajadustega inimeste kasutajatoega. See meeskond aitab sul kasutada paljusid populaarseid abistavaid tehnoloogiaid, mis toetavad inglise, Hispaania, prantsuse ja Ameerika viipekeele (ASL).\nKui olete valitsus-, kaubandus-või Enterprise ' i kasutaja, lugege teemat Enterprise ' i hõlbustusfunktsioonide tugi.\nLevinud probleemide tõrkeotsinguks ja lisateabe saamiseks mõne meie hõlbustusfunktsioonide kohta (sh selles juhendis käsitletavad funktsioonid) lugege Microsofti klienditoe YouTube ' i kanali hõlbustusfunktsioonide esitusloendit .\nTahaksime sinult midagi kuulda. Andke tagasisidet Microsoft Accessibility tagasiside foorumikaudu.\nJutustaja ja Cortana kasutamine Windows 10 installimiseks\nHõlbustusfunktsioonide suvandite häälestamine opsüsteemis Windows 10\nOffice ' i hõlbustusfunktsioonide kasutamine\nSelles jaotises kirjeldatakse, kuidas saate Jutustaja ja Cortana abil kasutada nii Windowsi installi kui ka arvuti häälestamise juhiseid.\nWindowsi installimine Jutustaja abil\nKui käivitate arvuti, saate Windowsi installimiseks kasutada Jutustaja.\nJutustaja käivitamiseks vajutage klahvikombinatsiooni CTRL + Windowsi logoga klahv + sisestusklahv (ENTER ).\nValige oma keel ja kellaaja sätted ning seejärel valige Installi kohe\nSisestage Windowsi aktiveerimiseltootevõti.\nMärkige ruut Nõustun litsentsilepingu tingimustega .\nValige kas täiendus -või kohandatud install.\nCortana aktiveerimine Windowsi häälestamise hõlbustamiseks\nPärast Windowsi installimist saate Cortana aktiveerida, et aidata neid out-of-Box Experience ' i abil.\nSisestage oma Microsofti konto teave. Kui teil pole Microsofti kontot, valige konto? Loo see!\nValige kas Kohanda või Kasuta Expressi sätteid\nCortana isikliku abistaja loomiseks valige Jah .\nVaadake teemat Windows 10 allalaadimine\nHõlbustusfunktsioonide abil saate häälestada Windowsi jaoks saadaolevad hõlbustusfunktsioonide sätted ja programmid.\nVaadake teemat arvuti hõlpsam kasutamine\nLugege artiklit Windows 10 Hõlbustusfunktsioonide spikker\nHõlbustusfunktsioonide suvandite sisselülitamine\nWindowsis pääsete kõige sagedamini kasutatavatele hõlbustusfunktsioonide võimalustele juurde otse sisselogimise kuvast. Vajutage Accessi sätete lihtsustamiseks klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + U .\nPuuteekraaniga seadmes hõlbustusfunktsioonide sätete avamiseks nipsake ekraani paremast servast sissepoole ja valige Kõik sätted , > Kerghõlbustus.\nJutustaja on sisseehitatud ekraanilugeja, mis loeb teie ekraanil teksti ette ja kirjeldab sündmusi (nt teatisi või kalendrit). Jutustaja käivitamiseks või peatamiseks vajutage klahvikombinatsiooni CTRL + Windowsi logoga klahv + sisestusklahv (ENTER). Windowsi mobiilsideseadmetes vajutage Jutustaja sisse-ja väljalülitamiseks klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + helitugevuse suurendamise klahv. Jutustaja sätete avamiseks vajutage klahvikombinatsiooni CTRL + Windowsi logoga klahv + N\nJutustaja saab liikuda rakenduste pealkirjad ja Maamärgid vahel. Skannimise režiimi lubamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Caps Lock + tühik ja seejärel kasutage järgmisi kiirklahve.\nNupud: vajutage klahvi B/SHIFT + B\nLiitboks: vajutage klahvikombinatsiooni C/SHIFT + C\nMaamärgid: vajutage klahve D/SHIFT + D\nVäli Redigeeri: vajutage klahvikombinatsiooni e/SHIFT + E\nVormivälja: vajutage klahve F/SHIFT + F\nPealkirjad: vajutage klahve H/SHIFT + H\nÜksus: vajutage klahvi I/Shift + I\nLink: vajutage klahvikombinatsiooni K/SHIFT +K\nLõik: vajutage klahvikombinatsiooni p/SHIFT + P\nNupp raadio: vajutage klahvikombinatsiooni R/SHIFT + R\nTabel: vajutage klahve T/SHIFT + t\nMärkeruut: vajutage klahvi X/SHIFT + x\nLiikuge jaotise tasemete vahel: vajutage klahve 1 kuni 9 või Shift/1-9\nLugege teemat Jutustaja kasutamise alustamine\nSuurendi kasutamine kuval olevate üksuste nägemiseks\nLuup on tööriist, mis suurendab ekraani, nii et näeksite sõnu ja pilte paremini. Saate suurendada kogu ekraani või vaid osa sellest ja viia luubi kohale, kus soovite seda töölaual kasutada. Luup saab suumida ka piltide ja teksti sujuvaid servi.\nLuubi sätete avamine: vajutage klahvikombinatsiooni CTRL + Windowsi logoga klahv + M\nLuubi ja suurenduse sisselülitamine: vajutage klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + plussmärk (+)\nSuum: vajutage klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + miinusmärk (-)\nLuubist väljumine: vajutage klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + ESC\nleiate teemast Luup, et muuta ekraanil kuvatavad toimingud hõlpsamaks\nSuure kontrastsusega nähtavuse parendamine\nKõrge kontrastsus suurendab ekraani esiplaani ja tausta värvi kontrasti, mis muudab teksti ja pildid selgemaks ning kergemini tuvastatavaks. Suure kontrastsuse sisselülitamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Left alt + Vasakpoolne SHIFT + Print Screen.\nSuurtes kontrasti sätetes saate valida ka teistsugused kujundused. Vajutage klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + U, seejärel valige kõrge kontrastsus. Valige rippmenüüs suure kontrastsusega kujundus ja valige Rakenda\nVaadake teemat kõrge kontrastsusega režiimi kasutamine\nTeksti, rakenduste ja muude üksuste suuruse muutmine\nKui tekst ja muud töölaual olevad üksused on liiga väikesed, saate need suurendada, muutmata ekraani eraldusvõimet või luubi sisse lülitamata.\nSuuruse muutmiseks tehke järgmist.\nAvage sätted , vajutades klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + I\nValige süsteem > Kuva\nValige jaotises teksti, rakenduste ja muude üksuste suuruse muutminesoovitud suurus.\nMicrosoft Office ' is on sisseehitatud hõlbustusfunktsioonide funktsioonid, mis on mõeldud pimedate või madala nähtavusega inimestele. Samuti saate Office ' i suvandeid kohandada, et need vastaksid teie individuaalsetele visiooni vajadustele ja eelistustele.\nOffice Accessi suvandite hõlbus kasutamine\nWordis, Excelis, PowerPointis ja Outlookis saate Accessi suvandite hõlpsalt kohandada ühiseid hõlbustusfunktsioonide sätteid.\nHõlbustusfunktsioonide suvandite leidmiseks tehke järgmist.\nAvage Office ' i rakendus.\nValige menüü > Suvandid > Kerghõlbustus\nKohandage oma hõlbustusfunktsioonide suvandeid.\nDokumentide suurendamine või vähendamine\nSaate suurendada Wordi dokumentides, PowerPointi slaididel, Exceli arvutustabelites ja muudes Office ' i dokumentides olevate lehtede suurust.\nKiireks suurendamiseks või vähendamiseks vajutage klahvikombinatsiooni CTRL + hiire ratast\nSamuti saate funktsiooni suurendamiseks ja vähendamiseks kasutada olekuribal olevat liugurit. Saate määrata ka lindimenüü Vaade vaateSuum .\nVaadake teemat dokumendi, esitluse või töölehe suurendamine või vähendamine\nKeeleõppe tööriistade kasutamine Wordis\nÕppevahend on saadaval Microsoft Wordi Microsoft 365 versioonis.\nKeeleõppe tööriistade kasutamine rakenduses Word 2016:\nAvage suvaline Microsoft Wordi dokument.\nValige menüü Vaadejaotises ümbritsevad ( õppevahend ) valik õppevahend\nValige mõni järgmistest.\nLisateavet leiate teemast õppevahendite kasutamine wordis


Aasta puitehitise peaauhinna pälvis suvemaja Muhus - Äriuudised - Majandus\nAasta puitehitise peaauhinna pälvis suvemaja Muhus\nMihkel Tüüri suvemaja Muhus.\nFOTO: Eesti Metsatööstuse Liit\nKonkursi «Aasta puitehitis 2010» peaauhinna pälvis arhitekt Mihkel Tüür oma suvemaja eest Muhu saarel.\nTüür saab kultuurkapitalilt 30 000 krooni. Tema suvemaja Muhu saarel on žürii hinnangul ehituselt väga originaalne. Selle seinad koosnevad lapiti üksteise peale liimitud prussidest, prussidest on ka võlvjas katuslagi. Ehkki žüriile oleks meeldinud idee hoolikam teostus, leiti, et mõte on tuumakas ja väärib esile tõstmist. Pealegi tegi töö arhitekt koos abilistega ise, kasutades selleks vaid oma metsast saadud materjali, teatas metsatööstuse liit.\nTüür ütles, et mõte ehitada suvemaja just nii pärineb lapsepõlvest, kui isa toodud märjad lauad sai laotud riitadesse kuivama ning riitade vahele tekkis lastele mõnus mängukoht. Mõned aastad tagasi oli Tüüri sõbral sama olukord, kus märjad lauad tuli panna kuivama riita ning just siis tekkiski Tüüril mõte, et miks mitte ehitadagi maja samal viisil – ladudes prussid üksteise otsa riita ja lisaks seintele teha sama ka katuse puhul.\nÄra märkis žürii kaks tööd: eramu Roosisaarel Võru lähedal ja Energia talu teemaja Suure Jaani vallas Vihi külas. Eramu (arhitekt Karmo Tõra, insener Revo Luuk) võlus žüriid oma laitmatu teostusega igas mõttes, erilist tähelepanu on pööratud energiasäästule. Maitsetaimi ning rohuteid kasvatava Energia talu teemaja (arhitekt Lauri Saar) sobitus žürii hinnangul eriti hästi Navesti jõe suunas langeva maastikuga ja sai plusspunkte selle eest, et omanik ei olnud peljanud arhitektuuri investeerimist.\nVõistlusel anti välja ka rida eripreemiaid, igaühe suuruseks 10 000 krooni. Vineeri eripreemia pani välja UPM Kymmene Otepää AS ja selle saaja on arhitekt Tiit Trummal suvemaja eest Hiiumaal. Vineeri rolliks selles majas on olla ühenduslüliks vanu talumaju meenutava välisilme ja kaasaegse sisemuse vahel, kasutatud on mitmeid uudseid ja leidlikke lahendusi.\nAasta puitehitise võistlusega liitus esmakordselt ka puitmajatootjate liit, kelle auhind parimale tehasemajale läheb küll mitte arhitektile, vaid maja tootjale ja hinnataksegi eelkõige ehituskvaliteeti. Esimese tehasemaja auhinna saajaks osutus AS Matek ja nende toodetud Sauga valla Tammiste lasteaed. Selle auhinna kandidaatide vaagimisel osales žüriis puitmajatootjate liidu esindaja, edaspidi on kavas moodustada oma žürii.\nKonkursile laekus kokku 23 ehitist. Žürii valis põhjalikumaks tutvumiseks välja 14 hoonet. Konkursile esitatud ehitiste puhul hindas žürii ehitise arhitektuurilist lahendust, sotsiaalset konteksti, materjali kasutust ja ehitustehnilist kvaliteeti. «Võrreldes eelmiste aastatega on esitatud hoonete hulgas rohkem ühiskondlikku funktsiooni täitvaid ehitisi ja enam tähelepanu on pühendatud energiasäästule,» ütles Puitehituse klastri projektijuht Märt Riistop.\nPuuinfo ja metsatööstuse liit selgitasid möödunud aastal valminud ehitiste hulgast puitarhitektuuri auhindade saajaid kaheksandat korda. Žüriisse kuulusid arhitektid Urmas Elmik ja Peeter Pere, insenerid Toomas Aakre, Indrek Peterson ja Märt Riistop ning kunstiteadlane professor Mart Kalm.


AEDNIK SOOVITAB: Amuuri sirel - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Uncategorized AEDNIK SOOVITAB: Amuuri sirel\nAmuuri sirel. Foto: seemnemaailm.ee\nAEDNIK SOOVITAB: Amuuri sirel\nSelle taime suureks plussiks on saastunud õhu ja kehvade muldade taluvus, ta on kiire kasvuga, täiesti külmakindel ning hea asjaolu on ka see, et Amuuri sirel ei anna juurevõsu.\nSyringa amurensis või ka S. reticulata var. mandschurica või S.reticulata subsp. amurensis\nAmuuri sirel, kasutatakse ka nime Amuuri ligustrini, kasvab nii põõsana kui ka mitmetüvelise puuna. Kõrgus on 4–6 meetrit, laius 3–4 meetrit. Talub kenasti lõikust ning kujundamist.\nLehed on tumerohelised, alt veidi hallikad. Õitseb juuni-juuli, rikkalikult kuni 20 cm pikkuste elevandiluuvalgete püstiste õiepööristega. Õied on meelõhnalised. Amuuri sirel õitseb tavaliselt harilikust sirelist kolm nädalat hiljem.\nEelistab niiskemaid kasvukohti. Kasvab nii täispäikeses kui ka poolvarjus. Kasvatatakse üksikult, rühmiti või vabakujulise hekina. Pärast õitsemist on soovituslik kuivanud õisikud ära lõigata. Amuuri sirel on hinnatud kui sirelite õitseaja pikendaja.\nParaku on need kenad taimed Eestis veel vähe levinud, aga nagu öeldakse – kunagi ei ole veel liiga hilja seda muuta.\nEelmine artikkelSeeniortants kogub populaarsust\nJärgmine artikkelKontserdi- ja teatrisuve kalender\nViimsi valla haljastuse vanemspetsialist Allar Lehtsalu


FOTOD: 8. USS Security-KJK Kolmapäevak testis varustuse merekindlust - Delfi Sport\n8. USS Security - KJK kolmapäevaregatt\nIlmateade lubas küll kesknädalaks paksu vihmasadu, kuid eksis õnneks oluliselt ning Pirita lähistel merel kohtunud purjetajaid soosis taaskord kaunis suveilm – päike paistis rõõmsalt ning värske läänetuul tervitas merelisi reipalt. Vastupidiselt eelmisel hooajal purjetajaid kimbutanud ilma-vingerpussidele, on käesolev kevadsuvi väga hoidnud USS Security-KJK kolmapäevaregattide osalisi. Kesknädalast seljasirutust ja oodatud pingutust jahtide pardail olid tulnud tegema 33 purjeka meeskonnad neljas arvestusgrupis.\nKuna tuuleprognoos näitas kergeid vaikimise märke ja õhtul ootas ees juunikuu parimate ning seekordsete etapivõitjate auhindamine, siis ei hakatud väga pikka rada purjetajaile ette andma ning nii said mõned regatilised juba tunniga jala kuivale maale tagasi. Distants kulges Pirita jõe suudmest paremal asunud stardiala ja Katariina Kai toodri vahel, finish võeti vastu keset jõge. Auhinnad olid välja pannud USS Security, A. Le Coq ja Joogikuller, lisaks ehib iga etapi paremate puhvetkappe alates sellest kevadest klaasikunstnik Agnes Torm'iga koostöös valminud eriline karikas - auhind, mille nimel tasub pingutada.\nKuigi ilm oli ilus ja tuul ei puhunud sugugi liiga valjult, juhtus paari jahiga siiski korralikke äpardusi. Esimene ebaõnnestuja oli jaht Premium, kes ei jõudnudki stardialale, kuna nende spinnaker lõpetas meeskonnaga igaveseks koostöö, rebenes ja väljus oma raamist. Esimese alusena jõudis finishisse Lust, kuid kahjuks polnud temagi saanud korralikult rada purjetada, kuna neile oli võistluse algusjärgus mast kaela sadanud. Millegipärast jättis sõidu pooleli ka Bossanova ja Merion libises üle lõpujoone vaid ühe purjega. Jinx lõhkus ära oma kontrasoodi ning pidi seetõttu sõidu katkestama ja kodusadamasse purjetama.\nEi tea, mis kotermann täna jahte kimbutas, kuid peaasi, et need pahad vaimud enne sellesuvist suursündmust laevadest nüüd välja said! Nimelt algab tuleva nädala lõpul 57. A. Le Coq Muhu Väina Regatt, kus koguneb lähiriikide purjetamisparemik ning kus nädala vältel selgitatakse välja parimad avamere purjetajad. Kindlasti lähevad Kalev Jahtklubi alused nimetatud regatile väga kõrgete kohtade eest võitlema.\n1. EST 711 Sugar 2 - Erki Melts\n2. EST 703 Reval Café - Eero Pank\n3. EST 478 Sylvia - Aare Kööp\n1. EST 465 Jazz - Tarmo End\n2. EST 462 Elisa Passione ST - Sven Heil\n3. EST 606 Brigitta X - Aleksandr Karboinov\n2. EST 405 Juko - Ilja Radiuhhin\n3. EST 242 Leila - Priit Põldmaa\n2. EST 692 Olivia - Vallo Kalvik\n3. EST 23 Svea - Tõnis Piirsalu\nORC I: FORTE, MY CAR, SUGAR 2\nORC II: JAZZ, ELISA PASSIONE ST, BOSSANOVA\nORC III: MINNI\nLYS: OLIVIA, SVEA, FRIDA


Dušigeel kardemoni ja ingveriga, 250ml\nIntiimpesugeel mustika ja saialillega, 300ml\nNäokreem rohelise teega, niisutav, 50ml\nKerge ja niisutav näokreem kaitseb nahka väliste mõjutuste eest. Taimne, suure molekulmassiga hüaluroonhape toimib naha pealispinnal, pakkudes tõhusat niisutust ning moodustades kaitsva kihi. Kreem sisaldab antioksüdantide poolt rikast orgaanilist rohelise tee glütseriini ekstrakti. 99% koostisosadest on looduslikku päritolu. Dermatoloogiliselt testitud.\nÖökreem rohelise teega, anti-age, 50ml\nPäevakreem rohelise teega, anti-age, 50ml\nSiidine päevakreem, õrna ja värskendava rohelise teega. Ideaalne naha hüdrolipiidkihi tasakaalu säilitamiseks, andes sellele toonust ning sära kogu päeva vältel. Taimne, madala molekulmassiga hüaluroonhape toimib naha sügavamates kihtides, kaitstes seda enneaegset vananemist põhjustavate väliste mõjutuste eest. 99% koostisosadest on looduslikku päritolu....


Noortaimed on põllul - BalticAgro Blogi\nPostitas - Baltic Agro profiaiandus Aiandus 19. mai 2019\nSagro AS Harjumaa põllule istutati kapsasordid Kajak ja Fighter. Mõlemad on hilised sordid. Kajaki katsetatakse esimest korda, see uus aretus Fighterist.\nNoortaimed Baltic Agrost peavad väga hästi vastu mitu nädalat kuni saabub sobiv istutusaeg.\nNoortaimed istutus 17.mai Harjumaal\nTaimed saabusid Eestisse nädalal 17. Seoses öökülmadega ei saanud varem kui mai keskel istutada.\nEttekasvatatud noortaimed saabudes.\nIstutamine 5-realise masinaga.\nEttekasvatatud kapsataimede soovitatav istutamise sügavus on 4-5 cm. Pööra tähelepanu istutussügavusele, et taimed istutusaegsest stressist võimalikult kiiresti pääseks.\nVajadusel kasuta lisaks aminohappeid – sobib Delfan Plus: ainult sellega pritsides on kulunorm 1-2 l/ha.\nAllpool piltidel olevad taimed lähevad kõik edukalt kasvama.\nTaim heal istutussügavusel.\nTaim on pisut sügaval ja kasvukuhik mulla all.\nTaim on pisut kõrgel.\nIstutusest on 15 päeva. Taim on juurdunud, kuid umbrohtu – nii mis mühiseb.\nUmbrohu kasvufaas – idulehed ja esimene pärisleht ilmunud – viimane aeg teha jaotatud normiga pritsimist (soovitame herbitsiidi Lentagran, jaotatud normiga 0,5 kg/ha).\nUmbrohtu ei tohi lasta liialt suureks kasvada, sest alluvad herbitsiididele halvemini.\nSoovitus: Istutusaegse stressi leevendamiseks\nIstutusaegse stressi leevendamiseks võib taimi pritsida aminohapete seguga Delfan Plus.\nDelfani võib lisada ka herbitsiidi (näiteks Lentagrani) kasutamisel pritsimislahusesse normiga 0,5 l/ha – nii leevendad herbitsiidi mõju taimedele ja parandad umbrohutõrje efektiivust.\nKapsas Fighter: 15 päeva istutusest. Viimane aeg teha umbrohutõrjet\nSortidest: Kajak ja Fighter\nSäilitamiseks sobib hiline peakapsasort Kajak.\nKapsapea kaal 3-5 kg, kasvuperioodiga 130-145 päeva. Väga hea vastupanu kapsafusarioosile.\nSort Fighter on hiline säilitus- ja hapenduskapsas – kasvatab 3-4,5 kg pea 120-140 päevaga. Püstise kasvukujuga, kõrge peaasetuse ja suurte välimiste lehtedega.\nTeiste kapsasortide info leiate Baltic Agro profiseemnete valikust.\nKorralik kodumaine köögivili\nEttevõte tegutseb aastast 1993, kasvatab köögivilju ja köögiviljataimi; lilli ja lilletaimi.


Algab Matsalu loodusfilmide festival | Reisijutud\nTänavu esmakordselt välja kuulutatud võistluskategoorias “Meri ja rannik” on juba geograafiliselt väga mitmekesiseid filme: Aadria mere saladused, teekond koos Golfi hoovusega, Sardiinia ja Korsika vaheline Bonifacio väin, Kariibi meri; aga ka Atlandi ja Vaikne ookean, Põhja- ja loomulikult Läänemeri. Tunnustatud Soome loodusfilmirežissöör Petteri Saario on esitanud 6-osalise sarja Läänemere saartest “Läänemere pärlid”, mille 4. osa “Saaremaa” on ka festivali avafilmiks.\nEsmakordselt osutatakse meile seda au, et just Matsalu festival on koguni kahe uue loodusfilmi maailma-esilinastuse areeniks. Reedel, 23. septembril on festivali kavas Merefilmide päev – alguseks noore eesti filmitegija Mare Albri uue filmi “Kevad hõbekajaka maal” esilinastus, päeva lõpetavad aga maailmas tuntud inglise-prantsuse allveefilmide autorid Anita ja Guy Chaumette oma uue filmi “Täiuslik korallrahu” (“The Perfect Reef”) maailma-esilinastusega. Kohal on ka filmi autorid ise.\nVeealuse maailma rikkusi saab näha veel mitmeski filmis.\nKategoorias “Inimene ja loodus” võistlevaid filme on samuti lai valik. Siinkohal mõned märksõnad: ahvisõda Taivanil, uute loomaliikide otsija ja leidja Amasonase džunglis, huntide ja inimeste suhted Saksamaal ja Rootsis, Šveitsi lambakarjuste ja\nAlaska grislikarude elu, Kreeka – jumalate aed; aga ka metsavargused Venemaa Kaug-Ida taigas, Ukraina looduskatastroofide kõrvaldajate töö, traditsiooniliste ja uute kultuuride segunemine Apalatši mägedes ja traditsiooniline elulaad Rootsi taluniku näitel.\nEesti loodusfilmi esindavad peale Mare Albri veel Rein Maran (film “Sundasunik”), Madli Lääne (“Sensatsiooniline Tartu kevadbänd”), Ago Ruus (“Rannaniitude laulud”).\nJuba traditsiooniliselt on festivalil oma osa ka loodusfotograafial. Üles pannakse 10 loodusfotonäitust kodu- ja välismaistelt autoritelt, töötoad teevad Josef Timar (Ungari) ja Peter Gerdehag (Rootsi). Viimane osaleb festivali filmiprogrammis filmiga “Talumehe aeg maa peal”, tema slaidikava kannab pealkirja “Eelmäng filmile”, niisiis moodustavad need kokku omalaadse uue terviku.\nFestivaliürituste ja filmilinastuste kavad vt: www.matsalufilm.ee


TIINA KRUUS VIIVIKA ELJAND KÄRP\nSõprus esimesest käärilõikest\nKui juuksur täidab imeväel kõik teie soovid, ilma et peaksite neid kõva häälega välja ütlema, võib see tähendada, et olete leidnud usaldusisiku pikkadeks aastateks.\nKas pikkus loeb?\nMis juhtub siis, kui armuda n-ö vales mõõdus mehesse? Saab nalja, kinnitavad endast lühema mehe valinud naised.\nKuidas sa ütled inimesele, kes on sinusse armunud, et oli tore, aga nüüd on see läbi? Väga lihtne – ei ütlegi! Suhtemaailmas on tõusmas segadust tekitav trend, mille võrdkujuks võib pidada David Copperfieldi kuulsat kadumistrikki.\nEmad armastavad oma lapsi tingimusteta. Aga mida teha siis, kui emaarmastust napib? Katrin Ahlberg teab.\nPetmise võlu ja valu\nPetmine õnnelikus abielus\nKuidas unustada kallimat?\nVeebruar on sõprade ja armunute kuu. Küllap on igal naisel olemas see üks nooruspõlve lemmik, muusik, näitleja või sportlane, kelle tegemisi sai jälgitud ja mõeldud, et äkki ühel päeval...\nTuli, nägi ja viis metsa\nMõni aasta tagasi tormles teleprodutsent Tuuliki Oberschneider (30), toona teise perenimega, karjääritšikina Tallinnas. Praegu elab ta Läänemaa metsade vahel koos abikaasa Rauliga (30), kasvatades poeg Ragnarit (11) ja ühist tütart, neljakuust Mirimaid.