Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon – Riigi Teataja\nTeatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon\nRT II 2006, 6, 11\nVastu võetud 10.09.1998\nTeatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooniga ühinemise seadus\nVälisminsteeriumi teadaanne välislepingu jõustumise kohta\nKäesoleva konventsiooni osalised,\nolles teadlikud teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate kemikaalide ja pestitsiidide kahjulikust mõjust inimeste tervisele ja keskkonnale,\nmeenutades Rio de Janeiro keskkonna- ja arengudeklaratsiooni asjakohaseid sätteid ning Agenda 21 programmi 19. peatükki «Mürkkemikaalide keskkonnaohutu käitlemine, sealhulgas mürgiste ja ohtlike toodete illegaalsete rahvusvaheliste vedude ärahoidmine»,\nolles teadlikud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskkonnaprogrammi (UNEP) ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) raames tehtud tööst vabatahtliku eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri rakendamisel vastavalt UNEPi rahvusvaheliselt kaubeldavaid kemikaale käsitleva informatsiooni vahetamise muudetud Londoni juhendile (edaspidi muudetud Londoni juhend) ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) pestitsiidide levitamise ja kasutamise rahvusvahelisele tegevusjuhendile (edaspidi rahvusvaheline tegevusjuhend),\nvõttes arvesse arenguriikide ja üleminekujärgus majandusega riikide olukorda ja konkreetseid tingimusi, eelkõige vajadust tugevdada siseriiklikku suutlikkust ja võimalusi kemikaalide käitlemisel, sealhulgas tehnosiire, finants- ja tehnilise abi andmine ning konventsiooniosaliste koostöö edendamine,\nmärkides teatavate riikide erivajadusi transiitvedusid käsitleva teabe osas,\ntõdedes, et kõikides riikides on vaja edendada kemikaalidega kauplemise häid tavasid, võttes muu hulgas arvesse rahvusvahelises tegevusjuhendis sätestatud vabatahtlikke standardeid ja kemikaalide rahvusvahelist kaubandust käsitlevat UNEPi eetikakoodeksi,\nsoovides tagada, et nende territooriumidelt eksporditavad ohtlikud kemikaalid oleksid pakendatud ja märgistatud inimeste tervist ja keskkonda küllaldaselt kaitsval viisil kooskõlas muudetud Londoni juhendi ja rahvusvahelise tegevusjuhendi põhimõtetega,\ntõdedes, et säästva arengu saavutamiseks peavad kaubandus- ja keskkonnapoliitika teineteist vastastikku toetama,\nrõhutades, et käesolevat konventsiooni ei tõlgendata selliselt, et see tooks kaasa muutusi konventsiooniosalise õigustes või kohustustes, mis on sätestatud kemikaalide rahvusvahelist kaubandust või keskkonnakaitset käsitlevates kehtivates rahvusvahelistes lepingutes,\nmõistes, et eespool esitatud põhjenduse eesmärk ei ole käesoleva konventsiooni ja muude rahvusvaheliste lepingute tähtsuse järjekorda seadmine,\nolles otsustanud kaitsta inimeste tervist, sealhulgas tarbijate ja töötajate tervist, ning keskkonda teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate kemikaalide ja pestitsiidide võimaliku kahjuliku mõju eest,\nArtikkel 1. Eesmärk\nKäesoleva konventsiooni eesmärk on edendada konventsiooniosaliste jagatud vastutust ja ühiseid jõupingutusi teatavate ohtlike kemikaalide rahvusvahelises kaubanduses, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda võimaliku kahjuliku mõju eest ja aidata kaasa nimetatud kemikaalide keskkonnaohutule kasutamisele, hõlbustades nende omadusi käsitlevat teabevahetust, kehtestades kõnealuste kemikaalide impordi ja ekspordi suhtes siseriikliku otsustamisprotsessi ning edastades asjakohased otsused konventsiooniosalistele.\nArtikkel 2. Mõisted\na) kemikaal – aine, mis esineb iseseisvalt, segu või valmistise koosseisus, nii tehislikuna kui ka loodusest saaduna, kuid ei sisalda elusorganisme. See termin hõlmab kaht kategooriat: pestitsiidid (sealhulgas eriti ohtlikud pestitsiidivormid) ja tööstuskemikaalid;\nb) keelustatud kemikaal – kemikaal, mille igasugune kasutamine ühes või mitmes kategoorias on inimeste tervise või keskkonna kaitseks ühenduse lõpliku regulatiivmeetmega keelatud. Siia kuuluvad kemikaalid, millele ei ole antud heakskiitu esmakordseks kasutamiseks või mille tootja on kõrvaldanud kas siseturult või edaspidisest siseriiklikust heakskiitmismenetlusest ja mille kohta on tõendeid, et selliste meetmete eesmärk on kaitsta inimeste tervist või keskkonda;\nc) rangelt piiratud käitlemisega kemikaal – kemikaal, mille peaaegu igasugune kasutamine ühes või mitmes kategoorias on inimeste tervise või keskkonna kaitseks ühenduse lõpliku regulatiivmeetmega keelatud, kuid mida on lubatud kasutada teataval eriotstarbel. Siia kuuluvad kemikaalid, millele ei ole antud heakskiitu peaaegu ühekski kasutuseks või mille tootja on kõrvaldanud kas siseturult või edaspidisest siseriiklikust heakskiitmismenetlusest ja mille puhul on selge, et selliseid meetmeid on võetud eesmärgiga kaitsta inimeste tervist või keskkonda;\nd) eriti ohtlik pestitsiidivorm – kahjuritõrjeks ettenähtud kemikaal, mis nõuetekohasel kasutamisel lühikese aja möödudes põhjustab ühe- või mitmekordse kokkupuute järel tõsiseid tagajärgi tervisele või keskkonnale;\ne) lõplik regulatiivmeede – konventsiooniosalise võetud meede, mis ei nõua nimetatud konventsiooniosaliselt edaspidiseid regulatiivtoiminguid ja mille eesmärk on teatava kemikaali keelustamine või selle käitlemise range piiramine;\nf) eksport ja import vastavates tähendustes – kemikaali liikumine ühe konventsiooniosalise territooriumilt teise konventsiooniosalise territooriumile, välja arvatud transiitveod;\ng) konventsiooniosaline – riik või piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, kes on nõustunud end käesoleva konventsiooniga siduma ja kelle suhtes konventsioon kehtib;\nh) piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon – teatava piirkonna suveräänsete riikide moodustatud organisatsioon, kellele tema liikmesriigid on üle andnud volitused käesoleva konventsiooniga reguleeritavates küsimustes ja kes on oma sisekorra järgi nõuetekohaselt volitatud käesolevale konventsioonile alla kirjutama, seda ratifitseerima, vastu võtma, heaks kiitma või sellega ühinema;\ni) kemikaalide hindamise komitee – artikli 18 lõikes 6 nimetatud allorgan.\nArtikkel 3. Konventsiooni kohaldamisala\n1. Käesolevat konventsiooni kohaldatakse järgmise suhtes:\na) keelustatud või rangelt piiratud käitlemisega kemikaalid, ja\nb) eriti ohtlikud pestitsiidivormid.\n2. Konventsiooni ei kohaldata järgmise suhtes:\na) narkootilised ja psühhotroopsed ained;\nb) radioaktiivsed ained;\ne) farmaatsiatooted, sealhulgas inimestele mõeldud ravimid ja veterinaarravimid;\nf) toidu lisaainetena kasutatavad kemikaalid;\nh) kemikaalid, mis tõenäoliselt ei mõjuta inimeste tervist või keskkonda, tingimusel et:\ni) neid imporditakse teadusuuringute või analüüsimise eesmärgil\nii) neid impordib üksikisik isiklikuks kasutamiseks sellistes kogustes, mis vastavad nimetatud kasutusele.\nArtikkel 4. Määratud ametiasutused\n1. Iga konventsiooniosaline määrab ühe või mitu ametiasutust, mis on volitatud tema nimel tegutsema käesoleva konventsiooniga kehtestatud haldusülesannete täitmisel.\n2. Iga konventsiooniosaline püüab tagada, et nimetatud ametiasutusel või ametiasutustel oleks piisavalt vahendeid oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.\n3. Iga konventsiooniosaline teatab sekretariaadile nende ametiasutuste nimed ja aadressid hiljemalt päeval, mil käesolev konventsioon tema suhtes jõustub. Konventsiooniosaline teatab sekretariaadile viivitamata kõikidest nime või aadressi muutustest.\n4. Sekretariaat teavitab viivitamata konventsiooniosalisi lõike 3 kohaselt saadud teatistest.\nArtikkel 5. Keelustatud või rangelt piiratud käitlemisega kemikaalide suhtes kohaldatav kord\n1. Konventsiooniosaline, kes on võtnud lõpliku regulatiivmeetme, teatab sellest sekretariaadile kirjalikult. Selline teatis saadetakse nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt üheksakümmend päeva pärast lõpliku regulatiivmeetme jõustumist ja see peab sisaldama I lisas nõutud andmeid, kui need on kättesaadavad.\n2. Iga konventsiooniosaline teatab päeval, mil käesolev konventsioon tema suhtes jõustub, sekretariaadile kirjalikult tema võetud lõplikest regulatiivmeetmetest, mis sel ajal kehtivad, välja arvatud need konventsiooniosalised, kes on esitanud teatise oma lõplike regulatiivmeetmete kohta vastavalt muudetud Londoni juhendile või rahvusvahelisele tegevusjuhendile.\n3. Sekretariaat kontrollib nii kiiresti kui võimalik ning hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lõigete 1 ja 2 kohase teatise saamist, kas see sisaldab I lisas nõutud andmeid. Kui teatis sisaldab nõutud andmeid, edastab sekretariaat kõikidele konventsiooniosalistele saadud andmete kokkuvõtte. Kui teatis ei sisalda nõutud andmeid, teavitab sekretariaat sellest teatise esitanud konventsiooniosalist.\n4. Sekretariaat edastab iga kuue kuu järel konventsiooniosalistele kokkuvõtte lõigete 1 ja 2 kohaselt saadud andmetest, kaasa arvatud teabe selliste teatiste kohta, mis ei sisalda kõiki I lisas nõutud andmeid.\n5. Kui sekretariaat on saanud kummastki piirkonnast, mille suhtes kohaldatakse eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri, vähemalt ühe konkreetset kemikaali käsitleva teatise, mille vastavust I lisa nõuetele ta on kontrollinud, edastab ta need kemikaalide hindamise komiteele. Nende piirkondade koosseis, mille suhtes kohaldatakse eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri, määratakse kindlaks konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil konsensuse alusel vastuvõetava otsusega.\n6. Kemikaalide hindamise komitee vaatab läbi asjakohastes teatistes esitatud andmed ja esitab II lisas kehtestatud kriteeriumide alusel konventsiooniosaliste konverentsile soovituse, kas kõnealuse kemikaali suhtes tuleks kohaldada eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri ning kas see tuleks soovitusest tulenevalt lülitada III lisas esitatud nimekirja.\nArtikkel 6. Eriti ohtlike pestitsiidivormide suhtes kohaldatav kord\n1. Kui konventsiooniosaline on arenguriik või üleminekujärgus majandusega riik ning tal esineb probleeme seoses eriti ohtliku pestitsiidivormiga, mida tema territooriumil nõuetekohaselt kasutatakse, võib see riik teha sekretariaadile ettepaneku lülitada kõnealune eriti ohtlik pestitsiidivorm III lisas esitatud nimekirja. Ettepaneku koostamisel võib konventsiooniosaline võtta aluseks vabalt valitud asjakohasest allikast pärit tehnilise oskusteabe. Ettepanek peab sisaldama IV lisa 1. osas nõutud andmeid.\n2. Sekretariaat kontrollib nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 nimetatud ettepaneku saamist, kas ettepanek sisaldab IV lisa 1. osas nõutud andmeid. Kui ettepanek sisaldab nõutud andmeid, edastab sekretariaat kõikidele konventsiooniosalistele saadud andmete kokkuvõtte. Kui ettepanek ei sisalda nõutud andmeid, teavitab sekretariaat sellest ettepaneku esitanud konventsiooniosalist.\n3. Sekretariaat kogub lõike 2 kohaselt edastatud ettepaneku kohta IV lisa 2. osas sätestatud täiendavaid andmeid.\n4. Kui lõigetes 2 ja 3 nimetatud nõuded eriti ohtliku pestitsiidivormi suhtes on täidetud, edastab sekretariaat ettepaneku ja sellega seotud teabe kemikaalide hindamise komiteele.\n5. Kemikaalide hindamise komitee vaatab läbi ettepanekus esitatud andmed ja kogutud täiendavad andmed ning esitab IV lisa 3. osas kehtestatud kriteeriumide alusel konventsiooniosaliste konverentsile soovituse, kas kõnealuse eriti ohtliku pestitsiidivormi suhtes tuleks kohaldada eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri ning kas see tuleks soovitusest tulenevalt lülitada III lisas esitatud nimekirja.\nArtikkel 7. III lisas esitatud kemikaalide nimekiri\n1. Kemikaalide hindamise komitee koostab otsustamise juhenddokumendi kõikide kemikaalide kohta, mida ta soovitab lülitada III lisas esitatud nimekirja. Otsustamise juhenddokumendi aluseks peavad olema vähemalt I lisas või vastavalt vajadusele IV lisas sätestatud andmed ning teave selle kemikaali kasutuse kohta mõnes muus kategoorias peale selle kategooria, mille suhtes lõplikku regulatiivmeedet kohaldatakse.\n2. Lõikes 1 nimetatud soovitus koos otsustamise juhenddokumendiga edastatakse konventsiooniosaliste konverentsile. Konventsiooniosaliste konverents otsustab, kas selle kemikaali suhtes tuleks kohaldada eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri ja kas see tuleks soovitusest tulenevalt lülitada III lisas esitatud nimekirja, ning kiidab heaks otsustamise juhenddokumendi.\n3. Kui konventsiooniosaliste konverents on vastu võtnud otsuse lülitada kemikaal III lisas esitatud nimekirja ja heaks kiitnud asjakohase otsustamise juhenddokumendi, teatab sekretariaat sellest kõikidele konventsiooniosalistele.\nArtikkel 8. Kemikaalid, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikku eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri\nKõikide muude III lisas nimetamata kemikaalide puhul, mille suhtes kohaldati vabatahtlikku eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri enne konventsiooniosaliste konverentsi esimest istungit, teeb konventsiooniosaliste konverents otsuse lülitada kõnealune kemikaal III lisas esitatud nimekirja, tingimusel et kõik sellesse lisasse arvamise nõuded on täidetud.\nArtikkel 9. Kemikaalide väljaarvamine III lisast\n1. Kui konventsiooniosaline esitab sekretariaadile andmeid, mis ei olnud kättesaadavad asjakohase kemikaali III lisas esitatud nimekirja lülitamise ajal, ning kui need andmed näitavad, et kõnealuse kemikaali kuulumine sellesse nimekirja ei ole enam õigustatud II lisas või vastavalt vajadusele IV lisas sätestatud asjakohaste kriteeriumide alusel, edastab sekretariaat need andmed kemikaalide hindamise komiteele.\n2. Kemikaalide hindamise komitee vaatab lõike 1 kohaselt edastatud andmed läbi. Kemikaalide hindamise komitee koostab muudetud otsustamise juhenddokumendi kõikide kemikaalide kohta, mida ta soovitab II lisas või vastavalt vajadusele IV lisas esitatud asjakohaste kriteeriumide alusel III lisas esitatud nimekirjast välja arvata.\n3. Lõikes 2 nimetatud soovitus edastatakse konventsiooniosaliste konverentsile koos muudetud otsustamise juhenddokumendiga. Konventsiooniosaliste konverents otsustab, kas kõnealune kemikaal tuleks III lisas esitatud nimekirjast välja arvata või mitte ning kas muudetud otsustamise juhenddokument tuleks heaks kiita.\n4. Kui on vastu võetud otsus arvata kõnealune kemikaal III lisas esitatud nimekirjast välja ja konventsiooniosaliste konverents on asjakohase muudetud otsustamise juhenddokumendi heaks kiitnud, teatab sekretariaat sellest kõikidele konventsiooniosalistele.\nArtikkel 10. III lisas loetletud kemikaalide impordi suhtes kehtivad kohustused\n1. Konventsiooniosalised rakendavad asjakohaseid õigus- ja haldusmeetmeid, et tagada õigeaegsed otsused III lisas loetletud kemikaalide impordi suhtes.\n2. Konventsiooniosalised edastavad sekretariaadile nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui üheksa kuud pärast artikli 7 lõikes 3 nimetatud otsustamise juhenddokumendi saatmise kuupäeva asjakohase kemikaali edaspidist importi käsitleva vastuse. Kui konventsiooniosaline seda vastust muudab, esitab ta muudetud vastuse sekretariaadile.\n3. Lõikes 2 sätestatud aja möödumisel esitab sekretariaat konventsiooniosalisele, kes ei ole vastust esitanud, vastavasisulise kirjaliku nõudmise. Kui konventsiooniosaline ei tule vastuse esitamisega toime, abistab sekretariaat teda vajaduse korral vastuse koostamisel, et esitada see artikli 11 lõike 2 viimases lauses sätestatud aja jooksul.\n4. Lõike 2 kohaselt koostatud vastus sisaldab kas:\na) õigus- ja haldusmeetmetele tuginevat lõplikku otsust:\ni) lubada importi;\nii) keelata import; või\niii) lubada importi ainult teatavatel konkreetsetel tingimustel; või\nb) vahevastust, mis võib sisaldada:\ni) vaheotsust, mis lubab importi teatavatel konkreetsetel tingimustel või ilma nendeta, või mis keelab impordi vaheperioodi jooksul;\nii) seletust, et lõplik otsus on kaalumisel;\niii) taotlust sekretariaadile või lõplikust regulatiivmeetmest teatanud konventsiooniosalisele esitada täiendavaid andmeid;\niv) taotlust sekretariaadile abi saamiseks asjakohase kemikaali hindamisel.\n5. Lõike 4 punktides a ja b sätestatud vastus käsitleb III lisas nimetatud kemikaali suhtes määratud kategooriat või kategooriaid.\n6. Lõplikule otsusele tuleb lisada selle õigus- või haldusmeetme kirjeldus, millel nimetatud otsus põhineb.\n7. Konventsiooniosalised edastavad sekretariaadile vastused kõikide III lisas loetletud kemikaalide suhtes hiljemalt kuupäeval, mil käesolev konventsioon nende suhtes jõustub. Konventsiooniosaline, kes on esitanud vastused muudetud Londoni juhendi või rahvusvahelise tegevusjuhendi kohaselt, ei pea vastuseid teistkordselt esitama.\n8. Iga konventsiooniosaline teeb käesoleva artikli kohaselt koostatud vastuse kättesaadavaks oma pädevusalas olevatele asjaomastele isikutele kooskõlas tema õigus- või haldusmeetmetega.\n9. Konventsiooniosaline, kes käesoleva artikli lõigete 2 ja 4 või artikli 11 lõike 2 kohaselt võtab vastu otsuse mitte lubada teatava kemikaali importi või lubada importi üksnes teatavatel konkreetsetel tingimustel, peab samal ajal keelama, kui ta ei ole seda juba teinud, ka järgmise:\na) selle kemikaali impordi mis tahes allikast, ja\nb) selle kemikaali kodumaise tootmise kodumaal kasutamise eesmärgil.\n10. Sekretariaat teavitab kõiki konventsiooniosalisi saadud vastustest iga kuue kuu järel. Kõnealune teave peab võimaluse korral sisaldama nende õigus- või haldusmeetmete kirjeldust, millel otsused põhinevad. Sekretariaat teavitab konventsiooniosalisi täiendavalt kõikidest vastamata jätmistest.\nArtikkel 11. III lisas loetletud kemikaalide ekspordi suhtes kehtivad kohustused\n1. Eksportiv konventsiooniosaline peab:\na) rakendama asjakohaseid õigus- ja haldusmeetmeid, et teha oma pädevusalas olevatele asjaomastele isikutele teatavaks vastused, mille sekretariaat on edastanud artikli 10 lõike 10 kohaselt;\nb) võtma asjakohaseid õigus- või haldusmeetmeid, et tema pädevusalas olevad eksportijad täidaksid vastustes esitatud otsuseid hiljemalt kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil sekretariaat esmakordselt teavitas konventsiooniosalisi kõnealustest vastustest vastavalt artikli 10 lõikele 10;\nc) nõustama ja abistama importivaid konventsiooniosalisi vastavalt taotlustele ja vajadusele, et:\ni) hankida täiendavaid andmeid, mis aitavad võtta meetmeid vastavalt artikli 10 lõikele 4 ja käesoleva artikli lõike 2 punktile c; ja\nii) suurendada importivate konventsiooniosaliste valmisolekut ja suutlikkust kemikaalide ohutuks kasutamiseks kogu nende elutsükli vältel.\n2. Iga konventsiooniosaline tagab, et tema territooriumilt ei ekspordita III lisas loetletud kemikaale ühegi sellise importiva konventsiooniosalise territooriumile, kes erakorraliste asjaolude tõttu ei ole saatnud vastust või on saatnud vahevastuse, mis ei sisalda vaheotsust, välja arvatud:\na) kui tegemist on kemikaaliga, mis importimise ajal on registreeritud kemikaalina importiva konventsiooniosalise territooriumil; või\nb) kui tegemist on kemikaaliga, mille kohta on tõendeid, et seda on varem kasutatud importiva konventsiooniosalise territooriumil või seda on sinna imporditud ning mille kasutamise keelustamiseks ei ole võetud regulatiivmeetmeid; või\nc) kui eksportija on taotlenud ja saanud importimiseks selgesõnalise nõusoleku importiva konventsiooniosalise määratud ametiasutusest. Importiv konventsiooniosaline vastab sellisele taotlusele kuuekümne päeva jooksul ja teavitab koheselt sekretariaati oma otsusest.\nKäesolevas lõikes sätestatud eksportiva konventsiooniosalise kohustusi kohaldatakse kuuekuulise perioodi möödumisel kuupäevast, mil sekretariaat esmakordselt teavitas konventsiooniosalisi artikli 10 lõike 10 kohaselt, et üks konventsiooniosaline ei ole vastust saatnud või on saatnud vahevastuse, mis ei sisalda vaheotsust, ning need kohustused kehtivad ühe aasta jooksul.\nArtikkel 12. Eksporditeatis\n1. Kui konventsiooniosalise territooriumilt eksporditakse kemikaali, mis on seal keelustatud või mille käitlemine on rangelt piiratud, esitab see konventsiooniosaline importivale konventsiooniosalisele sellekohase eksporditeatise. Eksporditeatis sisaldab V lisas sätestatud teavet.\n2. Eksporditeatis esitatakse vastava lõpliku regulatiivmeetme vastuvõtmisele järgneva esmakordse eksportimise eel. Edaspidi esitatakse eksporditeatis enne iga kalendriaasta esimest eksporti. Importiva konventsiooniosalise määratud ametiasutus võib ekspordist eelnevalt teatamise nõudest loobuda.\n3. Eksportiv konventsiooniosaline peab esitama ajakohastatud eksporditeatise pärast seda, kui ta on vastu võtnud lõpliku regulatiivmeetme, mis toob kaasa olulisi muutusi kõnealuse kemikaali keelustamise või selle käitlemise range piiramise osas.\n4. Importiv konventsiooniosaline teatab asjakohase lõpliku regulatiivmeetme vastuvõtmisele järgneva esimese eksporditeatise kättesaamisest. Kui eksportiv konventsiooniosaline ei ole saanud kättesaamist kinnitavat teadet kolmekümne päeva jooksul alates eksporditeatise saatmisest, saadab ta teistkordse teatise. Eksportiv konventsiooniosaline püüab tagada, et importiv konventsiooniosaline teistkordse teatise kätte saaks.\n5. Lõikes 1 sätestatud kohustused kaotavad kehtivuse, kui:\na) kemikaal on lülitatud III lisas esitatud nimekirja;\nb) importiv konventsiooniosaline on esitanud kõnealust kemikaali käsitleva vastuse sekretariaadile vastavalt artikli 10 lõikele 2; ja\nc) sekretariaat on edastanud vastuse konventsiooniosalistele vastavalt artikli 10 lõikele 10.\nArtikkel 13. Eksporditavatele kemikaalidele lisatav teave\n1. Konventsiooniosaliste konverents pöördub Maailma Tolliorganisatsiooni poole, et viimane määraks teatavatele III lisas nimetatud üksikutele kemikaalidele või kemikaalirühmadele konkreetsed harmoneeritud süsteemi tollikoodid. Konventsiooniosalised nõuavad, et pärast kõnealusele kemikaalile tollikoodi määramist kantaks kõnealune kood selle kemikaali eksportimisel veodokumendile.\n2. Iga konventsiooniosaline nõuab, ilma et see piiraks importiva konventsiooniosalise nõudmisi, et nii III lisas loetletud kemikaalide kui ka tema territooriumil rangelt piiratud käitlemisega kemikaalide eksportimisel kohaldatakse märgistusnõudeid, mis tagavad piisava teabe nende kemikaalide ohtlikkuse kohta inimeste tervisele või keskkonnale, vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele standarditele.\n3. Iga konventsiooniosaline võib nõuda, ilma et see piiraks importiva konventsiooniosalise nõudmisi, et selliste kemikaalide eksportimisel, mille suhtes tema territooriumil kehtivad keskkonna- või terviseohtusid käsitlevad märgistusnõuded, kohaldatakse märgistusnõudeid, mis tagavad piisava teabe nende kemikaalide ohtlikkuse kohta inimeste tervisele või keskkonnale, vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele standarditele.\n4. Lõikes 2 osutatud kemikaalide puhul, mida kasutatakse professionaalsel eesmärgil, nõuab iga konventsiooniosaline, et igale importijale saadetaks rahvusvaheliselt tunnustatud vormingus kemikaali ohutuskaart, mis sisaldab kõige ajakohasemaid saadaolevaid andmeid.\n5. Märgistuses ja kemikaali ohutuskaardil esitatud teave peab võimaluse korral olema importiva konventsiooniosalise ametlikus keeles või keeltes.\nArtikkel 14. Teabevahetus\n1. Vastavalt vajadusele ja käesoleva konventsiooni eesmärkidele soodustavad konventsiooniosalised järgmist:\na) teadusliku, tehnilise, majandus- ja õigusteabe, sealhulgas toksikoloogilise, ökotoksikoloogilise ja ohutusteabe esitamist käesoleva konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvate kemikaalide kohta;\nb) avaliku teabe andmist konventsiooni eesmärkidele vastavate siseriiklike regulatiivmeetmete kohta; ja\nc) teiste konventsiooniosaliste teavitamist vahetult või sekretariaadi kaudu siseriiklikest regulatiivmeetmetest, mis olulisel määral piiravad kõnealuse kemikaali üht või mitut kasutusviisi.\n2. Konventsiooniosalised, kes vahetavad teavet käesoleva konventsiooni kohaselt, kaitsevad konfidentsiaalset teavet vastavalt vastastikusele kokkuleppele.\n3. Käesoleva konventsiooni kohaldamisel ei loeta konfidentsiaalseks teabeks:\na) I ja IV lisas nimetatud andmeid, mida esitatakse vastavalt artiklitele 5 ja 6;\nb) artikli 13 lõikes 4 osutatud kemikaali ohutuskaartidel olevat teavet;\nc) kemikaali kõlblikkusaega;\nd) teavet ettevaatusabinõude kohta, sealhulgas ohu suurus, laad ja vastav ohutusteave; ja\ne) toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste testide koondtulemusi.\n4. Käesoleva konventsiooni kohaldamisel ei loeta tavaliselt konfidentsiaalseks teabeks kemikaali tootmiskuupäeva.\n5. Konventsiooniosaline, kes soovib saada teavet III lisas loetletud kemikaalide transiitvedude kohta läbi tema territooriumi, võib sellest teatada sekretariaadile, kes edastab selle soovi kõikidele konventsiooniosalistele.\nArtikkel 15. Konventsiooni rakendamine\n1. Konventsiooniosalised võtavad käesoleva konventsiooni tõhusa rakendamise eesmärgil vajalikke meetmeid oma riiklike infrastruktuuride ja institutsioonide loomiseks ja tugevdamiseks. Need meetmed võivad vajaduse korral hõlmata siseriiklike õigus- või haldusmeetmete vastuvõtmist või muutmist ja lisaks sellele:\na) riiklike registrite ja andmekogude loomist, mis sisaldavad ohutusteavet kemikaalide kohta;\nb) kemikaalide ohutust tagavate tootjapoolsete algatuste toetamist; ja\nc) vabatahtlike kokkulepete toetamist, võttes arvesse artikli 16 sätteid.\n2. Iga konventsiooniosaline tagab, kuivõrd see on võimalik, avalikkusele nõuetekohase juurdepääsu teabele, mis käsitleb kemikaalide käitlemist ja õnnetusjuhtumite ohjamist ning inimeste tervisele ja keskkonnale III lisas loetletud kemikaalidest ohutumaid alternatiive.\n3. Konventsiooniosalised nõustuvad tegema koostööd otseselt või pädeva rahvusvahelise organisatsiooni kaudu käesoleva konventsiooni rakendamiseks allpiirkondlikul, piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil.\n4. Käesolevat konventsiooni ei või tõlgendada nii, nagu see piiraks konventsiooniosaliste õigust võtta inimeste tervise ja keskkonna kaitseks rangemaid meetmeid kui konventsioonis sätestatud, tingimusel et need meetmed on kooskõlas konventsiooni sätetega ja rahvusvahelise õigusega.\nArtikkel 16. Tehniline abi\nVõttes arvesse arenguriikide ja üleminekujärgus majandusega riikide erivajadusi, teevad konventsiooniosalised koostööd tehnilise abi edendamisel, et arendada kemikaalide kasutamiseks vajalikku infrastruktuuri ja suutlikkust, mis võimaldavad käesolevat konventsiooni rakendada. Konventsiooniosalised, kelle kemikaalide reguleerimise kavad on kõrgema tasemega, peaksid osutama tehnilist abi, sealhulgas pakkuma koolitust, teistele konventsiooniosalistele, et arendada nende infrastruktuuri ja suutlikkust kasutada kemikaale ohutult kogu kemikaalide elutsükli vältel.\nArtikkel 17. Nõuete rikkumine\nKonventsiooniosaliste konverents arutab läbi ja kinnitab võimalikult kiiresti korra ja institutsionaalsed mehhanismid käesoleva konventsiooni nõuete rikkumise kindlakstegemiseks ja nende konventsiooniosaliste karistamiseks, kes on nõudeid rikkunud.\nArtikkel 18. Konventsiooniosaliste konverents\n1. Käesolevaga asutatakse konventsiooniosaliste konverents.\n2. Konventsiooniosaliste konverentsi esimese istungi kutsuvad ühiselt tegutsedes kokku ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) tegevdirektor ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektor hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva konventsiooni jõustumist. Edaspidi peetakse konventsiooniosaliste konverentsi korralisi istungeid konverentsi poolt kindlaksmääratud regulaarsete ajavahemike järel.\n3. Konventsiooniosaliste konverentsi erakorralised istungid toimuvad konverentsi poolt vajalikuks peetaval ajal või mis tahes konventsiooniosalise kirjalikul taotlusel, tingimusel et seda toetab vähemalt üks kolmandik konventsiooniosalistest.\n4. Konventsiooniosaliste konverents lepib konsensuse alusel kokku ja võtab oma esimesel istungil vastu protseduurireeglid ja finantseeskirjad enda ja mis tahes loodavate allorganite jaoks, samuti finantssätted sekretariaadi töö kohta.\n5. Konventsiooniosaliste konverents jälgib ja hindab pidevalt käesoleva konventsiooni rakendamist. Konventsiooniosaliste konverents täidab talle konventsiooniga pandud ülesandeid, tehes selleks järgmist:\na) moodustab käesoleva artikli lõike 6 kohaselt allorganeid, mida peab konventsiooni rakendamise seisukohast vajalikuks;\nb) teeb vajaduse korral koostööd pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning valitsustevaheliste ja valitsusväliste organitega; ja\nc) arutab ja võtab ette mis tahes lisatoiminguid, mis võiksid olla vajalikud käesoleva konventsiooni eesmärkide saavutamiseks.\n6. Konventsiooniosaliste konverents moodustab oma esimesel istungil allorgani nimetusega kemikaalide hindamise komitee, kes täidab talle käesoleva konventsiooniga pandud ülesandeid. Sellega seoses:\na) konventsiooniosaliste konverents nimetab kemikaalide hindamise komitee liikmed. Komitee liikmeskonna moodustab piiratud arv kemikaalide käitlemise valdkonna eksperte, kelle on nimetanud valitsused. Komitee liikmed nimetatakse tasakaalustatud geograafilise esindatuse põhimõttel, tagades muu hulgas arenenud riikidest ja arenguriikidest konventsiooniosaliste tasakaalustatud esindatuse;\nb) konventsiooniosaliste konverents määrab komitee pädevuse, töökorralduse ja toimingud;\nc) komitee teeb kõik, et saavutada soovituste osas kokkulepe konsensuse alusel. Kui kõikidest pingutustest hoolimata konsensusele ei jõuta ja konsensust ei ole saavutatud, võetakse soovitused viimase abinõuna vastu istungil kohal olevate ja hääletavate osaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.\n7. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, selle spetsialiseeritud asutused ja Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuur ning mis tahes riik, mis ei ole käesoleva konventsiooni osaline, võib konventsiooniosaliste konverentsi istungitel olla esindatud vaatlejana. Mis tahes riiklik või rahvusvaheline, valitsuse või valitsusväline organ või agentuur, mis on konventsioonis käsitletavais küsimustes pädev ja on teatanud sekretariaadile oma soovist osaleda konverentsil vaatlejana, saab selleks loa, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik kohalolevatest konventsiooniosalistest on selle vastu. Vaatlejate juurdepääsu ja osavõtu suhtes kohaldatakse konventsiooniosaliste konverentsi vastu võetud töökorra sätteid.\nArtikkel 19. Sekretariaat\n1. Käesolevaga moodustatakse sekretariaat.\n2. Sekretariaadi ülesanded on:\na) teha ettevalmistusi konventsiooniosaliste konverentsi ja selle moodustatud allorganite istungiteks ja tagada nende nõuetekohane teenindamine;\nb) abistada konventsiooniosalisi, eelkõige arenguriike ja üleminekujärgus majandusega riike, kui nad seda taotlevad, käesoleva konventsiooni rakendamisel;\nc) kindlustada vajalik kooskõlastamine teiste asjaosaliste rahvusvaheliste organite sekretariaatidega;\nd) luua konventsiooniosaliste konverentsi üldise juhendamise all haldus- ja lepingulisi suhteid, mis võivad olla vajalikud tema ülesannete edukaks täitmiseks; ja\ne) täita teisi käesoleva konventsiooniga kindlaksmääratud sekretariaadi ülesandeid ja konventsiooniosaliste konverentsi määratud muid ülesandeid.\n3. Käesoleva konventsiooniga seotud sekretariaadi ülesandeid täidavad üheskoos UNEPi tegevdirektor ja FAO peadirektor vastavalt omavahel kokkulepitud ja konventsiooniosaliste konverentsi heakskiidetud töökorraldusele.\n4. Konventsiooniosaliste konverents võib kohalolevate konventsiooniosaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega otsustada anda sekretariaadi ülesanded ühele või mitmele pädevale rahvusvahelisele organisatsioonile, kui leitakse, et sekretariaat ei toimi ootuspäraselt.\nArtikkel 20. Vaidluste lahendamine\n1. Konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused lahendavad konventsiooniosalised läbirääkimiste teel või muude rahumeelsete vahendite abil omal valikul.\n2. Konventsiooni ratifitseerimisel, vastuvõtmisel, heakskiitmisel või sellega ühinemisel või mis tahes ajal pärast seda võib konventsiooniosaline, kes ei ole piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, esitada hoiulevõtjale kirjaliku teate selle kohta, et ta tunnustab konventsiooni tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate mis tahes vaidluste puhul üht või mõlemat järgmistest vaidluste lahendamise viisidest kohustuslikuna iga konventsiooniosalise suhtes, kes võtab endale sama kohustuse:\na) vahekohtumenetlust konventsiooniosaliste konverentsi vastuvõetud menetluseeskirjade järgi, mis võetakse vastu esimesel võimalusel ja esitatakse vastavas lisas; või\nb) vaidlusküsimuse esitamist Rahvusvahelisse Kohtusse.\n3. Piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon võib seoses vahekohtumenetlusega esitada samasuguse toimega avalduse kooskõlas lõike 2 punktis a osutatud menetluseeskirjadega.\n4. Lõike 2 kohaselt esitatud avaldus jääb jõusse, kuni see oma tähtaja möödumisel kehtivuse kaotab või kui möödub kolm kuud selle tagasivõtmist käsitleva kirjaliku teate hoiuleandmisest hoiulevõtjale.\n5. Avalduse tähtaja möödumine, tagasivõtmine või uus avaldus ei mõjuta Rahvusvahelises Kohtus või vahekohtus juba arutlusel olevaid menetlusi, kui vaidlusosalised ei lepi kokku teisiti.\n6. Kui vaidlusosalised ei ole vastu võtnud sama menetlust vastavalt lõikele 2 ja kui nad ei suuda lahendada vaidlust kaheteistkümne kuu jooksul alates sellest, mil üks konventsiooniosaline teatas teisele nendevahelisest vaidlusküsimusest, esitatakse kõnealune vaidlus ükskõik kumma vaidlusosalise taotlusel lepituskomisjonile. Lepituskomisjon koostab soovitusi sisaldava aruande. Lepituskomisjoniga seotud täiendavad toimingud esitatakse lisas, mille konventsiooniosaliste konverents võtab vastu hiljemalt oma teisel istungil.\nArtikkel 21. Konventsiooni muudatused\n1. Iga konventsiooniosaline võib teha ettepaneku käesoleva konventsiooni muutmiseks.\n2. Konventsiooni muudatused võetakse vastu konventsiooniosaliste konverentsi istungil. Sekretariaat edastab kõigi muudatusettepanekute teksti konventsiooniosalistele vähemalt kuus kuud enne seda istungit, kus see esitatakse vastuvõtmiseks. Sekretariaat edastab esitatud muudatused ka konventsioonile allakirjutanutele ja teavitamiseks hoiulevõtjale.\n3. Konventsiooniosalised teevad kõik, et saavutada käesoleva konventsiooni muudatusettepanekute osas kokkulepe konsensuse alusel. Kui kõikidest pingutustest hoolimata konsensust ei saavutata ja kokkuleppele ei jõuta, võetakse muudatused viimase abinõuna vastu istungil kohalolevate ja hääletavate osaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega.\n4. Hoiulevõtja edastab vastuvõetud muudatused kõigile osalistele vastuvõtmiseks või heakskiitmiseks.\n5. Muudatuste ratifitseerimisest, vastuvõtmisest või heakskiitmisest teatatakse hoiulevõtjale kirjalikult. Vastavalt lõikele 3 vastuvõetud muudatus jõustub selle vastuvõtnud konventsiooniosaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on saanud ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja vähemalt kolmelt neljandikult konventsiooniosalistelt. Pärast seda jõustuvad muudatused teiste konventsiooniosaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui konventsiooniosaline annab hoiule muudatuste ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja.\nArtikkel 22. Lisade vastuvõtmine ja muutmine\n1. Lisad on konventsiooni lahutamatud osad ja kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti, tähendab viide konventsioonile ühtlasi ka viidet igale selle lisale.\n2. Lisad piirduvad menetluslike, teaduslike, tehniliste ja haldusküsimustega.\n3. Konventsiooni täiendavate lisade esitamisel, vastuvõtmisel ja jõustamisel kohaldatakse järgmist korda:\na) täiendavad lisad esitatakse ja võetakse vastu artikli 21 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud menetluse kohaselt;\nb) konventsiooniosaline, kellel ei ole võimalik täiendavat lisa heaks kiita, teatab sellest kirjalikult hoiulevõtjale ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil hoiulevõtja teatas täiendava lisa vastuvõtmisest. Hoiulevõtja teatab viivitamatult kõigile konventsiooniosalistele sellise teate saamisest. Konventsiooniosaline võib eespool nimetatud teate täiendava lisa vastuvõtmata jätmise kohta igal ajal tagasi võtta ning seejärel jõustub kõnealune lisa selle konventsiooniosalise suhtes vastavalt punktile c; ja\nc) ühe aasta möödumisel kuupäevast, mil hoiulevõtja teatas täiendava lisa vastuvõtmisest, jõustub lisa kõigi käesoleva konventsiooni osaliste suhtes, kes ei ole esitanud teadet vastavalt punktile b.\n4. Välja arvatud III lisa, toimub käesoleva konventsiooni lisade muudatuste esitamine, vastuvõtmine ja jõustumine sama korra kohaselt kui konventsiooni täiendavate lisade esitamine, vastuvõtmine ja jõustumine.\n5. III lisa muudatuste esitamise, vastuvõtmise ja jõustumise suhtes kohaldatakse järgmist korda:\na) III lisa muudatused esitatakse ja võetakse vastu artiklites 5–9 ja artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt;\nb) konventsiooniosaliste konverents teeb otsuse vastuvõtmise kohta konsensuse alusel;\nc) hoiulevõtja teatab kohe kõikidele konventsiooniosalistele III lisa muutmist käsitlevast otsusest. Muudatus jõustub kõikide konventsiooniosaliste suhtes nimetatud otsuses kindlaksmääratud kuupäeval.\n6. Kui täiendav lisa või lisa muudatus on seotud käesoleva konventsiooni muudatusega, ei jõustu täiendav lisa või muudatus enne, kui on jõustunud konventsiooni muudatus.\nArtikkel 23. Hääletamine\n1. Igal konventsiooniosalisel on üks hääl, välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhtudel.\n2. Piirkondlikel majandusintegratsiooni organisatsioonidel on oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on käesoleva konventsiooniga ühinenud. Selline organisatsioon ei kasuta oma hääleõigust, kui seda kasutab tema mis tahes liikmesriik, ja vastupidi.\n3. Käesoleva konventsiooni kohaldamisel tähendab «kohal olevad ja hääletavad konventsiooniosalised» konventsiooniosalisi, kes on kohal ja hääletavad poolt või vastu.\nArtikkel 24. Allakirjutamine\nKonventsioon on kõikidele riikidele ja piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele allakirjutamiseks avatud Rotterdamis kuni 11. septembrini 1998 ja ÜRO peakorteris New Yorgis 12. detsembrist 1998 kuni 10. septembrini 1999.\nArtikkel 25. Ratifitseerimine, vastuvõtmine, heakskiitmine või ühinemine\n1. Käesolev konventsioon tuleb allakirjutanud riikide või piirkondlike majandusintegratsiooni organisatsioonide poolt ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita. Konventsioon on ühinemiseks avatud kõikidele riikidele ja piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele alates kuupäevast, millal konventsioon suletakse allakirjutamiseks. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.\n2. Kõik piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid, kellest saavad konventsiooniosalised, ilma et nende liikmesriigid oleksid osalised, on kohustatud täitma kõiki konventsioonijärgseid kohustusi. Kui mõni sellise organisatsiooni liikmesriikidest on käesoleva konventsiooni osaline, võtavad organisatsioon ja selle liikmesriigid käesolevast konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks vastu vastavaid kohustusi käsitlevad otsused. Sellisel juhul ei ole nimetatud organisatsioonil ja selle liikmesriikidel õigust käesolevast konventsioonist tulenevaid õigusi samaaegselt teostada.\n3. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjas teatab piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon oma pädevuse ulatuse konventsiooniga reguleeritavates küsimustes. Need organisatsioonid peavad hoiulevõtjale teatama ka oma pädevuse ulatuse olulistest muutustest ja viimane teavitab omakorda konventsiooniosalisi.\nArtikkel 26. Jõustumine\n1. Konventsioon jõustub üheksakümnendal päeval pärast seda, kui antakse hoiule viiekümnes ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskiri.\n2. Iga riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu või kiidab heaks käesoleva konventsiooni või ühineb sellega pärast viiekümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmist, jõustub konventsioon üheksakümnendal päeval pärast selle riigi või organisatsiooni ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäeva.\n3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel ei arvestata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni hoiuleantud kirju lisaks selle organisatsiooni liikmesriikide juba hoiuleantud kirjadele.\nArtikkel 27. Reservatsioonid\nKäesoleva konventsiooni suhtes ei või teha reservatsioone.\nArtikkel 28. Väljaastumine\n1. Pärast kolme aasta möödumist sellest kuupäevast, mil konventsioon konventsiooniosalise suhtes jõustus, võib see osaline igal ajal konventsioonist välja astuda, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale.\n2. Väljaastumine jõustub ühe aasta möödumisel nimetatud teate laekumisest hoiulevõtjale või väljaastumisteates märgitud hilisemal kuupäeval.\nArtikkel 29. Hoiulevõtja\nKäesoleva konventsiooni hoiulevõtjaks on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.\nArtikkel 30. Autentsed tekstid\nKäesoleva konventsiooni originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentne, antakse hoiule ÜRO peasekretärile.\nKoostatud Rotterdamis kümnendal septembril tuhande üheksasaja üheksakümne kaheksandal aastal.\nARTIKLI 5 KOHASELT ESITATAVATES TEATISTES NÕUTAVAD ANDMED\nTeatised peavad sisaldama järgmist:\n1. Omadused, identifitseerimisandmed ja kasutusotstarve\nb) keemiline nimetus vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud nomenklatuurile (näiteks Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nomenklatuur), kui selline nomenklatuur on olemas;\nc) kaubanimed ja valmististe nimed;\nd) CN-kood: Chemicals Abstract Service’i (CAS) number, kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi tollikood jt numbrid;\ne) teave ohuklassi kohta, kui kemikaali puhul kehtivad klassifitseerimisnõuded;\nf) kemikaali kasutusotstarve või -otstarbed;\ng) füüsikalis-keemilised, toksikoloogilised ja ökotoksikoloogilised omadused.\n2. Lõplik regulatiivmeede\na) konkreetsed andmed lõpliku regulatiivmeetme kohta:\ni) lõpliku regulatiivmeetme kokkuvõte;\nii) viide regulatiivsele dokumendile;\niii) lõpliku regulatiivmeetme jõustumise tähtaeg;\niv) märge selle kohta, kas lõplik regulatiivmeede võeti riski- või ohutegurite hinnangu alusel, ja kui nii, siis teave sellise hindamise kohta, kaasa arvatud viide asjakohasele dokumentatsioonile;\nv) inimeste, sealhulgas tarbijate ja töötajate tervise või keskkonnaga seotud põhjendused lõpliku regulatiivmeetme võtmiseks;\nvi) kokkuvõte ohtude ja riskide kohta, mida kemikaal kujutab inimeste, sealhulgas tarbijate ja töötajate tervisele ning keskkonnale, ja lõpliku regulatiivmeetme eeldatav mõju;\nb) kategooria või kategooriad, mille suhtes lõplik regulatiivmeede on võetud, ja iga kategooria kohta:\ni) lõpliku regulatiivmeetmega keelatud kasutusotstarve või -otstarbed;\nii) jätkuvalt lubatud kasutusotstarve või -otstarbed; imporditud, eksporditud ja kasutatud;\niii) võimaluse korral hinnang toodetud, imporditud, eksporditud ja kasutatud kemikaalikoguste kohta;\nc) võimaluste piires lõpliku regulatiivmeetme tõenäoline tähtsus teistele riikidele ja piirkondadele;\nd) muu asjakohane teave, mis võib sisaldada:\ni) lõpliku regulatiivmeetme sotsiaal-majandusliku mõju hinnangut;\nii) teavet muude võimalike lahenduste ja nendega seotud ohtude kohta, näiteks:\n– integreeritud kahjuritõrje strateegiad;\n– tööstuses kasutatavad meetodid ja protsessid, sealhulgas puhtam tehnoloogia.\nKRITEERIUMID, MILLE ALUSEL KEELUSTATUD VÕI RANGELT PIIRATUD\nKÄITLEMISEGA KEMIKAALID LÜLITATAKSE III LISA NIMEKIRJA\nSekretariaadi poolt artikli 5 lõike 5 kohaselt edastatud teatiste läbivaatamisel kemikaalide hindamise komitee:\na) kinnitab, et lõplik regulatiivmeede on võetud eesmärgiga kaitsta inimeste tervist või keskkonda;\nb) teeb kindlaks, kas enne lõpliku regulatiivmeetme võtmist on tehtud riskianalüüs. Riskianalüüs peab põhinema asjaomase konventsiooniosalise suhtes valitsevate tingimustega seotud teaduslike andmete läbivaatamisel. Sel eesmärgil peavad esitatavad dokumendid näitama, et:\ni) andmed on saadud teaduslikult tunnustatud meetodite alusel;\nii) andmete läbivaatamine on toimunud ja dokumenteeritud üldtunnustatud teaduspõhimõtete ja -menetluste kohaselt;\niii) lõplik regulatiivmeede põhines riskianalüüsil, milles arvestati meetme võtnud konventsiooniosalise suhtes valitsevaid tingimusi;\nc) kaalub, kas lõplik regulatiivmeede annab piisavalt põhjust lülitada kõnealune kemikaal III lisa nimekirja, arvestades järgmist:\ni) kas lõplik regulatiivmeede tõi kaasa või peaks tooma kaasa kõnealuse kemikaali kasutuse või kasutuskordade märgatava vähenemise;\nii) kas lõplik regulatiivmeede tõi kaasa ohu tegeliku vähenemise või peaks tooma kaasa ohu olulise vähenemise inimeste tervisele või keskkonnale selle konventsiooniosalise territooriumil, kes teatise esitas;\niii) kas kaalutlused, mille tulemusena lõplik regulatiivmeede võeti, on kohaldatavad üksnes piiratud geograafilisel alal või muudel eritingimustel;\niv) kas on tõendeid selle kohta, et kõnealune kemikaal on endiselt rahvusvahelise kauplemise objekt;\nd) võtab arvesse, et tahtlik väärkasutus ei ole iseenesest piisav põhjus kemikaali lülitamiseks III lisa nimekirja.\nKEMIKAALID, MILLE SUHTES TULEB KOHALDADA EELNEVALT TEATATUD NÕUSOLEKU PROTSEDUURI\nKemikaal CASi number Kategooria\n2,4,5-T ning tema soolad ja estrid 93-76-5* Pestitsiid\nAldriin 309-00-2 Pestitsiid\nBinapakrüül 485–31-4 Pestitsiid\nKaptafool 2425-06-1 Pestitsiid\nKlordaan 57-74-9 Pestitsiid\nKloordimeform 6164-98-3 Pestitsiid\nKlorobensilaat 510-15-6 Pestitsiid\nDDT 50-29-3 Pestitsiid\nDieldriin 60-57-1 Pestitsiid\nDinitrokresool (DNOC) ning selle soolad ja estrid (näiteks ammooniumsool, kaaliumsool, naatriumsool) 534-52-1\nDinoseeb ning selle soolad ja estrid 88-85-7* Pestitsiid\n1,2-dibromoetaan (EDB) 106-93-4 Pestitsiid\nEtüleendikloriid 107-06-2 Pestitsiid\nEtüleenoksiid 75-21-8 Pestitsiid\nFluoroatseetamiid 640-19-7 Pestitsiid\nHCH (isomeeride segu) 608-73-1 Pestitsiid\nHeptakloor 76-44-8 Pestitsiid\nHeksaklorobenseen 118-74-1 Pestitsiid\nLindaan 58-89-9 Pestitsiid\nElavhõbedaühendid, sh anorgaanilised elavhõbedaühendid ning alküüloksüalküül- ja arüülelavhõbeühendid Pestitsiid\nMonokrotofoss 6923-22-4 Pestitsiid\nParatioon 56-38-2 Pestitsiid\nPentaklorofenool ning selle soolad ja estrid 87-86-5* Pestitsiid\nToksafeen 8001-35-2 Pestitsiid\nPulbrilised pestitsiidivormid, mis sisaldavad kombineeritult:\n– 7% või rohkem benomüüli,\n– 10% või rohkem karbofuraani,\n– 15% või rohkem tiraami\n137-26-8 Eriti ohtlik pestitsiidivorm\n(lahustuv vedelik toimeaine sisaldusega üle 600 g/l) 6923-22-4 Eriti ohtlik pestitsiidivorm\nMetamidofoss (lahustuv vedelik toimeaine sisaldusega üle 600 g/l) 10265-92-6 Eriti ohtlik pestitsiidivorm\nFosfamidoon (lahustuv vedelik toimeaine sisaldusega üle 1000 g/l) 13171-21-6 (E- ja Z-isomeeri segu)\nEriti ohtlik pestitsiidivorm\nMetüülparatioon (emulgeeritavad kontsentraadid (EC) toimeaine sisaldusega 19,5% või rohkem, ning pulber toimeaine sisaldusega 1,5% või rohkem) 298-00-0 Eriti ohtlik pestitsiidivorm\n(I) Paratioon mis tahes vormis (aerosoolid, pihustuvad pulbrid (DP), emulgeeruvad kontsentraadid (EC), graanulid (GR), niiskuvad pulbrid (WP)), välja arvatud kapslisuspensioonid (CS) 56-38-2 Eriti ohtlik pestitsiidivorm\nPolübroomitud bifenüülid (PBB) 36355-01-8 (hexa-)\nPolüklooritud bifenüülid (PCB) 1336-36-3 Tööstuskemikaal\nPolüklooritud terfenüülid (PCT) 61788-33-8 Tööstuskemikaal\nTetraetüülplii 78-00-2 Tööstuskemikaal\nTetrametüülplii 75-74-1 Tööstuskemikaal\nTris(2,3-dibromopropüül)fosfaat 126-72-7 Tööstuskemikaal\n* Loetletakse ainult lähteainete CASi numbrid. Teiste asjakohaste CASi numbrite loetelu leidmiseks võib viidata asjakohasele otsustamise juhenddokumendile.\n(I) Muudatus jõustus 1. jaanuaril 2006. aastal.\n1 Muudetud 24. septembril 2004 konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil otsusega RC 1/3.\nANDMED JA KRITEERIUMID, MILLE ALUSEL ERITI OHTLIKUD PESTITSIIDIVORMID LÜLITATAKSE III LISA NIMEKIRJA\n1. osa. Ettepaneku esitanud konventsiooniosaliselt nõutav dokumentatsioon\nArtikli 6 lõike 1 kohaselt esitatavatele ettepanekutele tuleb lisada nõuetekohane dokumentatsioon, mis sisaldab järgmisi andmeid:\na) eriti ohtliku pestitsiidivormi nimi;\nb) kõnealuse pestitsiidivormi toimeaine või -ainete nimetus(ed);\nc) kõikide toimeainete suhteline kogus pestitsiidivormis;\nd) pestitsiidivormi liik;\ne) kaubanimed ja võimaluse korral tootjate nimed;\nf) pestitsiidivormi tavapärased ja tunnustatud kasutusviisid ettepaneku esitanud konventsiooniosalise territooriumil;\ng) probleemiga seotud juhtumite täpne kirjeldus, sealhulgas kahjulik mõju ja pestitsiidivormi kasutusviisi kirjeldus;\nh) kõik regulatiiv-, haldus- ja muud meetmed, mida ettepaneku esitanud konventsiooniosaline on asjakohaste juhtumitega seoses võtnud või võtta kavatsenud.\n2. osa. Sekretariaadi kogutav teave\nVastavalt artikli 6 lõikele 3 peab sekretariaat koguma teavet asjakohase pestitsiidivormi kohta, sealhulgas:\na) pestitsiidivormi füüsikalis-keemilised, toksikoloogilised ja ökotoksikoloogilised omadused;\nb) käitlemis- või kasutuspiirangud teistes riikides;\nc) teave asjakohase pestitsiidivormiga seotud juhtumitest teistes riikides;\nd) teistelt konventsiooniosalistelt, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt või muudest riiklikest või rahvusvahelistest allikatest saadud andmed;\ne) riski- ja/või ohuanalüüs, kui võimalik;\nf) võimaluse korral pestitsiidivormi kasutuse ulatus, näiteks registreerimiste arv või tootmis- või müügimaht;\ng) muud kõnealuse pestitsiidi vormid ja nendega seotud juhtumid, kui neid on;\nh) alternatiivsed kahjuritõrje viisid;\ni) muu teave, mida kemikaalide hindamise komitee võib vajalikuks pidada.\n3. osa. Kriteeriumid, mille alusel eriti ohtlikud pestitsiidivormid lülitatakse III lisa nimekirja\nSekretariaadi poolt artikli 6 lõike 5 kohaselt edastatud ettepanekute läbivaatamisel võtab kemikaalide hindamise komitee arvesse:\na) nende tõendite usaldusväärsust, mis näitavad, et kõnealuse pestitsiidivormi tavapärasel või tunnustatud viisil kasutamine ettepaneku esitanud konventsiooniosalise territooriumil tõi kaasa kirjeldatud juhtumid;\nb) kõnealuste juhtumite tähtsust teiste samasuguse kliima ja tingimustega riikide joaks, kes kasutavad kõnealust pestitsiidivormi sarnasel viisil;\nc) teistes riikides kehtestatud käitlemis- või kasutuspiiranguid, mis on seotud tehnoloogiate või tehnikatega, mida ei kasutata arukalt või laialdaselt nendes riikides, kus puudub vajalik infrastruktuur;\nd) kasutatud pestitsiidivormi koguse suhtes teatatud mõju tähtsust;\ne) asjaolu, et tahtlik väärkasutus ei ole iseenesest piisav põhjus pestitsiidivormi lülitamiseks III lisa nimekirja.\nEKSPORDITEATISES NÕUTAVAD ANDMED\n1. Eksporditeatis sisaldab järgmisi andmeid:\na) eksportiva ja importiva konventsiooniosalise asjaomase määratud asutuse nimi ja aadress;\nb) eeldatav importiva konventsiooniosalise territooriumile eksportimise kuupäev;\nc) keelustatud või rangelt piiratud käitlemisega kemikaali nimetus ja kokkuvõte I lisas kindlaksmääratud andmetest, mis tuleb esitada sekretariaadile vastavalt artiklile 5. Kui segu või valmistis sisaldab mitut sellist kemikaali, tuleb vastav teave esitada iga kemikaali kohta;\nd) deklaratsioon, kus näidatakse kemikaali ettenähtud kategooria ja kuidas importiv konventsiooniosaline kemikaali selle kategooria raames kasutada kavatseb, kui see on teada;\ne) teave kemikaaliga kokkupuudet ja kemikaali keskkonda heitmist vähendavate ettevaatusabinõude kohta;\nf) segu või valmistise puhul keelustatud või rangelt piiratud käitlemisega kemikaalide sisaldus;\ng) importija nimi ja aadress;\nh) mis tahes muu täiendav teave, mis on eksportiva konventsiooniosalise asjaomasele määratud asutusele kättesaadav ja mis on abiks importiva konventsiooniosalise asjaomasele määratud asutusele.\n2. Lisaks lõikes 1 nimetatud teabele esitab eksportiv konventsiooniosaline I lisas kindlaksmääratud täiendavat teavet, mida importiv konventsiooniosaline temalt võib nõuda.\nA. Vahekohtumenetluse eeskirjad\nTeatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri käsitleva Rotterdami konventsiooni artikli 20 lõike 2 punkti a kohaldamisel on vahekohtumenetlus järgmine:\n1. Vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 20 võib konventsiooniosaline algatada vahekohtumenetluse kirjaliku teatise saatmisega teisele vaidlusosalisele. Teatisele lisatakse nõude selgitus koos kõigi tõendavate dokumentidega, ning selles esitatakse vaidluse sisu ja lisatakse eelkõige konventsiooni need artiklid, mille tõlgendamises või kohaldamises on küsimus.\n2. Vahekohtumenetlust taotlev osapool teatab sekretariaadile, et konventsiooniosalised suunavad vaidlusküsimuse lahendamiseks vahekohtusse vastavalt artiklile 20. Vahekohtumenetlust taotleva osapoole kirjalikule teatele lisatakse eespool punktis 1 nimetatud nõude selgitus ja tõendavad dokumendid. Sekretariaat edastab saadud teabe kõigile konventsiooniosalistele.\n1. Kahe konventsiooniosalise vahelise vaidluse lahendamiseks moodustatakse vahekohus. Vahekohus on kolmeliikmeline.\n2. Kumbki vaidlusosaline nimetab vahekohtuniku ja need kaks vahekohtunikku määravad omavahelisel kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku, kes on ühtlasi vahekohtu esimees. Vahekohtu esimees ei tohi olla kummagi vaidlusosalise riigi kodanik, elada alaliselt kummaski vaidlusosalises riigis, olla kummagi vaidlusosalise teenistuses ega olla tegelenud sama juhtumiga muu volituse alusel.\n3. Rohkem kui kahe osapoole vahelistes vaidlustes nimetavad ühiste huvidega vaidlusosalised kokkuleppel ühiselt ühe vahekohtuniku.\n4. Kõik vakantsed kohad täidetakse esialgseks määramiseks ettenähtud korras.\n5. Kui vaidlusosalised ei jõua vaidluse sisu osas ühele meelele enne, kui määratakse vahekohtu eesistuja, määrab vaidluse sisu kindlaks vahekohus.\n1. Kui üks vaidlusosalistest ei määra vahekohtunikku kahe kuu jooksul pärast päeva, mil teine osaline sai vahekohtumenetluse algatamise teatise, võib teine vaidlusosaline teatada sellest Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, kes määrab vahekohtuniku järgneva kahe kuu jooksul.\n2. Kui vahekohtu esimeest ei ole määratud kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramise kuupäeva, siis määrab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär esimehe ühe vaidlusosalise taotlusel järgneva kahe kuu jooksul.\nVahekohus teeb oma otsused kooskõlas käesoleva konventsiooni sätete ja rahvusvahelise õigusega.\nVahekohus määrab kindlaks oma töökorra, kui vaidlusosalised ei lepi kokku teisiti.\nVahekohus võib ühe vaidlusosalise taotlusel soovitada olulisi ajutisi kaitsemeetmeid.\nVaidlusosalised hõlbustavad vahekohtu tööd ja eelkõige kasutades kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid:\n(a) esitavad vahekohtule kõik asjakohased dokumendid, teabe ning vahendid; ja\n(b) võimaldavad vahekohtul vajaduse korral kutsuda tunnistajaid või eksperte ütlusi andma.\nVaidlusosalised ja vahekohtunikud on kohustatud kaitsma vahekohtumenetluse käigus konfidentsiaalsena saadud informatsiooni konfidentsiaalsust.\nKui vahekohus ei otsusta juhtumiga seotud konkreetsete asjaolude tõttu teisiti, kannavad vaidlusosalised vahekohtu kulud võrdsetes osades. Vahekohus peab arvestust kõigi oma kulude üle ning esitab vaidlusosalistele nende kohta lõpparuande.\nKonventsiooniosaline, kellel on vaidlusküsimuse sisu vastu juriidilist laadi huvi, mida juhtumi kohta käiv otsus võib mõjutada, võib vahekohtu nõusolekul sekkuda menetlusse.\nVahekohus võib kuulata ja lahendada vastunõudeid, mis tõstatuvad otseselt vaidlusalusest küsimusest.\nOtsused vahekohtu töökorra ja olemuse kohta võetakse vastu selle liikmete häälteenamusega.\n1. Kui üks vaidlusosaline ei ilmu vahekohtusse või ei esine kaitsega, võib teine vaidlusosaline taotleda vahekohtult menetluse jätkamist ja otsuse tegemist. Osalise vahekohtusse ilmumata jäämine või oma seisukohtade kaitsmata jätmine ei takista menetlust.\n2. Enne lõpliku otsuse tegemist peab vahekohus olema veendunud, et nõue on de facto ja de iure hästi põhjendatud.\nVahekohus teeb oma lõpliku otsuse viie kuu jooksul pärast vahekohtu täieliku moodustamise päeva, kui ta ei pea vajalikuks tähtaja pikendamist kuni viie täiendava kuu võrra.\nVahekohtu lõplik otsus piirdub vaidlusküsimuse sisuga, ning selles tuuakse ära otsuse põhjused. Otsuses esitatakse osalenud liikmete nimed ja lõpliku otsuse tegemise kuupäev. Iga vahekohtu liige võib lõplikule otsusele lisada oma eraldi seisukoha või eriarvamuse.\nVahekohtu otsus on vaidlusosaliste jaoks siduv. Konventsiooniosalisele, kes sekkub menetlusse eespool toodud artikli 10 kohaselt, on vahekohtu otsus konventsiooni tõlgenduse kohta siduv niisugusel määral, kuivõrd see käsitleb küsimusi, millega seoses osaline menetlusse sekkus. Otsus ei kuulu edasikaebamisele, kui vaidlusosalised ei ole edasikaebamise korras eelnevalt kokku leppinud.\nVaidluse iga osaline, kelle jaoks lõplik otsus on siduv vastavalt eespool toodud artiklile 16, võib esitada lõpliku otsuse tõlgendamise või rakendamisega seoses osaliste vahel tekkinud lahkarvamuse lahendamiseks kõnealuse otsuse teinud vahekohtule.\nB. Lepitusmenetluse eeskirjad\nKäesoleva konventsiooni artikli 20 lõike 6 kohaldamisel on lepitusmenetlus järgmine.\n1. Lepituskomisjoni loomiseks artikli 20 lõikes 6 sätestatu kohaselt saadab vaidlusosaline kirjaliku taotluse sekretariaadile. Sekretariaat teavitab sellest viivitamatult konventsiooniosalisi.\n2. Kui vaidlusosalised ei lepi kokku teisiti, koosneb lepituskomisjon viiest liikmest, kellest kumbki vaidlusosaline nimetab kaks, ja kohtu esimehest, kelle valivad need liikmed ühiselt.\nRohkem kui kahe osapoole vahelistes vaidlustes nimetavad ühiste huvidega vaidlusosalised neid esindavad lepituskomisjoni liikmed kokkuleppel ühiselt.\nKui mõni vaidlusosaline ei ole määranud oma esindajat kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil sekretariaat sai artiklis 1 nimetatud lepituskomisjoni loomise taotluse, määrab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär ühe vaidlusosalise palvel liikmed ametisse täiendava kahe kuu jooksul.\nKui lepituskomisjoni esimeest ei ole valitud kahe kuu jooksul pärast neljanda komisjoniliikme määramist, määrab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär esimehe ühe vaidlusosalise taotlusel täiendava kahe kuu jooksul.\n1. Lepituskomisjon määrab kindlaks oma töökorra, kui vaidlusosalised ei lepi kokku teisiti.\n2. Vaidlusosalised ja komisjoni liikmed on kohustatud kaitsma lepitusmenetluse käigus konfidentsiaalsena saadud informatsiooni konfidentsiaalsust.\nLepituskomisjon teeb oma otsused liikmete häälteenamusega.\nLepituskomisjon koostab kaheteistkümne kuu jooksul pärast komisjoni loomist aruande, mis sisaldab soovitusi vaidluse lahendamiseks, ning vaidluspooled võtavad seda arvesse heas usus.\nKõik vaidlusküsimused lepituskomisjoni pädevuse üle talle lahendamiseks suunatud vaidluses lahendab lepituskomisjon.\nVaidlusosalised kannavad lepituskomisjoni kulud omavahel kokku lepitud osades. Lepituskomisjon peab arvestust kõigi oma kulude üle ning esitab vaidlusosalistele nende kohta lõpparuande.\n1 Vastu võetud 24. septembril 2004 konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil otsusega RC 1/11.\nROTTERDAM CONVENTION ON THE PRIOR INFORMED CONSENT PROCEDURE\nFOR CERTAIN HAZARDOUS CHEMICALS AND PESTICIDES IN INTERNATIONAL TRADE\nDone at Rotterdam on the 10th of September, 1998\nRecalling the pertinent provisions of the Rio Declaration on Environment and Development and chapter 19 of Agenda 21 on “Environmentally sound management of toxic chemicals, including prevention of illegal international traffic in toxic and dangerous products”,\nMindful of the work undertaken by the United Nations Environment Programme (UNEP) and the Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO) in the operation of the voluntary Prior Informed Consent procedure, as set out in the UNEP Amended London Guidelines for the Exchange of Information on Chemicals in International Trade (hereinafter referred to as the “Amended London Guidelines”) and the FAO International Code of Conduct on the Distribution and Use of Pesticides (hereinafter referred to as the “International Code of Conduct”),\n(a) “Chemical” means a substance whether by itself or in a mixture or preparation and whether manufactured or obtained from nature, but does not include any living organism. It consists of the following categories: pesticide (including severely hazardous pesticide formulations) and industrial;\n(b) “Banned chemical” means a chemical all uses of which within one or more categories have been prohibited by final regulatory action, in order to protect human health or the environment. It includes a chemical that has been refused approval for first-time use or has been withdrawn by industry either from the domestic market or from further consideration in the domestic approval process and where there is clear evidence that such action has been taken in order to protect human health or the environment;\n(c) “Severely restricted chemical” means a chemical virtually all use of which within one or more categories has been prohibited by final regulatory action in order to protect human health or the environment, but for which certain specific uses remain allowed. It includes a chemical that has, for virtually all use, been refused for approval or been withdrawn by industry either from the domestic market or from further consideration in the domestic approval process, and where there is clear evidence that such action has been taken in order to protect human health or the environment;\n(d) “Severely hazardous pesticide formulation” means a chemical formulated for pesticidal use that produces severe health or environmental effects observable within a short period of time after single or multiple exposure, under conditions of use;\n(e) “Final regulatory action” means an action taken by a Party, that does not require subsequent regulatory action by that Party, the purpose of which is to ban or severely restrict a chemical;\n(f) “Export” and “import” mean, in their respective connotations, the movement of a chemical from one Party to another Party, but exclude mere transit operations;\n(g) “Party” means a State or regional economic integration organization that has consented to be bound by this Convention and for which the Convention is in force;\n(h) “Regional economic integration organization” means an organization constituted by sovereign States of a given region to which its member States have transferred competence in respect of matters governed by this Convention and which has been duly authorized, in accordance with its internal procedures, to sign, ratify, accept, approve or accede to this Convention;\n(i) “Chemical Review Committee” means the subsidiary body referred to in paragraph 6 of Article 18.\n1. Each Party shall designate one or more national authorities that shall be authorized to act on its behalf in the performance of the administrative functions required by this Convention.\n4. The Secretariat shall every six months communicate to the Parties a synopsis of the information received pursuant to paragraphs 1 and 2, including information regarding those notifications which do not contain all the information required by Annex I.\nArticle 10. Obligations in relation to imports of chemicals listed in Annex III\nArticle 11. Obligations in relation to exports of chemicals listed in Annex III\n(a) Establish, further to the requirements of paragraph 6 below, such subsidiary bodies, as it considers necessary for the implementation of the Convention;\n7. The United Nations, its specialized agencies and the International Atomic Energy Agency, as well as any State not Party to this Convention, may be represented at meetings of the Conference of the Parties as observers. Any body or agency, whether national or international, governmental or non-governmental, qualified in matters covered by the Convention, and which has informed the Secretariat of its wish to be represented at a meeting of the Conference of the Parties as an observer may be admitted unless at least one third of the Parties present object. The admission and participation of observers shall be subject to the rules of procedure adopted by the Conference of the Parties.\n(b) Any Party that is unable to accept an additional annex shall so notify the Depositary, in writing, within one year from the date of communication of the adoption of the additional annex by the Depositary. The Depositary shall without delay notify all Parties of any such notification received. A Party may at any time withdraw a previous notification of non-acceptance in respect of an additional annex and the annex shall thereupon enter into force for that Party subject to subparagraph (c) below; and\n3. For the purposes of this Convention, “Parties present and voting” means Parties present and casting an affirmative or negative vote.\nINFORMATION REQUIREMENTS FOR NOTIFICATIONS MADE PURSUANT TO ARTICLE 5\n(d) Code numbers: Chemicals Abstract Service (CAS) number, Harmonized System customs code and other numbers;\n(g) Physico-chemical, toxicological and eco-toxicological properties.\n– Integrated pest management strategies;\n– Industrial practices and processes, including cleaner technology.\nCRITERIA FOR LISTING BANNED OR SEVERELY RESTRICTED CHEMICALS IN ANNEX III\nCHEMICALS SUBJECT TO THE PRIOR INFORMED CONSENT PROCEDURE\nCAS number(s) Category\n2,4,5-T and its salts and esters 93-76-5* Pesticide\nAldrin 309-00-2 Pesticide\nBinapacryl 485–31-4 Pesticide\nCaptafol 2425-06-1 Pesticide\nChlordane 57-74-9 Pesticide\nChlordimeform 6164-98-3 Pesticide\nChlorobenzilate 510-15-6 Pesticide\nDDT 50-29-3 Pesticide\nDieldrin 60-57-1 Pesticide\nDinitro-ortho-cresol (DNOC) and its salts (such as ammonium salt, potassium salt and sodium salt) 534-52-1\nDinoseb and its salts and esters 88-85-7* Pesticide\n1,2-dibromoethane (EDB) 106-93-4 Pesticide\nEthylene dichloride 107-06-2 Pesticide\nEthylene oxide 75-21-8 Pesticide\nFluoroacetamide 640-19-7 Pesticide\nHCH (mixed isomers) 608-73-1 Pesticide\nHeptachlor 76-44-8 Pesticide\nHexachlorobenzene 118-74-1 Pesticide\nLindane 58-89-9 Pesticide\nMercury compounds, including inorganic mercury compounds, alkyl mercury compounds and alkyloxyalkyl and aryl mercury compounds Pesticide\nMonocrotophos 6923-22-4 Pesticide\nParathion 56-38-2 Pesticide\nPentachlorophenol and its salts and esters 87-86-5* Pesticide\nToxaphene 8001-35-2 Pesticide\n– Carbofuran at or above 1 per cent, and\n137-26-8 Severely hazardous pesticide formulation\n(Soluble liquid formulations of the substance that exceed 600 g active ingredient/l) 6923-22-4 Severely hazardous pesticide formulation\n10265-92-6 Severely hazardous pesticide formulation\n(Soluble liquid formulations of the substance that exceed 1000 g active ingredient/l) 13171-21-6 (mixture, (E)&(Z) isomers)\nMethyl-parathion (emulsifiable concentrates (EC) at or above 19.5% active ingredient and dusts at or above 1.5% active ingredient) 298-00-0 Severely hazardous pesticide formulation\n(1) Parathion (all formulations – aerosols, dustable powder (DP), emulsifiable concentrate (EC), granules (GR) and wettable powders (WP) – of this substance are included, except capsule suspensions (CS)) 56-38-2 Severely hazardous pesticide formulation\nPolybrominated biphenyls (PBB) 36355-01-8(hexa-)\nPolychlorinated biphenyls (PCB) 1336-36-3 Industrial\nPolychlorinated terphenyls (PCT) 61788-33-8 Industrial\nTetraethyl lead 78-00-2 Industrial\nTetramethyl lead 75-74-1 Industrial\nTris (2,3-dibromopropyl) phosphate 126-72-7 Industrial\n(1) Amendment to enter into force on 1 January 2006.\n As amended by the First Meeting of the Conference of the Parties by its decision RC 1/3 of 24 September 2004.\nINFORMATION AND CRITERIA FOR LISTING SEVERELY HAZARDOUS PESTICIDE FORMULATIONS IN ANNEX III\n(h) Alternative pest-control practices;\nINFORMATION REQUIREMENTS FOR EXPORT NOTIFICATION\n Adopted by the First Meeting of the Conference of the Parties by its decision RC 1/11 of 24 September 2004.


Estonica.org - Esimene maailmasõda\nVarja 1914-1920. Esimene maailmasõda ja Eesti iseseisvumine\n1917. a Vene revolutsioonid ja Eesti\n1914. a viisid suurriikide vastuolud Esimese maailmasõja puhkemiseni. Vastamisi seisis kaks koalitsiooni: Entente (Suurbritannia, Prantsusmaa, Venemaa) ja Keskriigid (Saksamaa, Austria-Ungari, Türgi, Bulgaaria, samuti Itaalia, kes hiljem asus Entente'i poolele). Võitlus käis hegemoonia pärast maailmas. Venemaa soovis laiendada oma valdusi Balkanile ja mujal Kagu-Euroopas ning suurendada oma mõju maailma poliitikas.\nBaltikumil oli alanud sõjas Venemaale strateegiline tähtsus. Iseäranis oluline roll oli Baltimaadel Venemaa pealinna Petrogradi kaitsmisel. Maailmasõja eel oli Eestisse rajatud mitu olulist militaarobjekti. Sõja vältel käisid ulatuslikud tööd Peeter Suure merekindluse rajamiseks. Tallinnast sai Venemaa Läänemere sõjalaevastiku tegevusbaas, kuhu rajati sadam ja sõjalaevatehased. Tallinna paigutati 30 000 maaväelast ja 20 000 madrust.\nSuvel 1914 algasid Eestimaa ja Liivimaa kubermangus mobilisatsioonid. Hinnanguliselt võeti maailmasõja kestel Vene armeesse üle 100 000 eestlase, kellest umbkaudu kümnendik sõjas hukkus. Eesti ala jäi sõjategevusest kuni 1917. a sügiseni puutumata. Küll saabus juba 1915 Eestisse hulgaliselt sõjapõgenikke Lätist, mis oli saanud rindepiirkonnaks. Eesti territooriumist sai edaspidi Vene põhjarinde tagala, kuhu oli 1917. a. alguseks koondatud üle 100 000 Vene sõjaväelase.\nPärast Vene veebruarirevolutsiooni 1917. a. asusid eesti rahvuslikud poliitikud Vene Ajutiselt Valitsuselt taotlema autonoomiat. 30. märtsil kinnitaski see määruse, millega eestlastega asustatud ala liideti ühtseks autonoomseks Eestimaa rahvuskubermanguks eesotsas kubermangukomissariga. Viimase juurde tuli moodustada nõuandva organina Maanõukogu, mille valimised toimusid kevadel ja suvel. Puhkes hoogne poliitiline tegevus – asutati uusi erakondi, mis tutvustasid aktiivselt oma vaateid ja asusid võitlusse Maanõukogu kohtade eest.\nRahvuslike poliitikute seas hakkas levima mõte taotleda Eestile osariigi staatust föderatiivses Vene riigis. Samas kasvas ka enamlaste populaarsus, kes rõhutasid tööliste klassiühtsust ja vastustasid rahvusliku autonoomia laiendamise taotlust. Enamlaste eestvedamisel asuti linnades ja Eestis paiknenud Vene armee väeosades moodustama tööliste nõukogusid.\nAprillis algas Eestis rahvusväeosade formeerimine, mis koondati detsembriks ühte jalaväediviisi. Rahvusväeosade moodustamisega naases 1917. aastal Eestisse kümneid tuhandeid sõjaväelasi, kes olid seni hajutatud Vene armee erinevatesse väeosadesse. Vabadussõja puhkedes 1918 sai Eesti Vabariik nendele sõduritele ja ohvitseridele toetuda.\nSügisel 1917 jõudis sõjategevus Eestisse. Septembris-oktoobris vallutasid Saksa väed meredessandiga Lääne-Eesti saared. Eestis asuvad Vene väed olid selleks ajaks võitlusvõime kaotanud. Eesti rahvusväeosad säilitasid küll mõnevõrra parema distsipliini, ent Saksa regulaararmeega sõdijaid polnud ka neist.\nPärast riigipööret Venemaal oktoobris 1917 üritasid enamlased võimu haarata ka Eestis, ent see õnnestus vaid osaliselt. Eesti rahvuslikud poliitikud ei tunnustanud enamlaste võimuhaaramist ja vastukäiguna kuulutas Maanõukogu end 15. novembril 1917 Eestimaa kõrgeima võimu kandjaks. Samal päeval saadeti Maanõukogu enamlaste poolt laiali.\nMeeleavaldus Tartus 1917. aastal\nPärast riigipööret Venemaal oktoobris 1917 üritasid enamlased võimu haarata ka Eestis, ent see õnnestus vaid osaliselt. Eesti rahvuslikud poliitikud ei tunnustanud enamlaste võimuhaaramist ja vastukäiguna kuulutas Maanõukogu end 15. novembril 1917 Eestimaa kõrgeima võimu kandjaks. Samal päeval saadeti Maanõukogu enamlaste poolt laiali.\nEnamlased alustasid rahvuslike poliitikute ja sõjaväelaste represseerimist. Rahvuslased omakorda võtsid 1917. aasta lõpus suuna iseseisva Eesti riigi väljakuulutamisele, sest enamliku Venemaa koosseisu ei soovitud jääda. Otsustati, et iseseisvus kuulutatakse välja esimesel soodsal võimalusel, millena nähti eelkõige Saksa vägede pealetungi, mis enamlased Eestist lahkuma sunniks.\n1. veebruaril 1918 mindi kogu Venemaal üle vanalt Juliuse kalendrilt Gregoriuse kalendrile (kalendrireform), mis kehtis kõikjal mujal Euroopas. Nii järgnes kohalikus kalendris 1. veebruarile kohe 14. veebruar.\nSaksa pealetung idarindel algaski uue kalendri järgi 18. veebruaril ning järgmisel päeval andis Maanõukogu vanematekogu oma volitused üle kolmeliikmelisele Eesti Päästekomiteele. Viimane kuulutas 24. veebruaril 1918 iseseisvusmanifestiga välja Eesti Vabariigi loomise, kasutades ära olukorra, kus Vene väed olid Eestist põgenemas, kuid pealetungivad Saksa väed ei olnud veel tervet maad hõivanud. Järgmisel päeval moodustati Tallinnas Eesti Ajutine Valitsus (peaministriks Konstantin Päts), mis sai tegutseda vaid mõned päevad enne Saksa vägede saabumist Tallinna ja okupatsioonivõimu kehtestamist.\nSaksa keisririik ei tunnustanud äsja väljakuulutatud Eesti Vabariiki. Eesti ja Läti alal üritati luua Saksamaaga liidus olevat Balti Hertsogiriiki, kus juhtroll oleks olnud kohalikel baltisakslastel. Keskriikide lüüasaamisega Esimeses maailmasõjas 1918. a. novembriks kukkus see plaan läbi. Saksamaa alustas seejärel oma vägede evakueerimist Eestist. 19. novembril 1918 sõlmisid Eesti Ajutise Valitsuse esindajad Saksamaa valitsuse esindajaga lepingu võimu üleandmise kohta Eesti territooriumil.\nAutor(id): Reigo Rosenthal\nLoodud: 21.08.2009 13:11\nMuudetud: 11.11.2009 00:11\nEelmine artikkel1850–1914. Ärkamisaeg Järgmine peatükkEesti Vabadussõda


Aeg lendab piisavalt kiire, ja et teie laps oli 6-aastane. Ta on jõudnud uude eluetappi, nimelt kampaania esimese klassi. Mida peaks teadma lapse 6 aastat vana, enne läheb kooli? Mis teadmisi ja oskusi aitab tulevikus esimese klassi õpilased paremini navigeerida koolielus?\nVajalikud teadmised matkama kooli\nüle kogu maailma eksperdid ütlevad, et iga laps enne läheb kooli, peab õppima oma ees- ja perekonnanimi. Ta peab teadma ka nime tema vanemad ja mida positsioneerib nad elavad.\nLihvida nende oskusi, et laps peab täitma erinevaid ülesandeid lastele 6 aastat. Näiteks saate näidata oma lapsele erinevaid pilte, ja see tuleks nimetada, mida ta nägi neid, kirjeldada, kuidas see tundus.\nSee on väga hea, kui laps saab nimetada ja eristada lemmikloomad metsloomadest. Samal ajal tulevikus õpilane peab selgelt väljendada oma mõtteid. Muidu ta nimetada täiendavaid klasse.\nParim asi enne läheb kooli oma kasutamise oma lapsele. Järelejõudmine nende vanemate laps kiiresti kapten materjali.\nVäga oluline aspekt on füüsiline aktiivsus. Mida rohkem laps liigub, seda parem on ainevahetust. Kui ainevahetusprotsesse saab olema normaalse taseme, suurendaks IQ.\nAastaselt kuus, tulevikus üliõpilane on parim anda spordi osa, kus ta õppinud distsipliini, tugevdada oma tervist ja parandada luure. Selle laps õpib kõike nad peavad teadma laps oli 6-aastane.\nKui see ei ole võimalik saata laps osa, loote koju keskkond sport. Saate määrata Rootsi seina või riputada köis. Võibolla esimene lapsed ei pööra tähelepanu nende seadmete, kuid see on huvitav aja jooksul. Vallatult, lapsed parandada oma füüsilist vormi.\nMatemaatika ja laste\nNooremad õpilased peaks tegelema mitte üksnes nende füüsilist seisundit. Vanemad on kohustatud hoolitsema selle eest, et laps on õppinud põhitõdesid matemaatika. Laps peab saama arvestada kuni 10. Ka tulevikus peab üliõpilane võrrelda mitmeid väljakutseid. Lastele 6 aastat matemaatika peaks sisaldama uuring fütos.\nPiisab on oluline õppida lihtne geomeetrilisi kujundeid. Näiteks kolmnurk, ruut ja ring. See teadmine aitab teie laps liituda koolielus.\nSee on parim, kui vanemad õpetada oma lapsele mõisted nagu suurem ja väiksem. Näidetena võib tuua kommi või puu, mis on nii populaarne lapsele.\nKui laps ei ole õppinud põhiteadmised matemaatika, siis on raske eakaaslastega, kes juba teavad, kuidas kirjutada numbreid.\nSee mängib olulist rolli lapse 6 aastat. Mõned lapsed vanuses 6-aastased ei saa rääkida pöök puud. Sel juhul nad on raske teha lugu out of 5 lauset. Õpeta lapsele järjekindlalt väljendada oma mõtteid, saate jätkata järgmisele ülesanne.\nVanemad kutsutakse tulevikus õpilase kõne ja ta ütleb vastupidist. Näiteks kuuma tule ja jää külm. See laps teadis, mida ta peaks tegema vanemad peavad andma talle eeskujuks.\nSamuti on vajalik, et laps võiks korrata lihtne keele twisters mida ta ütleb täiskasvanud.\nEt lõpuks arendamisega tegelevad kõne on vaja õpetada lapsele nime sõnade mitmuse pärast ta kuuldavale sõna ainsuses. Näiteks käepide - käepide.\nKui laps on hea rääkida ja väljendada oma mõtteid, siis on lihtsam tajuda teavet, mis annab õpetaja klassis.\nMatemaatika ja kõne areng - ei ole põhioskused, mis peaks olema tulevase õpilane. On küsimus, et on vaja teada lapse oli 6 aastat vana, et olla täielikult valmis kooli.\nOn väga oluline, et saada teadmisi maailma. Sellist teavet võib saada ajal jalutada värskes õhus. Ekslemine läbi pargi, peate rääkima poiss umbes puud, linnud ja asjad niimoodi.\nLaps peab teadma vähemalt 7 erinevat taime. Üleskutse need taimed, laps peaks kirjeldama kuju ja värvi lehed. Olles tegelenud taimed, võid minna loomadele.\nLaps kuue peaksid teadma mõned linnud, kes ei lenda talveks lõunasse. Sel juhul tuleb nimetatakse põhjus linnud jäävad nende emakeeles maad.\nSee on kasulik rääkida lastele umbes metsloomad, millised erinevused neid eemal lemmikloomad.\nKuidas aidata oma last saada valmis kooli?\nEi ole midagi valesti, kui teie laps midagi ei suuda. Iga lapsevanem peaks aitama lapsel ületada raskused, mis tekivad ettevalmistus kooliks. See on põhjus, miks paljud eksperdid soovitavad vanematel sõltumatult tegeleda tuleviku koolipoiss.\nÕpetada lapsele tähestikku ei ole kõige lihtsam ülesanne, mis oleksid seisab vanemad. Õppida tähestikku vaja tähestik lastele 6 aastat. Edu on näha ühe nädala pärast. Kuigi seal on lapsed, kes on väga kiiresti õppida tähestikku.\nSelleks, et olla edukas oma õpinguid oli tagatud, vanemad on vaja teha lihtne programm. Programm peab sisaldama teemasid nagu matemaatika, lugemine, Kirja.\nEnne kui õpetada lapsele puhastada kirjalikult, siis tuleb poodi külastada ja osta retsept 6 aastat vana lastele. Algul beebi konks ja tähed hüpata, kui ta on ikka raske hoida käes pliiatsit. Aja jooksul käekiri muutub ilusamaks ja kirjalik tekst loetav.\nKiiresti õpetada lapsele mäletavad erinevaid asju saab teha teste. Näiteks katse klassifitseerimiseks. Oma olemuselt seisneb selles, et laps tuleks kutsuda seas sõnad leitud tarbetu ja selgitada, miks see ei ole asjakohane teiste sõnadega.\nTeine huvitav test on tõend proovi. Tekst ei ole lühem kui 400 tähemärki on leida laps, mitu korda teeb seda või seda kirja. Hea tulemus loetakse ainult 5 vigu.\nValik harivaid mänge kuue aastane laps\nOn vaja meeles pidada, et lapse aju töötab põhimõttel käsna. See võib koheselt mäleta nii positiivseid kui ka negatiivseid teavet. Enne lubate oma lapse, et alustada mängu, on vaja hoolikalt uurida. See on vajalik, et kontrollida, et rakendus ei olnud julmust ja teave mõjutab psüühika. Puzzle Mängud lastele 6-aastastel peaks olema arusaadav ja lõbus.\nVäljaõppeprogrammid konto aitab teie laps saada valmis kooli, nimelt arendada matemaatilisi võime. Võita matemaatilise mängu ainult juhul, õigesti lahendada lihtne probleem.\nTaotluse aim või koostamise sõnade aitab laiendada oma sõnavara. See on kõige parem alustada mängu pärast tähestik lastele 6 aastat vana on täielikult õppinud.\nRakendused juhtida aitab tulevikus üliõpilane treenida mälu, samuti parandada taju.\nOn loomist laste mängud töötavad suure hulga spetsialiste, kes peavad teadma, psühholoogia noori. Enne paned taotluse võrgu spetsialistid põhjalikult testida vigu.\nMängude ajal õpivad lapsed oskusi, ei märganud, et nad õpivad, ja mitte ainult mäng.\nÄra unusta, et aeg, käitumist arvuti peaks olema piiratud, kuna on võimalik rikkuda lapse nägemine.\nOluline on, et laps mängis koos oma kaaslastega ja lihvitud oma oskusi reaalses maailmas.\nEt teha kindlaks, kas laps on hea visuaalne mälu, on vaja läbi viia spetsiaalne test. Need töökohad on lastele 6 aastat on üsna lihtne. Laps vajab, et näidata 10 erinevat pilti. Iga pilt, saate otsida 6 sekundit. Pärast vaatamise kõik pildid, tulevikus peab üliõpilane nimetada asju, mida nad nägid.\nKui laps on nn üle 8 pilti, see on hea tulemus. Keskmine tulemus peetakse 5-7 arvasid pilte. Vähem kui 5 pilte vaadelda kui rike.\nPaar päeva hiljem nägemismälu parandab ja laps on lihtsam meeles pidada pilte.\nAreng kuulmis mälu\nTähtis piisavalt, et laps on arenenud mitte ainult visuaalne mälu, vaid ka kuulmis. Laste haridus 6-aastastel on kiirem, kui te treeningut korrata mitu korda päevas.\nPeate valima 10 lihtsaid sõnu, mis ei ole liiga pikk ja lihtne meeles pidada. Arv võib sisaldada järgmisi sõnu: kuusk, kass, suvel, vend, prillid, tool, hobune, maja, lõvi, laud. Sõnad saab valida ja teised, vaid et nad on lihtsad, arusaadavad laps.\nAeglaselt lugemist need sõnad, mida vaja küsida lapse öelda, mida ta mäletas. See on parim korrata tööd vähemalt 5 korda, nii et nad on hästi hoiule mälu last.\nNorm on, et kui järgmisel üliõpilane esimesel proovida mäleta neli sõna. Kõik sõnad, ta on korrata pärast 4 kordust.\nNiisiis, mida peab teadma lapse 6 aastat? Esimene laps õppida pliiatsit käes hoida ja selgelt väljendada oma mõtteid. Kui laps ei tea, kuidas, ärge muretsege, sest saab teha jõupingutusi, et seda saavutada.\nEsiteks teha lihtsaid apletid, mis saab laps koolitus. Pea meeles, et ei võta liiga palju tuleviku õpilane, sest ainult see valmistab tõsist ajaviidet. Vahel uuringuid peaks võimaldama tal mängida või teha oma äri, samuti käivitada tänaval.\nEt hõlbustada õppimise protsessis õppetunde on kõige parem teha mänguliselt. Pärast lugemist artikkel, vanemad teavad, kuidas valmistada oma preschooler matkama esimese klassi.\nMõne kuu pärast koolituse, beebi on valmis kooli minema. Ta võib kergesti istuda klassis ja kuulata tähelepanelikult kõike õpetaja ütleb.