Tervislike töökohtade kampaaniad | Safety and health at work EU-OSHA\nTervislike töökohtade kampaaniad on meie peamine teadvustamisvahend. See on põhivahend, mille abil viime oma sõnumi kogu Euroopa töökohtadeni.\n2023–2025: ohutu ja tervislik töö digiajastul\n2023.–2025. aasta tervislike töökohtade kampaania teadvustab uute digitehnoloogiate mõju tööle ja töökohtadele ning seonduvaid tööohutuse ja töötervishoiu probleeme ja võimalusi. See on ka hea tava lahenduste vahetamise platvorm.\nKoos ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistikuga aastates 2021–2027 sätestatud tööga seotud surmajuhtumite nulleesmärgiga ning Euroopa digistrateegiaga on kampaania eesmärgid lisada tööohutus ja töötervishoid laiemasse ELi poliitikaarutellu ning hõlmata sooline mõõde ja suurenenud riskiga töötajate erirühmade vajadused.\nKampaanias on viis prioriteetset valdkonda:\nKõrgtehnoloogilised robotid ja tehisintellekt\nTöötajahaldus tehisintellekti abil\nKampaania põhineb peamiselt ülevaatel digitaliseerimisest ning tööohutusest ja töötervishoiust aastatel 2020–2022, selle tähelepanekutel ja materjalidel, samuti EU-OSHA uuringutel muudes valdkondades, näiteks tuleviku-uuringutel ning tööohutuse ja töötervishoiu eeskirjade järgimise ülevaatel.\nThe Aastate 2020–2022 kampaania keskendub tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevustele.\nLuu- ja lihaskonna vaevused on endiselt sagedaim tööga seotud terviseprobleem Euroopas.\nKehaasendi riskid, korduvliigutused ja väsitavad või valulikud asendid, raskuste tõstmine või teisaldamine – kõik need väga tavalised töökoha riskitegurid võivad põhjustada luu- ja lihaskonna vaevusi. Nende sagedust arvestades on selge, et nende ennetamise teavet on vaja levitada rohkem.\nKampaania annab probleemi põhjustest põhjaliku ülevaate. Kampaania eesmärk on levitada teemakohast kvaliteetteavet. Kampaania julgustab käsitlema probleemi terviklikult ning pakub praktilisi vahendeid ja lahendusi, mida saab kasutada töökoha tasandil.\nTööga seotud luu- ja lihaskonna vaevuste lisateave\nKokkupuude ohtlike ainetega on Euroopa töökohtadel palju sagedam kui arvata ning töötajate kaitseks nende ohtude eest tuleb teha rohkem. Aastate 2018–2019 kampaania „Tervislikud töökohad haldavad ohtlikke aineid“ eesmärk oli teadvustada ohtlikke aineid töökohal ja nende riske ning luua ennetav töökultuur, levitades kampaaniamaterjale ning korraldades edendamis- ja kaasamistegevusi. Kampaaniaga loodi ohtlike ainete tõhusa haldamise teadmusbaas, mis sisaldab olemasoleva õigus- ja poliitikaraamistiku teavet, hea tava lahendusi, töövahendeid ja abimaterjale ning tõhusa suhtlemise ja teavitamise ideid.\nKampaania eriüritused käsitlesid haavatavaid rühmi, ohtlike ainete asendamist ning kantserogeene ja tööga seotud vähktõbe, mis tekitab suurima osa surmavatest kutsehaigustest ELis. Kampaania ühe tulemusena jätkab EU-OSHA aktiivset tegutsemist kantserogeenide tegevuskavas (kantserogeenidega kokkupuute vähendamisele suunatud Euroopa tegevuskava).\nOhtlike ainete töökohal ohutu haldamise lisateave\nKampaania „Tervislikud töökohad sõltumata east“ edendas kestlikku töötamist – ohutuid ja tervislikke töötingimusi kogu eluea vältel. Euroopa töötajaskond vananeb ja pensioniiga tõuseb, mispärast on ohutud, tervislikud ja õiglased töötingimused üha tähtsamad. See võimaldab inimestel töötada kauem ja jääda pensionile tervena.\nKampaania rõhutas töötervishoiu ja tööohutuse juhtimise võimalusi vananeva tööjõu kontekstis ning julgustas vahetama teavet ja häid tavasid. Demograafilised muutused mõjutavad enamikku Euroopa töökohti. Ettevõtted ja organisatsioonid saavad kahjustavaid tagajärgi minimeerida ja tootlikkust suurendada töötamise kestlikkust tagavate meetmetega, mis muudavad töö kõigile ohutumaks ja tervislikumaks.\nVananemise ning töötervishoiu ja tööohutuse lisateave\n2014.–2015. aasta kampaania „Tervislikud töökohad – vähem stressi“\nHalb psühhosotsiaalne töökeskkond võib oluliselt kahjustada töötajate tervist.\nPsühhosotsiaalseid riske esineb igas töökohas, kuid neid saab isegi piiratud ressurssidega edukalt hinnata ja juhtida. Kampaania pakkus töötajatele ja tööandjatele tuge ja nõuandeid, kuidas hallata tööstressi ja juhtida psühhosotsiaalseid riske, ning edendas selleks praktiliste ja lihtsate vahendite kasutamist.\nTöökoha psühhosotsiaalsete riskide ja stressi lisateave\n2012.–2013. aasta kampaania „Ennetame riske üheskoos“\nAmeti 2012.–2013. aasta kampaania keskendus riskiennetusele. Lihtsamalt öeldes tähendab riskiennetus töökoha riskide juhtimist, et vähendada tööõnnetusi ja kutsehaigusi.\nLõplik vastutus riskide juhtimise eest on tööandjatel ja kõrgemal juhtkonnal, kuid nad saavad olla edukad ainult siis, kui osalevad ka töötajad.\nNeil põhjustel pöörati selles kampaanias erilist tähelepanu kõrgema juhtkonna ja omanike eeskujule koos töötajate aktiivse osalusega.\nKõrgema juhtkonna ja omanike eeskuju ning töötajate osaluse lisateave\n2010.–2011. aasta kampaania „Ohutu hooldus“\nHooldus on väga tavaline tegevus: peale hooldustöötajate mõjutab see kõigi tasandite töötajaid igal töökohal ja igas valdkonnas.\nKampaaniaga rõhutati ohutu hoolduse kui töötervishoiu ja tööohutuse hea tava keskse aspekti tähtsust.\nKuigi olukord oleneb valdkonnast (näiteks kasutatavate masinate liigist), tuvastas kampaania nõuetekohase hooldustöö üldpõhimõtted kõigis Euroopa töökohtades.\nTeadvustada hoolduse tähtsust töötajate ohutusele ja tervisele, hooldustööde riske ning nende ohutu tegemise vajadust.\nTeadvustada tööandjate õiguslikke ja muid kohustusi seoses ohutu hooldusega ning selle majanduspõhjendust.\nEdendada hoolduses töötervishoiu ja tööohutuse lihtsat ja liigendatud korraldust, mis põhineb asjakohasel riskihindamisel (viis põhireeglit).\nLõppeesmärk oli loomulikult vähendada nende inimeste arvu, kes praegu ja tulevikus saavad vigastada või haigestuvad ebapiisava hoolduse või selle puudumise tõttu.\n2008.–2009. aasta kampaania „Riskihindamine“\nRiskihindamine on töötervishoiu ja tööohutuse juhtimise alus.\nKampaania üldeesmärk oli edendada riskihindamise tervikkäsitlust, et aidata ettevõtetel süstemaatiliselt riske hinnata ja võtta hindamistulemuste põhjal meetmeid.\nTeadvustati riskihindamist kui tööandjate õiguslikku kohustust ja selgitati riskihindamise protsessi, mis ei ole tingimata keerukas, bürokraatlik või ainult ekspertidele. Toetati lihtsat etapilist käsitlust, mis konsulteerib töötajatega ja kaasab nad.\nKampaania tulemusena töötati välja ameti veebipõhine interaktiivne riskihindamisvahend (OiRA), mida võib pidada 21. sajandi lahenduseks töötervishoiu ja tööohutuse edendamisel mikro- ja väikeettevõtetes. OiRA projekt võib aidata tuhandeid ELi väikeettevõtteid lihtsa ja kulutõhusa riskihindamise korraldamisel.\nOiRA projekti veebileht\n2007.–2008. aasta kampaania „Tervislike töökohtade algatus“\nTervislike töökohtade algatuse eesmärk oli anda väikeste ja keskmiste ettevõtete juhtidele ja töötajatele lihtne juurdepääs teabele, kuidas muuta töökoht ohutumaks, tervislikumaks ja tootlikumaks.\nAlgatuses osalesid 12 ELi liikmesriiki – Bulgaaria, Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari – ning Türgi ja Horvaatia.\nKampaania sõnum väikestele ja keskmistele ettevõtetele oli järgmine: „Töötervishoid ja tööohutus läheb korda kõigile. Hea sinule. Hea äritegevusele.“\nMikro- ja väikeettevõtete töötervishoiu ja tööohutuse lisateave\n2007. aasta kampaania „Kergenda kandamit (luu- ja lihaskonna vaevused)“\nLihaseid, liigeseid, kõõluseid, sidemeid ja närve mõjutavad luu- ja lihaskonna vaevused on praktiliselt kõigis ELi liikmesriikides suurim töölt puudumise põhjus.\nKampaania eesmärk oli edendada selle probleemi tervikliku juhtimiskäsitlust, rõhutades, et tööandjad, töötajad ja valitsus peavad tegutsema luu- ja lihaskonna vaevuste vastu üheskoos.\nRõhutati kandami kergendamise põhimõtet, mis arvestab peale otsese füüsilise koormuse ka keskkonnategurite ja töötempo tekitatavat koormust organismile.\nRõhutati ka praeguste ja varasemate luu- ja lihaskonna vaevustega töötajate tööl püsimise, taastusravi ja tööle naasmise tähtsust.\n2006. aasta kampaania „Ohutu lähe – noored töötajad“\nKampaaniaga eesmärk oli tagada, et noorte tööelu algaks ohutult ja tervislikult.\nNoored on töökeskkonnas eriti haavatavad, sest sageli on nende töötervishoid ja tööohutus ebapiisav.\nPaljud noorte tööõnnetused ja terviseprobleemid on siiski ennetatavad. Noored on töötervishoiu ja tööohutuse teabele vastuvõtlikud ning kaitsevad end, kui teadvustavad võimalikke ohte.\nKampaania raames teadvustati noortele ja tööandjatele riske, peale ettevõtete ka koolides ja ülikoolides, et jõuda noorteni vara, et nad harjuksid riskiennetuskultuuriga.\nNoorte töötervishoiu ja tööohutuse teave\n2005. aasta kampaania „Peatage müra!“\nPeale ehitus- ja tööstussektori esineb mürarisk ka mujal. Müra võib olla probleemiks paljudes töökeskkondades tehastest farmideni ja kõnekeskustest kontserdisaalideni.\nKampaania keskendus töökoha müra piiramisele ning selle juhtlause oli „Müra tööl – selle hind võib olla rohkem kui ainult kuulmine“.\nMüraprobleemi lisateave: OSHwiki\n2004. aasta kampaania „Ehitame ohutult“\nEhitus on üks Euroopa suurimaid majandusvaldkondi.\nKahjuks on selle sektori töötervishoiu ja tööohutuse näitajad ühed halvimad ning peale suurte inimkannatuste on nende hind ettevõtjatele ja maksumaksjatele miljardeid eurosid aastas.\nKampaania eesmärk oli aidata ehitussektori kõigil sidusrühmadel kujundada ohutumat, tervislikumat ja tootlikumat töökeskkonda.\n2003. aasta kampaania „Ohtlikud ained – ettevaatust käsitsemisel!“\nKogu Euroopas puutuvad miljonid töötajad tööl kokku ohtlike ainetega. Kui kaasnevaid riske ei ohjata, võivad need kahjustada inimtervist mitmeti.\nTööandjad on Euroopa õigusaktide kohaselt kohustatud ohtlike ainete riske juhtima. Sellel teemal on tööandjate ja töötajate käsutuses väga palju materjale, kuid töötajate tervise kaitseks tuleb neid ka järgida.\nKampaania põhieesmärk oli teadvustada riske ning soodustada meetmete võtmist, et vähendada ohtlike ainete kasutamise terviseriske.\n2002. aasta kampaania „Töö ja stress“\nLiiga paljud töötajad kannatavad vaikides ja liiga paljud ettevõtjad ei mõista, kui palju kahjustab stress nende äritulemusi.\nKampaania keskendus tööstressi ennetamisele ja ohjamisele.\n2001. aasta kampaania „Edu on õnnetuse puudumine“\nIgal aastal hukkub Euroopa Liidus tööõnnetuste tagajärjel tuhandeid inimesi ning juhtub miljoneid selliseid tööõnnetusi, mille tõttu puudutakse töölt kauem kui kolm päeva.\nProbleem on eriti terav väikestes ja keskmistes ettevõtetes.\nTeema lisateave: OSHwiki\n2000. aasta kampaania „Ütle lahti luu- ja lihaskonna vaevustest!“\nLuu- ja lihaskonna vaevused on ühed sagedaimad kutsehaigused, mis mõjutavad miljoneid Euroopa töötajaid kõigis majandusvaldkondades ning lähevad tööandjatele maksma miljardeid eurosid.\nOlemasolevate tervishoiu- ja ohutuseeskirjade ning hea tava suuniste järgimisega saaks sellest probleemist suurt osa ennetada või vähendada.\nSee oli EU-OSHA esimene kampaania, mis keskendus tulemuslikule luu- ja lihaskonna vaevuste riskide juhtimisele.


Lendorava püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri–Riigi Teataja\nLendorava püsielupaikade kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri - sisukord\n§ 2 Lendorava püsielupaikade kaitse alla võtmine\nRT I, 21.12.2016, 35\nVastu võetud 14.07.2006 nr 52\nRTL 2006, 59, 1059\n20.12.2016 RT I, 21.12.2016, 31 31.12.2016\nMäärusega võetakse kaitse alla Vabariigi Valitsuse 20. mai 2004. a määruse nr 195 «I ja II kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine» § 4 lõike 2 punkti 17 kohaselt I kaitsekategooriasse kuuluva liigi lendorava (Pteromys volans) isendite väljaspool kaitsealasid ja hoiualasid asuvad elupaigad, mida tuleb kaitsta liigi soodsa seisundi tagamiseks.\n§ 2. Lendorava püsielupaikade kaitse alla võtmine\n(1) Ida-Viru maakonnas võetakse kaitse alla järgmised lendorava püsielupaigad:\n1) Adraku Avinurme vallas Adaraku ja Lepiksaare külas;\n2) Kõveriku Avinurme vallas Lepiksaare külas;\n[RT I, 21.12.2016, 31 - jõust. 31.12.2016]\n3) Tolmu Avinurme vallas Lepiksaare ja Kõrve külas;\n4) Paadenurme Avinurme vallas Paadenurme, Maetsma ja Kiissa külas;\n5) Lõpe Iisaku vallas Lõpe külas;\n6) Kuuse-Jaani Iisaku vallas Lõpe ja Taga-Roostoja külas;\n7) Kukemurrumetsa Lohusuu vallas Piilsi külas;\n8) Kivistiku Tudulinna vallas Tagajõe külas;\n9) Kellassaare Tudulinna vallas Kellassaare külas;\n10) Kruusoja Tudulinna vallas Peressaare külas;\n11) Pasuna Tudulinna vallas Peressaare ja Kiissa külas;\n12) Peressaare Tudulinna vallas Peressaare külas;\n13) Küüska Tudulinna vallas Peressaare külas;\n14) Kautvere Tudulinna vallas Oonurme külas;\n15) Oonurme Tudulinna vallas Oonurme külas;\n16) Jalastu Sonda vallas Nüri külas ja Lüganuse vallas Sirtsi külas;\n17) Jõemaa Mäetaguse vallas Metsküla külas;\n18) Jõemetsa Avinurme vallas Kõrve külas ja Lohusuu vallas Jõemetsa külas;\n19) Kaanisoo Sonda vallas Nüri külas;\n20) Koolma Lüganuse vallas Piilse ja Virunurme külas;\n21) Mihklimurru Tudulinna vallas Oonurme külas;\n22) Murru Tudulinna vallas Kellassaare külas;\n23) Muru Avinurme vallas Maetsma ja Kiissa külas;\n24) Mädamänniku Iisaku vallas Lõpe külas;\n25) Mäe Mäetaguse vallas Metsküla külas;\n26) Nissipõllu Mäetaguse vallas Metsküla külas;\n27) Nüri Sonda vallas Nüri külas;\n28) Ojadevahe Avinurme vallas Kiissa külas ja Tudulinna vallas Kellassaare külas;\n29) Pärnamäe Tudulinna vallas Peressaare, Oonurme ja Kellassaare külas;\n30) Põldemasaare Tudulinna vallas Oonurme külas;\n31) Roogendiku Tudulinna vallas Roostoja külas;\n32) Saarevälja Mäetaguse vallas Metsküla külas;\n33) Suuremurru Iisaku vallas Lõpe ja Tammetaguse külas;\n34) Võhkassaare Tudulinna vallas Oonurme külas ja Lüganuse vallas Koolma külas.\n(2) Lääne-Viru maakonnas võetakse kaitse alla järgmised lendorava püsielupaigad:\n1) Väljaotsa Vinni vallas Kaukvere külas;\n2) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 31 - jõust. 31.12.2016]\n3) Eigale Vinni vallas Kaukvere külas;\n4) Suigu Vinni vallas Suigu külas;\n5) Palasi Vinni vallas Palasi külas;\n6) Kõrma Rägavere vallas Kõrma külas;\n8) Linkaevu Väike-Maarja vallas Eipri külas;\n9) Aadumäe Laekvere vallas Paasvere külas;\n10) Kastevälja Rägavere vallas Viru-Kabala ja Uljaste külas;\n11) Matsi Rägavere vallas Uljaste külas;\n12) Miila Rägavere vallas Uljaste ja Miila külas;\n13) Udriku Vinni vallas Palasi külas;\n14) Uljaste-Liiva Rägavere vallas Uljaste külas.\n(21) Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kaukvere külas ja Ida-Viru maakonnas Tudulinna vallas Oonurme külas võetakse kaitse alla Kaukvere lendorava püsielupaik.\n(3) Lendorava püsielupaikade piirid on kantud kaartidele, mis on esitatud määruse lisas2.\n(1) Püsielupaikade maa-ala kuulub vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele sihtkaitsevööndisse ja piiranguvööndisse. Aadumäe ja Mihklimurru püsielupaiga maa-ala kuulub sihtkaitsevööndisse.\n5) telkimine ja rahvaürituse korraldamine;\n6) lõkke tegemine püsielupaiga valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas;\n7) sõidukiga sõitmine teedel ning jalgrattaga ka radadel. Sõidukiga sõitmine väljaspool teid on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitse-eeskirjaga lubatud töödel, püsielupaiga valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel ning püsielupaiga valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel;\n8) maastikusõiduki ja ujuvvahendiga sõitmine.\n(4) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 31 - jõust. 31.12.2016]\n(5) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 31 - jõust. 31.12.2016]\n(6) [Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 31 - jõust. 31.12.2016]\n(7) Püsielupaiga sihtkaitsevööndis on püsielupaiga valitseja nõusolekul lubatud:\n2) koosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile, sh kujundusraie ja muud lendorava elutingimuste säilitamiseks vajalikud tegevused;\n3) tee, tehnovõrgu rajatise või tootmisotstarbeta rajatise püstitamine püsielupaigas paikneva kinnistu või püsielupaiga tarbeks ja olemasolevate ehitiste hooldustööd.\n(8) Püsielupaiga piiranguvööndis on püsielupaiga valitseja nõusolekul lubatud:\n3) lageraie tingimusel, et lageraielangi pindala on kuni 0,5 hektarit ja laius kuni 30 meetrit ning kavandatavat lageraielanki ümbritseb vähemalt 60 meetri raadiuses metsamaal püsielupaiga piires puistu kõrgusega vähemalt 15 meetrit;\n4) rajatise, kaasa arvatud ajutise rajatise püstitamine.\n(9) Piiranguvööndis on raied lubatud 1. septembrist 15. märtsini, v.a valgustus- ja kujundusraie, millel ajaline piirang puudub.\n(10) Piiranguvööndis tuleb valik-, valgustus- ja harvendusraiel arvestada järgmisi tingimusi:\n1) lehtpuude osakaal puistu esimeses rindes ei tohi jääda alla 15%;\n2) kui haava osakaal puistus on alla 15%, tuleb säilitada kõik haavad ning kõik neid 10 meetri raadiuses ümbritsevad puud;\n3) kui haava osakaal puistus on üle 30%, siis tuleb kujundada segapuistu haava osakaaluga vähemalt 15%, kusjuures säilitada tuleb kõik üle 50 aasta vanused haavad ja õõnsustega haavad ning neid 10 meetri raadiuses ümbritsevad puud.\n[Kehtetu - RT I, 21.12.2016, 31 - jõust. 31.12.2016]\n3 Püsielupaigad, mis on loetletud määruse § 2 lõike 1 punktides 1, 2, 4–9 ja 11–13 ning sama paragrahvi lõike 2 punktides 4 ja 5, asuvad Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduses nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” nimetatud Natura 2000 võrgustiku aladel, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju linnu- ja loodusalade kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade kohta kehtivaid erisusi.\nMääruse seletuskirjaga saab tutvuda Keskkonnaministeeriumi veebilehel www.envir.ee.


MINEVIKUHETK | 18. september: Chrysopolise lahing koondas Roomas võimu taas ühe keisri kätte\nOhtuleht.ee, 18. september 2020 07:15\nConstantinus Suure kuju Yorki katedraali ees.Foto: Wikimedia Commons\n18. septembril 324. aastal võitlesid kaks Rooma keisrit Chrysopolises otsustavas lahingus võimu nimel. Nendeks olid Constantinus ja Licinius.\nEelnevalt valitsenud keiser Diocletianuse idee kohaselt jagunes võim alates 293. aastast nelja valitseja kätte – Roomas hakkas kehtima tetrarhia ehk nelikvõim. Siiski ei taganud see süsteem poliitilist ühtsust ega hoidnud ära sisesõdasid. Kui 306. aastal sai keisriks Constantinus, tekkisid süsteemi mõrad. Koos Valerius Liciniusega lõi Constantinus 312. aastal kuulsas Mulviuse silla lahingus keiser Maxentiust. Tänu Constantinuse ja tema liitlaste võidule, tunnistati kristlus Roomas lubatud usuks. Constantinus (läänes) ja Licinius (idas) valitsesid koos tosin aastat, ent nende vahel puhkes 324. aastal sõda.\nMINEVIKUHETK | 17. september: pentsik britt kuulutas end Ameerika Ühendriikide keisriks (1)\n324. aasta juulis sai Liciniuse merevägi Constantinuselt rängalt lüüa. Licinius evakueeris oma vägedega Bütsantsi ning käskis oma armee sinna tuua ka oma kaaskeisril Martinianusel. Pole aga selge, kas viimatinimetatud mees otsustavaks lahinguks kohale jõudis. Jõudu kogunud Conastantinuse vägi liikus vastasväele aina lähemale – kohtuti Chrysopolise lähedal. 18. septembril algas lahing, milles oli oma osa ka religioossel aspektil. Nimelt joonistas Licinius enda lahinguplaanidele paganlike jumalate kujutisi, kui Constantinus ilmus taas lahingusse talle Mulviuse sillal edu toonud kristliku lipu all. Ka Licinius tundis ristiusku kujutava standarti ees aukartust ning keelas oma sõduritel seda rünnata ning isegi vaadata.\nConstantinus võitis suure lahingu tugeva otserünnakuga. Antiikallikad väidavad, et hukkus 25 000-30 000 Liciniuse sõdurit. Umbes sama palju oma väest õnnestus kaotanud keisril hiljem Nikomedias taas kokku koguda. Siiski mõistis Licinius, et ta ei suuda Constantinusega enam võidelda ning palus talt armu. Kuna Licinius oli Constantinuse õemees, andis võidukas keiser talle andeks, ent lasi ta mõned kuud hiljem siiski hukata. Pärast Liciniuse hävitamist sai Constantinus Suurest Rooma impeeriumi ainus keiser. Ta rajas Bütsantsi uue keisririigi uue pealinna Konstantinoopoli ning valitses koos poegadega impeeriumi oma surmani 337. aastal.\nMINEVIKUHETK | 17. september: pentsik britt kuulutas end Ameerika Ühendriikide keisriks


Marko Matvere sai teenetemärgist teada otse-eetris: nalja teed? See tuleb üllatusena, mul ei ole teeneid - KROONIKA\nMarko Matvere sai teenetemärgist teada otse-eetris: nalja teed? See tuleb üllatusena, mul ei ole teeneid\n05.veebruar 2018 12:12\nTäna teatas president Kersti Kaljulaid tänavused teenetemedalite kavalerid, Valgetähe V klassi autasu pälvis teiste seas ka näitleja ja laulja Marko Matvere. Mees sai uudise teada täna hommikul "Vikerhommikus" intervjuud andes.\n"Ei ole kuulnud sellisest asjast. Sa nalja teed? Tohoh, ei oska kuidagi kommenteerida seda. See tuleb üllatusena, mul ei ole teeneid," sõnas Matvere naerdes.\nMatvere sõnas Õhtulehele, et autasu tuli talle rahvamuusika populariseerimise eest. "Ei tea, mis komisjon arvas või mõtles. Pensionile ma veel ei jää, tervis on ka korras."\nMatvere rääkis oma uuest kontserdilavastusest "Eesti pidu", mis on külluslik omariikluse tähistamine Estonia teatris. "Minu meelest tuleb tähistada Eesti Vabariik 100 suurelt, ei tohi närutada," rõhutas Matvere.\nMarko Matvere lõpetas lavakunstikateedri 1990. aastal, pärast seda asus ta tööle Tallinna Linnateatrisse. Ta on ansambli Väikeste Lõõtspillide Ühing solist, mänginud ka erinevates telesarjades ja filmides.\nMÄRKSÕNAD Eesti Eesti Vabariik 100 Kersti Kaljulaid Marko Matvere Tallinn


dirigent - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nEesti dirigent sõlmis esinduslepingu maailma tippagentuuriga\nKlassikalise muusika tipptalente esindav rahvusvaheline agentuur IMG Artists sõlmis esinduslepingu Eesti dirigendi Mihhail Gertsiga.\nRasmus Puur: Laulupidu korraldades jääb ego koju\n«Isamaalisi lugusid ei tohi esitada liiga tihti, sest muidu muutuvad need vastumeelseks ja tüütavaks tapeediks. Aga me ei tohi selliste laulude suhtes tuimaks ja ükskõikseks muutuda,» ütleb helilooja ja dirigent Rasmus Puur.\nStaar-dirigent: kõige intensiivsemad kontserdid on olnud Tallinnas\nTäna kell 19 astub Estonia kontserdisaalis publiku ette üks praeguse muusikamaailma suurimaid dirigente Jukka-Pekka Saraste, kes juhatab Saksamaa tipporkestrit WDR Sinfonieorchester Köln. Estonia kontserdisaalis kõlavad Dvořáki Tšellokontsert (soleerib Gautier Capuçon) ja Brahmsi Sümfoonia nr 3.\nPeeter Vähi: Neeme Järvi kuus erilist külge Neeme Järvi 80!\nOlen õnnelik, et saatus on mind kui heliloojat, plaadiprodutsenti ja festivali kunstilist juhti kokku viinud säärase geniaalse muusikuga nagu Neeme Järvi. Tundidepikkused arutelud sümfoonilisest muusikast ja muusikakultuurist laiemalt, maestroga koos muusika kuulamine, tehtud salvestiste analüüsimine, tulevaste võimalike plaadiprojektide kavandamine ning repertuaari valimine – see kõik pole minu jaoks töökohustus, vaid pigem otsekui parimast muusikaakadeemiast individuaalõppe korras saadav täiendkoolitus, mille eest olen mõistagi ääretult tänulik.\nTartu võmmid laulavad kui linnukesed Chorus Menticum panustab Jaani kiriku barokkoreli heaks 1\nJah, väike huumor on selles Chorus Menticumi nimes sees küll! «Nii peabki olema, sest me ei ole surmtõsised inimesed,» tunnistab politseikapten tenor Ottomar Virk.\nKoorijuhid Vaike Uibopuu, Tiia-Ester Loitme, Hirvo Surva ja Laine Randjärv ning tänavuse noorte laulupeo peadirigent Heli Jürgenson leidsid, et laulupidu on eeskätt eesti rahva pidu ning Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart ei peaks ütlema, milliseid laule laulupeol esitatakse.\nKoorijuhid: Kõlvart ei jaga maad ega ilma Lisatud tänavuse noorte laulupeo peadirigendi kommentaar! 9\nKoorijuhid Vaike Uibopuu, Tiia-Ester Loitme, Hirvo Surva ja Laine Randjärv (RE) ning tänavuse noorte laulupeo peadirigent Heli Jürgenson leidsid, et laulupidu on eeskätt eesti rahva pidu ja Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart ei peaks ütlema, milliseid laule laulupeol esitatakse.\nVideo! Veronika Portsmuth ja Ants Lusti on edukalt ühendanud väikelaste kasvatamise ja töö\nEmadepäeva eelõhtul vaatas TV3, kuidas kasvavad väikesed lapsed peres, kui vanemad ei võta laste sündides peaaegu hoogu maha, vaid jätkavad elu endises rütmis. Lähme külla väga tegusatele ja andekatele vanematele dirigent ja helilooja Veronika Portsmuthile ning multimees, brändistrateeg ja teenusedisainer Ants Lustile.\nAarne Saluveeri kaks nägu 1\nÜks Eesti tuntumaid ja armastatumaid koorijuhte, ka rahvusvaheliselt tunnustatud dirigent ja aktiivne ühiskonnategelane, Valgetähe V klassi teenetemärgi laureaat Aarne Saluveer (57) sattus äsja publiku ette hoopis teisest küljest. Valges kuues laulupeojuhist sai pahalane, kes tõmbas oma alluvad uue palgasüsteemiga lohku, ei taha juhina pidada dialoogi ning keeldub ametipostilt lahkumast.\nDirigent Paavo Järvi debüteerib selle aasta mais kuulsas La Scala ooperimajas. Järvi dirigeerib ooperit «Don Giovanni». Lisaks on ta mitmel kontserdil ka ooperimaja orkestri La Scala Orchestra ees.\nGalerii! Kira Skov ja Maria Faust panid jazz-muusika austajate hinged helisema\nReedel, 21. aprilli õhtul andsid Vaba Lava laval Jazzkaar 2017 avamise raames kontserdi Kira Skov ja Maria Faust.\nOsta ära: dirigent Veronika Portsmuth müüb oma presidendi vastuvõtu kleidi maha\nTäna ja homme kauplevad kõik, kellel riidekappi liiga palju asju kogunenud, Saku Suurhallis Buduaari turul.\nArvo Pärdi loomingu pöördepunkt\nEeloleval pühapäeval tähistatakse Estonia kontserdisaalis ühel kontserdil kolme tähtpäeva – armastatud viiuldaja Gidon Kremeri 70. sünnipäeva, tema loodud kammerorkestri Kremerata Baltica 20. tegevusaastat ning 40 aasta möödumist Arvo Pärdi tintinnabuli-stiili pöördepunktist ja tema instrumentaalmuusika keskse teose «Tabula rasa» legendaarsest esiettekandest.\nSoome segakoor tähistab Tallinnas Tormist lauldes oma 40. aastapäeva\nJyväskylä ülikooli segakoor «Musica» tähistab sel aastal oma 40. aastapäeva ning üks koorijuubeli suursündmustest toimub Tallinnas. Ettekandele tuleb ka koori auliikme ja kauase sõbra Veljo Tormise looming.\n10. märtsil tähistatakse Tartu Ülikoolis Eestist pärit kuulsaima loodusteadlase Karl Ernst von Baeri 225. sünniaastapäeva inglisekeelse konverentsi, embrüoloogile pühendatud ooperi esmaettekande ja teadlasega seotud oluliste esemete näitusega.\nJaan Ross: kuidas saaksid arstid oma töös muusikutelt ja kunstnikelt õppida?\nMuusikaga tegelemine polegi nii spetsiifiline nähtus, nagu see esmapilgul võib tunduda. Miks kirurgid võiks näiteks nukunäitlejatelt õppida ja muudest näidetest kirjutab akadeemik ja muusikateadlane Jaan Ross.\nEesti vabariigi aastapäeva kontserdi dirigendil on Türi taust\nAnni ja Tomi Rahula on lapseootel\nTuntud dirigent, kontsertmeister, klahvpillimängija ja muusikamänedžer Tomi Rahula ning tema abikaasa, jalgpallikohtunik Anni Rahula saavad suvel lapsevanemateks.\nNõukogude okupatsiooni eest 1944. aastal esmalt Saksamaale ning sealt 1949. aastal Kanadasse põgenenud Eesti koorielu ja laulupidude eestvedaja, helilooja, dirigent Roman Toi peab saja-aastase põlve Kanadas, Toronto lähistel Ehatare nime kandvast helges väärikatekodus.\nKoorimuusika aastapreemiad on jagatud\nEesti Kooriühing andis laupäeval, 21. jaanuaril Estonia kontserdisaalis välja koori- ja puhkpillimuusika aastapreemiad.\nPalju õnne! Dirigent Veronika Portsmuth sünnitas poja\nÕnnesoovid! Eile, 6. jaanuaril, sünnitas oma teise lapse dirigent Veronika Portsmuth.\nGalerii! Hennessy uusaastakontsert kodumaiste glamuursete kuulsuste saatel\nPühapäeva, 1.jaanuaril toimus Eesti Kontserdi ja Hennessy pidulik uusaastakontsert, kus lavale astusid Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Eesti Rahvusmeeskoor, solistid Kalle Randalu (klaver), Kristjan Randalu (klaver ning dirigent Risto Joost.\nNobeli banketil asendab Bob Dylanit rokkstaar Patti Smith\nRootsi akadeemia määras sel aastal kirjanduspreemia muusikule ja laulusõnade kirjutajale, legendaarsele Bob Dylanile, kuid kuulsus teatas, et ta ei osale Rootsis Stockholmis sellel sündmusel.\nNeeme Järvi jätkab ERSO juhi ja peadirigendina\nKuula: noorte eesti heliloojate muusika kosutab hinge\nNeljapäeval, 10. novembril toimub Tallinnas, Rootsi-Mihkli kirikus kell 20 hingedeaja kontsert «Üksinduse aeg».\nReedel, 7. oktoobril kõlab Estonia kontserdisaalis Mahleri üheksas, mis on helilooja viimane lõpetatud sümfoonia. Teost, mille ettekannet Gustav Mahler ise ei kuulnudki, juhatab ERSO peakülalisdirigent Olari Elts.\nVau! Maailma vingeim vilistaja suudab korraga omavahel kokku kõlama panna 2 nooti\nUskumatu, Mr. Wiles on mees, keda võib ilmselt nimetada maailma vingeimaks vilistajaks, sest mees suudab endast korraga välja lasta lausa kaks erinevat nooti.\nSA Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri juhatuse liige Kristjan Hallik ja Postimees Grupi turundusjuht Karin Golubev sõlmisid eile koostöölepingu.\nERSO ja Postimees allkirjastasid koostöölepingu\nSA Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri juhatuse liige Kristjan Hallik ja Postimees Grupi turundusjuht Karin Golubev sõlmisid täna koostöölepingu.\nDirigent Veronika Portsmuth ootab oma teist last!\nHelilooja ja koorijuht Veronika Portsmuth ning tema elukaaslane, agentuuri Creative Union juht, Ants Lusti tervitavad uuel aastal oma perre nende teist ühist last!\nDiletant taktikepiga ehk Minu esimesed käevibutused orkestri ees\nMöödunud nädalal sai alguse järjekordne Järvi akadeemia, kus lisaks puhkpilli- ja keelpillimängijatele lihvivad oma oskusi ka 24 noort dirigenti.\nLoe, miks Andres Mustonen arvab, et ta oskab kummituste keelt\nHortus Musicuse kunstiline juht Andres Mustonen ütleb «tere» asemel, et on loobunud heliplaate salvestamast, sest seda ei ole mitte kellelegi vaja. «Meil on nii palju erinevaid kanaleid, kust alla tõmmata, laadida ja osta ning kus kõik on olemas. Lisaks ei ole enam sellist asja, et sa lähed ja oled ühes maailmas korraga. Inimene tahab kogu aeg vaheldust ja vahetada. Kontsentreeritud olekut ei ole.»\nTõrva naised laulavad Pärnu kirikus missat\nNädalavahetusel on Pärnu linn koorilauljate päralt, sest teoks saab kümnes rahvusvaheline koorifestival. Valgamaalt osaleb festivalil Tõrva kammernaiskoor dirigent Maie Kalaga.\nLos Angeleses tuleb esiettekandele Arvo Pärdi uudisteos\nUSAs Los Angeleses tuleb täna maailma esiettekandele uus teos Arvo Pärdilt: «Greater Antiphons» keelpilliorkestrile. Dirigent Gustavo Dudameli juhatusel esitab teose Los Angelese filharmoonia orkester, kelle tellimusel teos valmis.\nAga miks me ei võiks rääkida Nargenfestivalist selle loomulikus keskkonnas – prooviruumis, merel, teel Naissaarele, saarel endal? Muidugi võime. Tõnu Kaljustega on lihtne asju ajada, sest ta ei ole reeglipärane mees. Et saarele? Miks mitte. Millal? See selgub, kui õige aeg käes. Milleks asjatult muretseda, küll hõivatud dirigent ja õppejõud, kes praegusel kevadisel ajal seotud ka eksamitega Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, selle aja leiab. Leiabki.


Kuidas saada kubernerilt andeks | permanentrevolution-journal.org\nKuidas saada kubernerilt andeks\nArmuandmine on andestuse seaduslik vorm, mis eemaldab kõik süüdimõistva kohtuotsusega seotud karistused ja karistused.  Näiteks kui saate armu, siis võite jällegi hääletada, žüriis olla või relva omada. Ameerika Ühendriikides otsite armu oma riigi kubernerilt, kui panite toime riikliku kuriteo. Teise võimalusena peaksite taotlema presidendilt armu, kui teid mõisteti föderaalses kuriteos süüdi.\nSaage aru, et armuandmine on valikuline. Sõltuvalt teie osariigist on armu andmiseks erinevad kõlblikkusnõuded. Isegi kui te nendele nõuetele vastate, ei tagata teile automaatselt armuandmist. Vabandused on valikulised. \nTuvastage erinevad armuandmisvõimalused. Armuavaldusi on palju erinevaid, mida mitte kõik riigid ei paku. Kõige tavalisemad armuandmised on: \nTäielik armuandmine. Täielik armuandmine vabastab teid täielikult süüdimõistvast otsusest ja sellega kaasnevatest tagajärgedest, näiteks hääleõiguse või relva omamise õiguse keelamine.\nOsaline armuandmine. Osaline armuandmine vabastab teid ainult mõnest karistusest või sellega kaasnevatest tagajärgedest. Näiteks võidakse teile anda tagasi hääleõigused, kuid mitte õigust omada relva.\nAbsoluutne armuandmine. Kuberner annab absoluutse armu ilma igasuguste keeldudeta. Armu andmiseks ei pea te midagi muud tegema.\nTingimuslik armuandmine. Siinkohal peate enne armu andmist täitma mõned tingimused. Lisaks on mõned armuandmised tingimuslikud. Näiteks kui panite toime mõne muu kuriteo, võetakse armu tagasi.\nKohtumine juristiga. Kuna armuandmist käsitlevad seadused on riigiti erinevad, peaksite kohtuma advokaadiga, kellel on kogemusi süüdimõistmise järgses leevendamises. Kogenud advokaat saab kuulata teie olukorda ja pakkuda teie olukorrale kohandatud nõuandeid. \nAdvokaadi leiate, tippides lemmikveebibrauserisse „süüdimõistmisjärgse õigusnõustaja” ja oma linna või maakonna. Kui te ei leia sobivat juristi, peaksite helistama oma riigi advokatuuri ja küsima suunamist.\nTeine võimalus on õigusabi organisatsioonid. Nad pakuvad madala sissetulekuga inimestele tasuta või soodsa hinnaga õigusabi. Teie lähedal oleva õigusabiorganisatsiooni leidmiseks külastage Legal Services Corporationi veebisaiti aadressil www.lsc.gov.\nArutage muid võimalikke süüdimõistmisjärgseid kergendusi. Te ei pruugi armu saada. Riigid pakuvad siiski teist tüüpi süüdimõistmise järgseid leevendusi. Näiteks võite saada eksituse. Lahkumisega ei pea te oma veendumusest teatama ühegi töökoha avalduse puhul.  Seevastu peaksite armu andmise korral ikkagi süüdimõistvast kohtuotsusest teatama.\nVäljaandmisega muudetakse teie karistusregistrit, eemaldades või vähendades teatavaid üleastumisi. Sõltuvalt sellest, millises riigis elate, võib avaldus kustutada süüdimõistva kohtuotsuse täielikult teie avalikust registrist (nt Michigan) või muuta teie registrit, et näidata süüdimõistva kohtuotsuse täitmata jätmist (nt Californias).  X Uurimisallikas\nUurige kommutatsiooni. Kommutatsioon on saadaval juhul, kui olete endiselt vanglas ja seetõttu ei saa te armu anda. Kommutatsioon asendab teie vana lause uuega, mis võib olla lühem. Kahjuks ei saa kommutatsioon teie kodanikuõigusi tagasi saada.  X Uurimisallikas\nProovige taastada kodanikuõigused. Mõni osariik pakub seda võimalust. Selle abil saate osa oma kodanikuõigustest taastada ka ilma armu andmata.  X Uurimisallikas Kui teie kodanikuõigused on taastatud, saate kandideerida, žüriisse kandideerida ja hääletada. Florida-sugune osariik ei võta teile siiski relva omamise õigust.\nLaske oma andmed pitseerida. Kui teie dokumendid on pitseeritud, eemaldatakse teatud dokumendid ja süüdimõistvad kohtuotsused avalikult. Kuid erinevalt laiendamisest pääseb suletud dokumendile siiski juurde mitte ainult tavaliste vahenditega.  X Uurimisallikas\nHankige süütuse tunnistus. Kui suudate tõestada, et olete tegelikult süütu ega oleks pidanud olema süüdi mõistetud kuriteos, siis peaksite proovima saada süütuse tunnistuse. See dokument tõestab, et olete süütu ja süüdimõistvat kohtuotsust poleks tohtinud kunagi juhtuda.\nUurige oma riigi abikõlblikkuse nõudeid. Peate esitama avalduse selle riigi kubernerile, kus teid süüdi mõisteti (isegi kui te ei ela enam seal). Tavaliselt nõuab enamik osariike enne kandideerimist, et te ootaksite mõnda aega. Näiteks Floridas peate pärast karistuse ja kõigi sellega kaasnevate tingimuste täitmist ootama 10 aastat.  Üldiselt hõlmavad muud nõuded, et te jääksite kuriteovabaks ja teil ei oleks tasumata trahve ega karistusi.  \nSaage aru kriteeriumidest, mida president kasutab. Isegi siis, kui pärast teie karistuse täitmist on möödunud piisavalt aega, võib kuberner armu anda. Vabandusi antakse tavaliselt siis, kui kuberner usub, et armuandmine on avalikkuse huvides. Sellest lähtuvalt vaatab kuberner mitmesuguseid tegureid:\nKõik positiivsed muudatused, mida olete oma elus teinud. Näiteks kas olete võtnud vastutuse kuriteo eest ja rehabiliteeritud.\nRikkumise tõsidus ja kui palju aega on möödunud. Mida rohkem aega on möödas ja mida vähem raske kuritegu, seda paremad on teie võimalused armu saada.\nTeie karjäärivõimalused, haridustase, üldkasuliku töö ja perekondlik olukord.\nTeie armuandmise põhjus. Peate olema võimalikult konkreetne. Näiteks võiksite kandideerida kontorisse või žüriisse.\nArmuandmise mõju ohvrile.\nHankige rakendus. Taotluse saamiseks pöörduge oma kuberneri büroo või riigi armu- / armuvalitsuse komisjoni poole. Nad saavad selle teile saata.\nTaotlusvormid võivad olla Internetis. Kontrollimiseks tippige otsingumootorisse oma olek ja armuandmine. Michigani osariik on teinud oma vormid kättesaadavaks aadressil http://www.michigan.gov/corrections/0,4551,7-119-9741_12798-230395--,00.html.\nCalifornias on kahte tüüpi armuandmisvõimalusi: rehabilitatsiooni tunnistused ja otsesed vabandused. Igal armuandmisviisil on erinevad nõuded. Vormid on saadaval Internetis.\nInformatsiooni koguma. Avalduse täitmiseks vajate teavet oma kriminaalajaloo kohta (nt kohtu nimi, karistuse määramise kuupäev, vangla / kriminaalhoolduse alguspäev jne). Samuti peaksite saama:\nIga süüdimõistva kohtuotsuse laadimisinstrument. See on süüdistus, teave või käsk koos kinnitava tõendiga.  X Uurimisallikas\nTeie karistusregistrid. Võtke ühendust kohtutega, kus teid süüdi mõisteti, ja küsige oma toimiku koopiat. Samuti saate seda teavet oma advokaadilt, kui see on lihtsam.\nTeie tööandja toetavad kirjad.  X Uurimisallikas Need aitavad näidata, et olete produktiivne ja töötate stabiilselt.\nTäitke taotlus. Vastake igale küsimusele täielikult, pakkudes kogu vajalikku teavet.  Võimalik, et peate lisama dokumendid ka manustena.\nOma avalduse osana peate esitama kuriteo kirjelduse. On ülioluline, et võtaksite kuriteo eest vastutuse. Kui proovite oma osalust minimeerida, hoiab armuandmiskogu seda teie vastu.\nKui olete lõpetanud, kontrollige rakendust uuesti, et veenduda, et olete kogu vajaliku teabe esitanud. Mittetäielikud taotlused tagastatakse.  X Michigani usaldusväärne allikariik Michigani osariigi ametlik veebisait Mine allika juurde\nKüsige märkide viiteid. Peaaegu kõik riiklikud armuandmisnõukogud soovivad, et taotlejad esitaksid märkide viited. Taotlus peaks sisaldama teavet selle kohta, kui palju viiteid on vaja, ja ka selle kohta, kes saab märkide viite esitada.\nOsariikidel võib teie viidete esitamiseks olla ka spetsiaalne vorm.  X Usaldusväärne allikas USA justiitsministeerium USA justiitsministeeriumi ametlik veebisait Mine allika juurde\nEsitage avaldus. Oma dokumentide jaoks peaksite säilitama oma taotluse koopia ja kõigi lisadokumentide originaalid. Saatke täidetud avaldus riigi esitatud aadressile.\nMõnes osariigis ei pea te taotlustasu maksma.  X Uurimisallikas Kui teie riik nõuab lõivu, küsige tasust loobumise kohta, kui te ei saa seda maksta.\nOota vastust. Riik vaatab teie avalduse pärast selle saamist läbi. Tavaliselt võtab riik kuriteoohvritega ühendust riigiprokuratuuri või muude ametitega.  Neil teistel osapooltel on võimalus vastata teie armuandmisavaldusele.\nKuna teie presidendil on vabadus armu anda, kas armu anda või mitte, siis tõenäoliselt ei saa te oma avalduse menetlemise teatist.  X Uurimisallikas Kui aga riik soovib, et ilmuksite armu- või armuandmiskogu ette, teavitatakse teid sellest.\nSamuti tuleks teile teatada, kui teile antakse armu.\nValmistage oma materjalid üle. Võtke välja oma taotluse koopia ja vaadake see üle. Pöörake erilist tähelepanu kuriteo kirjeldusele ja armu andmise põhjusele. Vaadake üle ka kõik täiendavad dokumendid, näiteks tööandja kirjad või märkide viited.\nTehke kõigist dokumentidest koopiad ja olge valmis viima need kohtuistungile.\nKoostage avaldus. Kohtuistungil võib teil olla võimalus esitada lühike avaldus.  Peaksite olema valmis selle igaks juhuks valmistama. Veenduge, et teie avaldus hõlmaks järgmist:\nEt mõistate oma kuriteo tõsidust ja et võtate endale vastutuse. Näidake oma tegude eest kindlasti kahetsust.\nEt olete oma elu ümber pööranud. Selgitage, kui tähendusrikas on teie töö, kogukonna kaasamine ja usk.\nPõhjused, miks soovite armu anda. Näiteks soovite tunda end täieõigusliku kodanikuna, kes saab osaleda hääletamisel ja žürii teenimisel.\nKandke sobivaid riideid. Peaksite kuulmise jaoks riietuma kõige ametlikumas riietuses, mis teile kuulub. Mehed peaksid kandma kleidisärgi ja lipsuga ülikonda. Minimaalselt peaksite khakisid kandma kleidisärgi ja lipsuga.\nNaised peaksid kandma täisülikonda (seelik või püksid), kleitpüksid ja pluusi või konservatiivset kleiti.  X Uurimisallikas\nVeenduge, et riided sobivad hästi ja pole provokatiivsed. Valige konservatiivsed tumedad värvid (must, tumesinine, pruun). Samuti katke oma tätoveeringud kindlasti meigiga ja piirduge ehetega abielusõrmuse ja kellaga.\nOsalege kohtuistungil. Võite ilmuda kohtuniku ette või armu- ja armukogu ette. Saabub varakult ja on valmis küsimustele vastama. \nSamuti peaksite olema emotsionaalselt valmis nägema oma kuriteo ohvreid koos nende peredega. Kohal on ka prokurör (või keegi kontorist). Ohvrid võivad edastada avaldused kohtunikule või armuandmiskomisjonile.  X Uurimisallikas\nVastake kõigile küsimustele. Eeldatakse, et kohtunik või juhatuse liikmed küsivad palju küsimusi kuriteo, teie rolli kohta selles ja teie elust pärast vanglast vabanemist.  Vastake alati ausalt. Pardoni juhatus pöörab suurt tähelepanu sellele, kui siiras te olete.\nPöörake inimestele alati härra või proua. Samuti keskenduge kogu kuulmise ajal rahulikuks jäämisele.  X Uurimisallikas\nVõib juhtuda, et tunnistajad annavad teie nimel tunnistusi.  X Uurimisallikas Näiteks võiksite küsida märkide külastamise kohta märkidelt.\nVõtke otsus vastu. Pärast teie ärakuulamist edastab Clemency Board kubernerile soovituse. Seejärel teeb kuberner teie armu andmise otsuse. Vahetult pärast otsuse vastuvõtmist tuleks teiega ühendust võtta. \nKui soovite armu anda, peaksite kindlasti advokaadi palkama. Vabandusi antakse nii harva, et vajate kaaluka juhtumi esitamiseks juristi.\nKuidas toimida väljapressimisegaKuidas teha kindlaks, kas keegi on lapse molesteroolVigastustasude esitamineKuidas esitada ahistamistasu?Kuidas saada väärteoks vähendatud karistusKuidas saada kontaktivaba tellimus?Kuidas vajutada rünnakutasudeleKuidas tõestada, et olete süütu, kui teid on kuriteos süüdistatudKuidas toime tulla laste väärkohtlemise väidetegaKuidas kirjutada kohtunikule kiri enne karistuse kandmistKuidas kirjutada vabanduskirja


Oulu imikusurmade arutelu kohtus kestab neli päeva - Maailm - Postimees.ee\nOulu imikusurmade arutelu kohtus kestab neli päeva\n8. detsember 2014, 15:45\nOulus asuv kortermaja, mille keldrist leiti viie imiku surnukehad.\nSoomes Oulu ringkonnakohtus algas täna viie imiku surmade asjaolude arutelu, uurijad kahtlustavad laste mõrvades nende 35-aastast ema.\nNaine rääkis rasedustest, kodus toimunud sünnitustest ja sünnitustele järgnenud sündmustest. Ta rääkis, et suure trauma põhjustas praeguseks teismeliseikka jõudnud poja sündimine, vahendas MTV.\n«Sünnitus oli väga valuline, ma ei suutnud telefoni võtta ja abi paluda. Laps sündis vannitoa põrandal ja tema isa saabus peagi kohale. Läksime siis Oulu ülikooli haiglasse, kus mulle teraapiat ei pakutud.»\nPolitsei andmetel sünnitas naine viis last ajavahemiku 2005-2013. Nende hulgas oli nii tüdrukuid kui poisse. Vastsündinute surnukehad leiti juunis ühe kortermaja keldrist.\nNaine on vahi all alates juuni algusest.\nSoomlanna rääkis, et kui ta 2005. aastal rasedaks jäi, siis oli tema elukorraldus täiesti segi. Teda oli koos pojaga korterist välja tõstetud, võlad olid suured ja tal oli vägivaldne meessõber.\nTa selgitas, et sünnitus toimus mais 2005. «Ühel hetkel mõistsin, et sünnitusprotsess algas ja ma sattusin täielikult paanikasse. Mõtlesin helistada abi järele hiljem, nagu tegin ka esimese poja sündides. Kui beebi sündis, oli see lõtv, väike ja sinine.»\nTa kinnitas, et laps oli elutu. «Olin hüsteeriline, kurb ja hirmunud. Mulle oli kinnistunud pähe, et ma ei tohi kuhugi helistada. Kartsin enda ja oma poja pärast.»\nNaine kinnitas kohtus, et kõik viis last sündisid elutuna ja ta ei söandanud abi paluda.\nKohus tahtis teada, miks ta varjas rasedusi, sünnitusi ja sünnitustelöe järgnenud sündmusi.\nKohtuprotsess Oulu ringkonnakohtus kestab neli päeva: sel nädalal esmaspäevast kolmapäevani ja järgmisel nädalal veel ühel päeval.\nTäna viibib kohtusaalis naise endine abikaasa, vahendas Ilta-Sanomate võrguväljaanne. Mees ei soovinud tunnistajana sõna võtta ja tal lubati saalist lahkuda, kui kohtuprotsessi ajal kasutatakse eeluurimismaterjalides olevat tunnistust. Meest küsitleti juunis tõlgi vahendusel.\nProkurör rääkis, et DNA analüüside järgi tehti kindlaks, et naise viimane abikaasa oli kolme surnud beebi isa.\nEndisele abikaasale teatati, et kostja poolelt on palutud psühhiaatrilise uuringu läbiviimist. Soomes võtab see aega kaks kuni neli kuud. Pärast langetab kohus kriminaalasjas lõpliku otsuse.


Kõik peab ilus olema. Tipus tuleb naeratada - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Kõik peab ilus olema. Tipus tuleb naeratada - Go Traveli reisikirjad\n22. märts 2017, GO Reisiajakiri 65\nKõik peab ilus olema. Tipus tuleb naeratada\n"Somonile tahaks ronida. Kolm korda oleme tahtnud, ühel korral proovinud. Korženevskajale tahtsime üks kord, sai topelt. Kas ma olen rahul? Ikka olen! Aga südames ei ole. "Teise koha" tunne on." Üllar: "Ma ei jaksa!" Tiina: "Jaksad küll!" 18. august 2015, Korženevskaja tipupäeval.\n2013. aasta. Esimest korda olen grupijuhina Tadžikistanis, Moskvina baaslaagris. Ühele poole jääb Qullai Ismoili Somoni (7495 m), endine Kommunismi mäetipp, teisele poole Korženevskaja mäetipp (7105 m). Keskendume ühele mäele, Somonile. Korženevskaja jätsime kõrvale, tahtsime kõrgemat. Tippu me ei jõudnud. Suure lumesaju tõttu ei suutnud ükski inimene tollel aastal Somoni tippu tõusta.\n2014. aasta. Teist korda grupiga Moskvina baaslaagris. Kodus tegin plaani: alustame Korženevskajaga, edasi tunde järgi. Plaan lagunes enne algust. Teel Dušanbest Džirgitali − sealt lennatakse helikopteriga baaslaagrisse − juhtub meiega õnnetus. Ekspeditsiooni mikrobuss, mis veab meie gruppi, kaldub vastassuunavööndisse ja teeb liiklusavarii. Oleme nagu peksa saanud koerad – sinikaid täis, lonkame, varbad ja sõrmed on paistes, Tiinal (Üllari abikaasa ja ronimispartner − toim.) jalg veritseb ja röntgen näitab roides mõra. Arst käsib Tiinal viisteist päeva puhata, raskusi kanda ei tohi. Kauplen puhkuseks kümme päeva. Saame haiglast kaasa kotitäie salve, süstlaid ja antibiootikume. Õpin süstimise selgeks.\nDžirgitalis ootame kaheksa päeva helikopterit. Baaslaagris (4200 m) kohaneme kaks päeva uue kõrgusega. Kümme päeva on täis, Somoni aeg on läinud, üks pinge on maas. Otsustame grupiga, et „oleme terved“. Kogu jõu suuname Korženevskajale.\n18. augustil olen grupijuhina õnnelik, kõik on tipus, kõik on terved. Ain Rästa, Kaupo Tiislär, Meelis Luukas, Tiina ja mina ise. Ainult iseendaga ei ole rahul. Oleksin tahtnud tipupäeval tugevam olla. Meenub Muztagata (7509 m). Laskusime Tiinaga tipust valele rajale. See oli 2400 meetrit laskumist võõrasse laagrisse, mäe teisele nõlvale. Olime tugevad, muud varianti ei olnud. Nüüd küsin endalt − kas saaks ronida stiilselt ja puhtalt, ilma kangelaslikkuseta, et ma lõpuks rahule jääksin?\nTiina: Korženevskaja oli mu neljas seitsmetuhandeline. Pärast seda mäge tundsin ennast mägironijana.\nLenini tipp (7134 m) ei olnud raske.\nMuztagatal (7509 m) oli kõige raskem tipust tagasitee. Eksisime laskumisel rajaga. Tuli pikk laskumine valesse baaslaagrisse, siis minek õigesse baaslaagrisse, uuesti tõus I laagrisse asjade järele ja laskumine baaslaagrisse tagasi. Alles nüüd oli tipp tehtud.\nKoskulak (7028 m) Hiinas. Olime mäel ainuke grupp ja tegime kõik ise – otsisime rada ja kinnitasime tugiköisi. Koskulak oli nagu „meie mägi“.\n2016. aasta. Kolmas kord Tadžikistanis, Moskvina baaslaagris. Oleme esimest korda Tiinaga kahekesi. Gruppi ei ole, õiget tunnet ei ole. Koostame kaks plaani. Esimene: aklimatiseerume Korženevskajal kuni viimase laagrini 6400 meetri kõrgusel, pärast seda Somonile. Teine plaan: alguses Korženevskaja, pärast vaatame. Alustame esimese plaaniga. Teisel aklimatiseerumise tõusul mõtlen ringi.\nJäägu või ainult Korženevskaja, peaasi, et oleks ilusasti tehtud. Tiinaga peab kokku leppima. Oleme alati leppinud.\n5. augustil oleme teist korda Korženevskaja tipus. Järgmisel õhtul jõuame baaslaagrisse. Läheme sööklasse. Plaksutatakse. Joome kompotti. Meil on soolapekki, aga seda ei tohi võtta. Pekki läheb Somonil vaja. Kahekesi Somonile − see oleks vägev ja „kangelaslik“. Isegi kui ma usuksin, õnneks ei uskunud, et olen Somoni jaoks piisavalt hea, siis − see riskimine ei ole õige. See oleks kõike seda, mida ma ei taha. „Ei“ on nii konkreetne, et me ei lähe isegi tülli. Lõikan peki lahti.\nTiina: Teist korda Korženevskajal. Viies kord seitsmetuhandelisel.\nHinges on Elbrus (läänetipp 5642 m, idatipp 5621 m). Alustasin sellega. See on minu õnnelik mägi. Olen seal käinud neli korda ja teinud kuus tippu.\nOlen tulemusele keskendunud. Teen trenni ebamugavas riietuses ja vanade saabastega. Nii harjun.\nSomonile me ei läinud. Kõik lõppes liiga äkki. Olen Üllari otsusega nõus. Grupiliikmete ja grupijuhiga on mul alati vedanud.\nKõik peab ilus olema. Tipus tuleb naeratada.\nMulle meeldib see tunne, see hetk, kui jõuan Eestisse. Tagasi koju.\nKaks aastat järjest Korženevskajal võimaldab teha juba mingeid üldistusi ja võrdlusi.\nKorženevskaja ja Somoni ühine baaslaager Moskvina välul, 4200 meetri kõrgusel, alustab tööd juuli teises pooles. Kahe-kolme päeva jooksul toob helikopter umbes 150 mägironijat baaslaagrisse. Ainult mõni üksik grupp võtab ette raske nädalase jalgsimatka baaslaagrisse.\nParim aeg Korženevskaja tipuks on augusti esimene pool. Aklimatiseerumise ajal, juuli teisel poolel, on ilm kõrgel mäe peal veel külm. Õnneks sellel külmal ajal 6000 meetrist kõrgemale tõusma ei pea. Juba paar nädalat hiljem on soojem, kuid lumesillad raja peal on muutunud pehmemaks ja praod laiemaks, mis teeb tõusu ohtlikumaks. Mägironijad loodavad, et lund ei sajaks. Aga sajab. Mõnikord mitu päeva järjest. Räägitakse, et ilmad ei ole enam nii pikalt stabiilsed nagu vanasti. „Pragusid ei näe,“ ütles Korženevskajal kolmandast laagrist teise üksinda laskunud mees, kes prakku kukkus.\nKorženevskaja mäe peal on neli laagrit. Lisaks on veel üks, mida enam ei kasutata. See on 5800 meetri kõrgusel, venekeelse nimega Parus (’puri’). Ja veel üks, mida kasutatakse harva. See asub esimesest laagrist paarsada meetrit kõrgemal, 5300 meetri kõrgusel. Sellel laagril oma nime ei olegi. Mõnikord öeldakse „1a“, mõnikord „kõrgem esimene laager“. Mäe peal käiakse aklimatiseerumas tavaliselt kaks korda. See on piisav, et harjuda kõrgusega ja tutvuda laagrikohtadega. 6300–6400 meetri kõrgusel asub viimane laager. Sinna minnakse alles tiputõusu ajaks. Teise aklimatiseerumiskäigu lõpuks, enne laskumist, peab tõusuplaan paigas olema – mis laagrini ja kui kõrgele soovitakse baaslaagrist tipuüritusele minnes esimesel päeval tõusta. Sinna laagrisse püstitatakse aklimatiseerumislaskumisel telk ja jäetakse osa varustust.\nLaager 1 (5100 m) asub moreeni peal, telgikohti on palju, vesi on olemas. Esimesel aklimatiseerumise tõusul ööbitakse siin.\nLaager 1a (5300 m) on moreeni peal, telgikohti jagub, vesi on olemas. Laagrit kasutavad vähesed. Siia jõudmiseks on vaja tõusta liustikukeelest üles, tavaliselt on pandud mõned tugiköied. Tuleb läbida pragude piirkond ja hoida vasakule kaljude poole. Siia võiks teha laagri teiselt aklimatiseerumiselt laskudes ja panna telgi. Tipuüritusele minnes oleks siis laager juba olemas ega pea varustust alt üles tassima. Näitlik tiputõusu plaan võiks olla selline: ööbimised laagrites 1a, 3 ja 4. Ajavõit oleks üks päev. Baaslaagrist tippu ja tagasi on siis kokku viis päeva. Samas peab grupp olema tugev.\nLaager 2 (5600 m) asub lume peal, ruumi on palju. Siit algavad tugiköied.\nLaager Parus (5800 m) jäi meist 2015. ja 2016. aastal kasutamata. Sinna ei viinud ka ühtegi rada. Laager asub väga kitsal lumeribal kaljuseina vastas. Laager asus otse jalamilõhe serval, st liustik on kalju küljest lahti tulnud ja moodustab kalju ja liustiku vahel prao. Telgikohti on vähe. Kui telgile kohta ei ole, läheb keeruliseks.\nLaagrisse 3 (6000 m ja 6100 m) viis 2015. aastal rada 6000 meetri laagrisse. Siia mahub 7–8 telki. 2016. aastal viis rada 6100 meetri kõrgusele lumeharja peale. Sinna oli kaevatud kolm kohta. Ootasime, kuni üks mägironija oma telgi kokkupanemise lõpetas ja saime selle koha endale. Vajaduse korral oleksime saanud laskuda ka 6000 meetri peale ööbima.\nLaager 4 (6300 või 6400 m) – kuidas keegi nimetab. 6300 laagri tunneb selle järgi ära, et järsem ronimine on lõppenud ja see on esimene sile plats. Järgmise künka peal 6400 meetri kõrgusel on ruumi piisavalt. Madalamalt vaadates ei ole ülemise laagri telke näha. Enamasti kujuneb laagriks see kõrgus, kuhu esimesed oma telgid on püsti pannud. Inimesed hoiavad ikka kokku.\nAklimatiseerumise „eksperiment” näitas, et Korženevskaja tippu on võimalik tõusta ka siis, kui aklimatiseerumise ajal on ainult üks ööbimine 5600 meetri kõrgusel ja kõrgemal ei ole käidud. Suurema grupi puhul, kui inimeste aklimatiseerumise kiirus on erinev, ei tasu sellega riskida. Tipupäeval tasub võtta kaasa paarkümmend meetrit köit. Isegi siis, kui giidid ütlevad, et eriti ei ole vaja.\n2016. aastal oli baaslaagri tööajaks planeeritud 18. juuli kuni 30. august. Nendele, kes tahtsid varem ära minna, oli ainult üks ametlik äralendamispäev, 16. august. Augusti teisel nädalal hakkasid ilmad järjekindlalt halvemaks muutuma. Helikopter telliti 14. augustiks − algas inimeste väljavedu. 16. augustil toimus viimane lend. Hooaeg oli lõppenud.\nTiina: Peame rohkem õnnelikud olema. Saime oma naeratuse kätte.\nTekst: Üllar Põld, Tiina Tamm\nFotod: Kaupo Tiislär, Üllar Põld


Põlva orienteerumise hing sai teenetemärgi - Lõuna-Eesti Postimees\nPõlva orienteerumise hing sai teenetemärgi\nOK Põlva Kobras eestvedaja Nikolai Järveoja sai teenetemärgi.\nTeenetemärgi kandidaate oli sel aastal mitu. Järveoja puhul sai otsustavaks tema tegevuse laiahaardelisus -- eelkõige aga tema ettevõtlikkus ja julgus tuua Eestisse rahvusvahelisi orienteerumise suurvõistlusi koolinoorte MMist 1995. aastal kuni juunioride (2003), üliõpilaste (2008) ning eelmisel aastal lausa täiskasvanute maailmameistrivõistlusteni välja. Mainimata ei saa jätta ka tema rolli kohaliku orienteerumiselu edendamisel nii Põlvas kui laiemalt Lõuna-Eestis ja edukat treeneritööd Põlva spordikoolis.\nKolla, nagu kõik orienteerujad teda kutsuvad, on olnud aastaid orienteerumisliidu juhatuse liige, ta on jätkuvalt treenerite nõukogu liige, populaarsete Põlvamaa orienteerumispäevakute eestvedaja, paljude orienteerumiskaartide autor, OK Põlva Kobrase hing. Vähe sellest, ka tippsportlasena oli ta mitmekülgne, võites medaleid nii orienteerumisjooksus kui suusaorienteerumises. Edukat karjääri meenutavad Kolla auhinnakapis muu hulgas 41 medalit Eesti meistrivõistlustelt ning 15 medalit endise Nõukogude Liidu esivõistlustelt.\nOrienteerumisliidu teenetemärki antakse välja 2017. aastast. Sellega tunnustatakse isikuid, kellel on väärilisi teeneid liidu eesmärkide elluviimisel või tähelepanuväärseid saavutusi orienteerumisspordi arendamisel Eestis ja mujal maailmas.\nEelmisel aastal anti välja erandlikult neli teenetemärki. Esimene kingiti Eesti spordimuuseumile ja pühendati kõigile meie seast lahkunud orienteerumisspordi edendajatele. Järgmised kolm teenetemärki pälvisid Arne Kivistik, Heino Mardiste ja Tõnu Raid.\nValmis film müstilisest retkest Setumaale Loe artiklit\nPõlva õpetaja valiti tagasi juhatusse Loe artiklit\nPangajuht valmistub end Otepääl proovile panema Loe artiklit


Klaveriloomad. Elu muusikas - 14.04.2018 - Haapsalu kultuurikeskus - Piletilevi.ee\nVali teine sündmus sarjast Klaveriloomad. Elu muusikas - R 6.4.2018 12:00 - Kuressaare Kultuurikeskus Klaveriloomad. Elu muusikas - L 7.4.2018 12:00 - Pärimusmuusika ait, Viljandi Klaveriloomad. Elu muusikas - P 8.4.2018 12:00 - Mooste mõis Klaveriloomad. Elu muusikas - T 10.4.2018 12:00 - PÄRNU TEATER ENDLA Klaveriloomad. Elu muusikas - R 13.4.2018 12:00 - Haljala rahvamaja Klaveriloomad. Elu muusikas - P 15.4.2018 12:00 - Türi Kultuurikeskus Klaveriloomad. Elu muusikas - K 18.4.2018 12:00 - Jõhvi Kontserdimaja Klaveriloomad. Elu muusikas - N 19.4.2018 12:00 - Salme Kultuurikeskus, Tallinn Klaveriloomad. Elu muusikas - N 19.4.2018 18:00 - Salme Kultuurikeskus, Tallinn Klaveriloomad. Elu muusikas - R 20.4.2018 12:00 - Eesti Rahva Muuseum, Tartu Klaveriloomad. Elu muusikas - R 20.4.2018 18:00 - Eesti Rahva Muuseum, Tartu


Priit Aaviku Ujumisblogi: TALLINNA MV SUUR EELVAADE JA ENNUSTUS: Kas tiitlikaitsjad võtavad taas oma?\nEsikolmiku favoriidid: Martin Liivamägi, Martin Allikvee, Cevin Siim, Martti Aljand, Karl Luht, Daniel Zaitsev\nKas Aljand suudab ennast läbi\nprobleemide esikolmikusse ujuda?\nHetkel tooksin meeste seas välja 6 favoriiti, kes võivad esikolmiku kohtadele ujuda. Stardis on eelmise aasta tiitlikaitsja Martin Liivamägi, Kalevi Ujumiskoolist, kellel on head šansid ka tänavu tiitel endale võidelda. Samas pidid kõik Riho Aljandi hoolealused (sh Liivamägi ja M. Aljand) ujuma kõik alad treeningpükstega. Liivamägi suurim konkurent on kahtlemata Martin Allikvee. Garanti Spordiklubi ujujad tohivad ujuda ainult kaks ala võistluspükstega, mis segab vett väga suurel määral. Martti Aljandit kimbutas eelmisel nädalal külmetushaigus, mis sundis teda mitu treeningut vahele jätma, kindlasti on see jätnud vormile enda jälje ning esikohale võitlemine on keeruline.\n"Mustad hobused" basseinis on kahtlemata Cevin Siim, Daniel Zaitsev ja Karl Johann Luht. Kõik võivad üsna hästi enamus alad läbida v.a rinnuliujumine, mida läbi lillede öeldes nad ujuda ei oska. Kuna Luht ja Zaitsev võistlevad Garanti Spordiklubi värvides siis on ka nendel võimalus startida kahel alal võistluspükstega. Samas Siim paneb kõik alad võistluspükstega, mis tõstab tema šansse esikolmikusse pürgimisel. Siim pääses ka eelmisel aastal poodiumile, saades kolmanda koha.\nFavoriidite ringi "oleks" saanud ka lisada Pjotr Degtjarjovi, kuid tema jääb koos enda treeningpartneri Filipp Provorkoviga nendest võistlustest eemale. "Me ei võistle, sest see ei sobi meie treeningplaaniga," kommenteeris Degtjarjov mitte võistlemist. "Treener (Vladimir Sidorkin) ei leia mingit kasu sellest võistlusest ja ei saa seda siduda meie hetkel oleva plaaniga."\n1. Martin Liivamägi\n3. Cevin Siim\nKas Martin suudab Martini alistada ja vastupidi?\nMiks just nii? Esiteks on Liivamägil kasutada üks suur trumbi äss võistluste lõpus - 200 m kompleksi. Ning kui väga väike vahe on enne viimast ala, siis ei ole võimatu. et mees tõmbab jalga ka võistluspüksid. Allikvee ütles Priit Aaviku Ujumisblogile, et vorm pole paremate killast, sest tullakse suure koormuse pealt võistlustele, kuid samas nii tulevad kõik ujujad. Siiski avapäeva järel võib Allikvee juhtida, kuid viimase ala järel on ta ilmselt teisel kohal. Kolmandaks ujuda on suured võimalused Cevin Siimul. Kui Martti Aljand tõesti tuleb starti treeningpükste ja äsja põetud külmetushaigusega, siis konkurents on nii tihedaks läinud, et esikolmikusse on raske pääseda. Siim näitas juba korraliku kiirust ka Soomes peetud ujumisvõistlusel. Kas nii ka läheb? Saame lähiajal vastuse.\nEesti parim krooliujuja Pjotr Degtjarjov, kes võistlust jälgib tribüünilt, ennustas, et võitjaks tuleb Martin. "Millise perenimega seda ma ei tea. Mõlemad annavad kindlasti kuuma aga kes peale jääb seda on huvitav vaadata."\nNoormehed võistlevad tänavu sünniaastaga 2000-2003. Võitjas ilmselt suurt kahtlust ei ole. Janter Suun TOP'i Ujumisklubist võtab see aasta kindla võidu, kui ta just ei saa disklahvi mingil alal.\nEsikolmiku favoriidid: Maria Romanjuk, Kätlin Sepp, Sigrid Sepp, Margaret Markvardt, Karleen Kersa, Kertu Ly Alnek\nNaiste konkurents on sama põnev kui meestel. Kuus naist hakkavad võistlema esikolmiku kohtade nimel. Suurfavoriit on Maria Romanjuk, aga kindlasti pakub talle väga suurt konkurentsi nooruke Margaret Markvardt. Eelmisel aastal võistles Markvardt noorte klassis ja oleks muide saavutanud naiste konkurentsis teise koha. Markvardtiga vesteldes selgus, et on suur tõenäosus et neiu ujub kõik alad võistlustrikooga, mis annaks talle suure nö boonuse võrreldes Romanjukiga, kes paneb (tohib) võistlustrikoo selga panna vaid rinnuli- ja kompleksujumiseks. Need kaks naist jagavadki ilmselt tiitli omavahel ära.\nKolmandale kohale algab vihane võitlus. Kolm TOP Ujumisklubi neidu vs Audenteses treeniv USK-i neiu. Alnek ujub ilmselt ainult vabaltujumist võistlustrikooga ja rinnuliujumine on Alneki Achielluse kand. Samas mõlematel Seppadel kuulub rinnuliujumine nõrgemate alade hulka, vaid Kersa lõikab suurimat kasu konnaujumisest. Võitlus algab nendel neidudel liblikaujumise esimestest meetritest ning lõppeb suure tõenäosusega kompleksujumise viimastel meetritel.\n1. Maria Romanjuk\n2. Margaret Markvardt\n3. Karleen Kersa\nKas Markvardt suudab Romanjuki selja prügiseks teha?\nKuna Romanjukil on rinnuli- ja kompleksujumine nii hea siis arvan, et just tema võtab võidu. Võit EI TULE kindlasti kergelt, sest Markvardt pärast esimest kahte ala on kindlasti liider. Siiski tänavu arvan, et natuke jääb Markvardtil puudu võidust. Kuigi Romanjuk täna, kolmapäeval, tegi ka raske jõusaali, siis see võib olla Markvardti võimalus võiduks...igatahes on Meid ees ootamas maruhuvitavad ujumised.\nKolmandaks ennustan rinnuliujujat Kersat, kellel ehk esimesed kaks ala pole kõige paremad, kuid siis hakkab tema tõus esikolmikusse. Kompleksujumises näitas ta eelmine aasta head sisu ning kindlasti on ka tema endale võtnud sihiks poodiumikoha. Õed Sepad ja Alnek osutavad kõva vastupanu kuid kas jäävad nad Kersale napilt alla või suudavad teda edestada. Samas pole veel kindel kas Kersa üldse startigi tuleb seoses terviseprobleemidega, kuid kõik küsimused saavad vastuse juba lähipäevadel.\nIsegi suur ennustusguru Pjotr Degtjarjov oli võimetu ennustama selle duelli võitjat. "Ma arvan, et läheb madinaks Maria ja Margareti vahel. Me kõik teame mida suudab Maria, kuid Margaret on noor, andekas ja kiiresti arenev ujuja seega siin ei saa midagi kindlat öelda."\nTüdrukud kes võistlevad sünniaastaga 2001-2004 on võitja sama kindel kui poistel. Audentese Spordiklubi eest ujuv Ilona Maide triumfeerib suurelt, kui ta suudab kõik alad ilma disklahvita läbida.\n100 m liblikujumine - Margaret Markvardt ja Daniel Zaitsev\n100 m seliliujumine - Kätlin Sepp ja Karl Luht\n100 m rinnuliujumine - Maria Romanjuk ja Martin Allikvee\n100 m vabaltujumine - Kertu Alnek ja Daniel Zaitsev\n200 m kompleksujumine - Maria Romanjuk ja Martin Liivamägi\nTallinna MV mitmevõistluses - STARDIPROTOKOLL


Avaira Vitality Toric (6 läätse) | Alensa.ee\nKas otsite taskukohaseid kvaliteetseid kuuajalisi kontaktläätsi, mis parandaksid astigmatismi? Pakume Teile Avaira Vitality Toric! Kontaktläätsi toodab CooperVision, millel on spetsiaalne disain, mis soodustab mugavust ja parandab nägemise kvaliteeti. See pakend sisaldab 6 läätse.\nOmadused - Avaira Vitality Toric (6 läätse)\nAvaira Vitality Toric (6 läätse) + Laim-Care 400 ml\nAvaira Vitality Toric (6 läätse) + Gelone 360 ml


Müüa korter, 2 tuba, Mõisavahe 2, Annelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 2 tuba - Mõisavahe 2-34, Annelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nHEA LÄBIMAJA KAHENE ROHELUSES - TULE VEENDU ISE!\nLisainfo: rõdu 3,5 m², parkimine tasuta, panipaik, toad eraldi, parkett\nPakkumisel on väga hea läbi maja planeeringuga kahetoaline korter. Elutoa aknad ja rõdu avanevad maja taha, kus on väga ilus roheline park. Elutuba ja köök on vaatega maja ette, kus on avar parkla. Köök on eraldi asetusega ning möbleeritud. Esikusse on sisse ehitatud klaasustega kapp ja fotodel kujutatud ülisuur nägus peegel jääb samuti ostjale. Mõned aastad tagasi on täielikult välja vahetatud põrandad ning paigaldatud naturaalne tamme liistparkett ning tamme täispuit uksed. Samuti on välja vahetatatud elektrisüsteem ja paigaldatud valvesüsteem.\nNing muidugi on lisaks olemas keldris panipaik.\nTule ja veendu - tegemist on väärt koduga!\nKorter on koheselt vaba\nLähim lasteaed ~ 390 m Tartu Lasteaed Tripsik\n~ 450 m Tartu Lasteaed Mõmmik\n~ 510 m Tartu Lasteaed Sipsik\n~ 760 m Tartu Lasteaed Poku\n~ 840 m Lasteaed Puhhi\nLähim kool ~ 490 m Tartu Annelinna Gümnaasium\n~ 640 m Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasium\n~ 840 m Eesti EKB Liit Kõrgem Usuteaduslik Seminar\n~ 940 m Tartu Descartes'i Kool\n~ 1000 m Tartu Hansa Kool\nLähim peatus ~ 190 m Annelinna keskus 1 10 11 12 2\n~ 240 m Kaunase puiestee 13 21 2 9\n~ 320 m Mõisavahe 1 21 2\n~ 610 m Nõlvaku 1 13 21 2 3\n66 900 € 1 341 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 2 tuba - Mõisavahe 2-34, Annelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3278516 Kommentaar:


Saturn häälitseb | Para-web\n/ Saturn häälitseb\nSelliseid ja selliseid "helisid" kuulis Cassini kosmosesond Saturni atmosfäärist. Need pole siiski saturnlaste omavahelised vestlused, sest tegelikult on tegemist raadiosignaalidega, mida genereerivad virmalised planeedi atmosfääris. Nende kuuldavakstegemiseks on tehtud paar trikki: esimeses näites on aega kompresseeritud 27 minutilt 73 sekundile ja teises 27 sekundilt 13 sekundile, ka on vähendatud sagedusi - esimeses näites 44 korda ja teises 260 korda. Ja muidugi on raadiosignaal muudetud helisignaaliks. Lähemalt on lugeda siit: http://www.nasa.gov/mission_pages/cassin...72505.html\nJa veel: samamoodi saaks ka valguse muuta helisignaaliks - laserivalgusele vastaks siis hästi puhtatooniline heli ja hõõglambi valgusele - "valge müra".\nedit: mittetöötav link asendatud\nMuudetud: 18-11-07 kell 22:05:11 Hallucigenia\njutt jumala õige....\ntõpselt sama moodi saab valguse muuta mis tahes infoks...ehk siis ühel pool on saatja mis saadaba vagusega info ja teisel pool võetakse see vastu.\n..sest valgus on ka elektromagnetlaine.\nKas polnud mitte nii, et selline tehnoloogia ei tasu ennast veel ära kuna on liiga kallis ja vastav tehnoloogia mis suudaks valgust infoks ümber kodeerida ei tasu ennast ära?\nEsmalt üks terminoloogiline märkus - seoses energiaga olen siin selle ümber sõdinud (ega ma erilisele edule looda aga ega ma jäta ka) - aga nüüd siis ka informatsiooni koha pealt. Ei energia (kui teda mõõdetakse dzhaulides, kilovatt-tundides vms) ega informatsioon (kui teda mõõdetakse bittides või baitides) ei ole iseseisvad füüsilised objektid vaid viimaste omadused. Täpselt niisamuti, kui ei saa mingit füüsilist objekti (nt valgust) muuta energiaks, ei saa teda muuta ka informatsiooniks ja vastupidi: valgusel (valguslainel, elektromagnetväljal) on energia ja ta võib kanda informatsiooni. Informatsioon (ikka see mida bittides ja baitides mõõdetakse) ei saa eksisteerida füüsilise kandjata. Rääkida mingi füüsilise objekti muundumisest informatsiooniks või energiaks on umbes sama, mis rääkida oma auto muundumisest ... kiiruseks.\nMis aga puutub valguslainete abil info edastamisse - mis see meie nägemine siis muud on? Aga enamgi veel - ka digitaalinfo liigub tänapäeval (Internetis) ju põhiliselt valguse vahendusel (optilised kaablid). Ja hoopis uhke asi - kvantteleportatsioon (quantum teleportation) ja selle baasil side, mida põhimõtteliselt ei saa pealt kuulata, on samuti realiseeritud just valguse abil.\nSattusin juhuslikult ehk ka mitte, ühele Hallucigenia teemale. Igatahes väga kuumad hääled. Nagu Sven Grünbergi loomingust nii paarkümmend aastat tagasi. Kel kõrvad - see kuulgu.\nArvan et Cassini kosmosesond hakkas lagunema vaikselt ja seal ka need häälitsused!\nSee on küll vägev muss.\nP.S. Proovisin ise ka saundieditoori abil mängida aja ja sagedustega. Päris põnev.\nma pean tunnistama et esimene ajas mulle veits hirmu nahka, aga tegelt huvitav on küll jaaa, kõik need hääled ja värki\nRE: Saturn häälitseb\nIcke teooria Saturinist:\n(selle postituse viimane muutmine: 03-06-2013 09:41 Cassiopeia.)\nSelle Icke jutu peale, et Saturnil on saatejaamad....paar mõtet...\nSiingi foorumist käsitlemist leidnud "tulnuka intervjuu" http://www.bibliotecapleyades.net/vida_a...erview.htm peateema oli mälukustutustara....no vot ja see "tara" pole muud kui Saturnilt teele saadetavad sagedused....kuidas Airl-see tulnuk - meile seda lugu esitab, vääriks ka kommenteerimist - niiviisi on "fakt" meieni toodud - et pole mõtet rabeleda, teil pole lootustki ja meilt pole ka abi oodata. Vastupanu on mõttetu, eksole.\nTeine....Kuuga seoses....Kuu kui signaalide võimendaja....mitte niivõrd Kuu, aga...midagi sellist, mida Vanaküla on maininud...superseen....millest osa on Kuul...ja osa on Maal. Et "Superseen" pole muud kui võimendi....ja....siinkohal küsikski, mis roll on Vanakülal tegelt kui ta hassetab "valgustunuid" "superseent" materdama - väites, et seen ongi hädade põhjus. Tegelik põhjus võib olla mujal, aga Vanaküla kellegi-millegi käsilasena suunab tähelepanu täiesti mõttetule tegevusele...(seene kolkimine).\nIcke muidugi, rääkides Saturni rõngaste tehislikkusest,\nüldse jätab targu mainimata orbitaalresonantsi osast\nnendesamuste rõngaste tekkimisel ja kujunemisel.\nNo ei oleks siis ju NII põnev enam...\nNo kui minna põnevusele üle siis ehk abiks\nAliens vs Predator 2-Requiem 2007 film,sealt rõngaste vahelt oma laevadega tulevadki ....\nKusagilt sealtkandist siis\n(selle postituse viimane muutmine: 04-06-2013 21:39 zzz34.)\nSaturniga seotud müüdid/rituaalid paistavad kohe teises valguses.... see illukate silm on ka Saturni sümbol....\n(04-06-2013 16:46 )euroruubel Kirjutas: Teine....Kuuga seoses....Kuu kui signaalide võimendaja....mitte niivõrd Kuu, aga...midagi sellist, mida Vanaküla on maininud...superseen....millest osa on Kuul...ja osa on Maal. Et "Superseen" pole muud kui võimendi....ja....siinkohal küsikski, mis roll on Vanakülal tegelt kui ta hassetab "valgustunuid" "superseent" materdama - väites, et seen ongi hädade põhjus. Tegelik põhjus võib olla mujal, aga Vanaküla kellegi-millegi käsilasena suunab tähelepanu täiesti mõttetule tegevusele...(seene kolkimine).\nÜldiselt on selle "Superseene" teemaga Venes juba päris tükk aega tegeldud, tänaseks on ka dok.filmid väljas.\nTeadlaste arvates on seentel intellekt, eksperimendid. Petroglüüfid seeninimestest kaljudel. Liikuvad seened, seente teleportatsioon, suhtlevad/ vahetavad informatsiooni. Seened valitsemas putukate teadvust sundides neid tegema enesetappe. Natside töö pärmiseentega, onkoloogia päritolu inimkehas jne...\n"Monstrumid jalgadel" 08.04.2013\n[RUS]Монстры на ножках (2013)\nLugemist ka juurde. Artikkel [RUS] Kärbseseen-inimene kaljujoonistel Arheoloogide leiud Tšukotkalt. Lisaks põhjarahvaste uskumustest, seene tarvitamine jne.\n(selle postituse viimane muutmine: 05-06-2013 09:51 Eithea.)\nAga siis on inimesed ju seente "sõja" ohvrid kuna ühtede seente mõjutusel on teised seened ebaseaduslikuks kuulutatud ja seega nendega suhtlemine keelatud ning teised teistpidi mürgiseks tehtud mis tähendab, et söögiseentel on kõige mõjukamad jõud taga.\n(selle postituse viimane muutmine: 04-06-2013 23:35 kage.)\n(04-06-2013 23:07 )euroruubel Kirjutas: Saturniga seotud müüdid/rituaalid paistavad kohe teises valguses.... see illukate silm on ka Saturni sümbol....\nLisaksin siia veel, et Islam on oma põhiolemuselt planeedi Saturn kummardamine. Meka on iidne must nelinurk, mis on samuti üks Saturni sümbolitest. Seda nimetati “kaabaks” ja sellel on tugev side planeediga Saturn.\nKa Jeesuse nn aupaiste (oreool) olevat pärit Saturni rõngastest.\nJa nagu Icke kirjutas, siis Saturni rõngad on helivõnked. Seadmed, mis tiirlevad ümber Saturni, on tehtud ilmselt kristallidest. Meie võtame nende rõngaste signaale vastu just tänu meie geneetilisele koodile, mida on manipuleeritud selliselt, et me neid signaale vastu võtaks. Ja Kuu, mis ümber Maa tiirleb, on selle signaali võimendi.\nVanaküla poolt eesti alternatiivmeediasse toodud "superseen" on siiski täitsa omaette võõrorganism, kust ja kelle poolt toodud - ei teadvat - rohkem siis vahend kui mingi organism omaette....Muud seenejutud on teine asi....\nMüstiku-tädile aitäh meeldetuletuse eest, seda islami-saturni seost varemgi kuuldud, aga....muidu sabat on ka "saturni päeva" püha ja "saturni päev" on kõige tähtsam päev nädalapäevadest....püha-päev....\n(05-06-2013 13:40 )euroruubel Kirjutas: Vanaküla poolt eesti alternatiivmeediasse toodud "superseen" on siiski täitsa omaette võõrorganism, kust ja kelle poolt toodud - ei teadvat - rohkem siis vahend kui mingi organism omaette....Muud seenejutud on teine asi....\nLisaks esoteerilisi jms teooriaid leiab foorumitest, seal on ka igasugust...Ja need "muud seenejutud" on päris huvitavad, kasutatavad väljendid on lihtsalt Vanaküla omadest erinevad, samuti ei lähe see nn omaette "superseene" teooria sugugi kaugele filmides räägitust.\n(05-06-2013 13:54 )Eithea Kirjutas:\nRaadiosaade "Külas В.А. Шемшук´il ", kes räägib kuul kasvavatest seentest (14.09 minutil) ja veel palju muud huvitavat. [RUS]13.12.12 - В гостях В.А. Шемшук\nSelline mõte tuli, et kui Saturnil vms on segajad, siis....on mida segada ja segatakse ikke õiget asja....\nSaturni kääbuskuu Pan pildistatuna kosmosesond Cassini poolt näeb siis välja selline:\nSiin sama kuu Saturni rõngaste vahel planeedile ringe peale kihutamas:\nKuna kuu tavatu kuju avastus on veel väga värske, on raske midagi kindlat selle kohta öelda... küll aga spekuleeritakse, et selle kitsad ääred võivad olla tekkinud Saturni rõngaste vahel pööreldes ja tolmu kogudes.\nWiki (inglise keeles)\nCassinile pole enam pikka iga: 15. septembril ehk reedel lendab kosmoseaparaat ettenähtud programmi järgi Saturnisse (tegu on ju gaasiplaneediga, nii et seetõttu ka sisseütlev kääne), sisenedes esmalt pealmisesse, gaasilise vesiniku kihti. See tähendab kosmoseaparaadi jaoks kindlat hukku. Ent tööd on tehtud tublisti: Maalt lahkus sond 19 aastat tagasi ja nagu pildid näitavad, saame siiani enneolematuid andmeid ja pilte.\nPäike või Saturn - kumb on suurem ? excubitoris 2 2,834 10-10-2013 15:39


Mongoolia veise- ja köögivilja retsept - Viimased retseptid - 2020\nSee lemmikute lemmik on tavaliselt veiselihaga koormatud ja kaetud kleepuva-magusa kastmega. Meie ümberkujundamine muudab täheks krõbedad ja pehmed lumeherned, brokkoli ja porgandi, toetava mängijana on kõrvetatud küljepihv. Tasakaalustasime ka pruuni suhkru, sojakastme ja seesamiõli segu kastmes. Oleme oma versiooni hoidnud peresõbralikuks, jättes kuumuse välja, kuid võite soovi korral lisada viilutatud punase Tšiili või tervisliku näputäie purustatud punast pipart. Võite ka köögivilju muuta: proovige kohvi herned, seened, punane paprika või lillkapsaõisikud.\nPange praad ja maisitärklis kaussi; viskama. Kombineerige kausis suhkur, 3 spl vett ja sojakaste, segades vispliga ühtlaseks.\nKuumutage suur pann üle kõrge. Lisage 1 tl rapsiõli ja 1 tl seesamiõli; keerake mantlini. Lisage praad pannile ühe kihina; küpseta 5 minutit või kuni see on valmis, aeg-ajalt segades. Eemaldage praad pannilt; hoia sooja.\nVähendage kuumust keskmiselt kõrgeks. Lisage pannile ülejäänud 1 tl rapsiõli ja ülejäänud 1 tl seesamiõli. Lisage brokoli, sibul ja porgand; küpseta 5 minutit, sageli segades. Lisage lumeherned, küüslauk ja ingver; küpseta 1 minut. Lisage pannile praad ja sojakaste; keetke, kraapige pann pruunistatud juppide vabastamiseks. Serveeri kohe.\nVaata videot: Veiseliha küüslaugukartulite ja kastmega (November 2020).\nMesi siidri kokteilid\nAeglase pliidiga Toskaana valge uba ja läätsesupp\nLihtne seesami-hoisini lõhe\nAvokaado, must uba ja söestunud tomatikauss\nSaucy Mini lihapallid\nCopyright 2020 \_ Tervislikud retseptid, toitumisalased näpunäited, tervisliku toitumise juhendid \_ Mongoolia veiseliha ja köögiviljad


Tule tööle - Tartu Rakenduslik Kolledž\nTartu Rakenduslik Kolledž on Eesti suurim kutse- ja täiendusõppekeskus, kus tasemeõppes õpib ligi 3000 õppijat, lisaks neile veel täienduskursustel osalejad. Meie missiooniks on kujundada noori meistreid, kes oma tubli tööga Eestit edasi viivad.\nKui tunned, et Sinu professionaalsed oskused ja kogemused on tulevaste meistritega jagamist väärt ning oled valmis uusi väljakutseid vastu võtma, pakub VOCO häid võimalusi karjääri jätkamiseks. Infot vabade töökohtade kohta leiad SIIT.\nTartu Rakenduslik Kolledž on läbinud peresõbraliku tööandja programmi ning ettevõttele on väljastatud hõbetaseme lõppmärgis. Väärtustame oma töötajaid, peame oluliseks töö ja pereelu tasakaalu ning tegutseme järjepidevalt selle nimel, et luua peresõbralikku töökultuuri.


- Meetod liikme suurendamiseks kahe nadala jooksul\nEttevõtte tegevuse algus- ja lõppkuupäeva võib teatada ka ajutise tegutsemise korral. Kui öised väärtused on päevastest isegi suuremad, on komplikatsiooniriski suurenemine eriti väljendunud ja neil on sekundaarse nefrogeense hüpertensiooni kahtlus. Kuna programmi rahastamine on läbi aastate olnud heitlik ja vaatamata jõupingutustele puudub riiklik püsifinantseerimine, siis peamised vahendid laste ja perede abistamiseks tulevad vabaühendustele suunatud projektidest, kohalikelt omavalitsustelt, osutatud teenustest ning annetustest.\nLasteaed on koolieast noorematele lastele hoidu, alushariduse omandamist ja huvitegevust korraldav õppeasutus.\nLasteaed tegutseb Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud tähtajalise koolitusloa tegevusloa alusel. Lasteaial on üks kuni kolm rühma üks sõimerühm ja kaks liitrühmakus sõimerühmas on kuni 12 last ja liitrühmas on kuni 18 last.\nLasteaia direktori või nõukogu ettepanekul on lasteaia pidajal õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral muuta rühmade liike ja suurendada laste arvu rühmas kuni kahe lapse võrra. Lasteaia direktorile esitatud kirjalikule avaldusele lisatakse: 3. Lasteaia vastuvõtmise ja sealt väljaarvamisega seotud vaidlused lahendab lasteaia nõukogu või pidaja juhatus.\nLasteaia direktor teatab vanemale lapse vastuvõtmisest avalduses toodud telefoninumbril või aadressil ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva. Kui vanem ei too lepingus kokkulepitud kuupäeval last lasteaeda ning ei ole sellest informeerinud lasteaeda, arvab direktor lapse lasteaiast välja. Vabanenud kohale võetakse vastu järjekorras järgmine laps.\nLepingus sätestatakse mõlema poole kohustused, õigused ja vastutus. Kuna programmi rahastamine on läbi aastate olnud heitlik ja vaatamata jõupingutustele puudub riiklik püsifinantseerimine, siis peamised vahendid laste ja perede abistamiseks tulevad vabaühendustele suunatud projektidest, kohalikelt omavalitsustelt, osutatud teenustest ning annetustest.\nSenised kogemused on kinnitanud, et annetamisprotsessis on kõik osapooled - annetajad, teenust saavad pered ja meie teenuse pakkujana - tundnud rahulolu ja positiivseid emotsioone.\nProjekti toel toimus meie kodulehe uuendamine, korraldasime koos Vilistlaskogu liikmetega erinevaid mõttetalguid, viisime ellu annetuste kogumise kampaaniaid ning valmisid olulised trükimaterjalid ühingu tegevust tutvustav voldik, annetuste kogumise flaier, tänukiri annetajatelemida levitatakse erinevate ürituste käigus nii praegustele kui potentsiaalsetele annetajatele.\nJuhatus teeb intraneti mooduli, kus on liikmete tööülesanded koos kuupäevadega kirjas ja hiljem võimalik jälgida, et oleks tehtud või kui tegemata, siis miks. Ühtegi hääletust läbi ei viidud.\nJuhatus võtab ka teadmiseks, et Lisette Aro osaleb Eelarvamusfestivali paneeldiskussioonis Haapsalus Arutatakse Tulika 19 ruumide kasutuse suurendamise vajadust. Joonas tuletab tegemata ülesanded kõigile juhatuse liikmetele meelde! Kagu-Eesti metsad, orhideelised ja isegi lendoravad on ohus!\nTartu Emajõe aktsioon — kes on minemas ja kuidas? Lipud ja särgid vaja kaasa võtta. Laura palub pilte ja videoid kindlasti teha!\nJuhatuse koosolekud ja otsused Erakonna juhatuse otsused avaldatakse võimalusel vastavalt põhikirjale kahe nädala jooksul peale koosoleku toimumist.\nJuhatuse koosolekud ja otsused | Eestimaa Rohelised


Made In Estonia esinduslik artistide nimistu sai lisa: Talvisel tantsumuusikafestivalil astuvad üles ka Mord Fustang, Púr Múdd ja paljud teised! - Kroonika\nMade In Estonia esinduslik artistide nimistu sai lisa: Talvisel tantsumuusikafestivalil astuvad üles ka Mord Fustang, Púr Múdd ja paljud teised!\nSpetsiaalselt Made In Estonia Festivali jaoks ettevalmistatud liveetteastega esineb üha enam populaarsust koguv duo Púr Múdd. Mehed püüavad kanda kinnitada ka piiri taga ning kuulduste põhjal on peagi selles vallas uudiseid oodata. Samuti astuvad festivalil lavale aastaid Londonis tegutsenud Janika Tenn, korduvalt Eesti populaarseimaks DJ-ks valitud Kristjan Hirmo ning oma esimese avaliku etteaste teeb raadio Sky Plus Sügishiti võitja Dino Shadix.\nKristjan Hirmo sõnul on festival Made In Estonia harukordne võimalus näha ja kuulda ühel õhtul kogu Eesti DJ-de paremikku. "Muusikaliselt saab olema kindlasti väga mitmekesine valik, stiile jagub igasuguse elektroonilise muusika fänni jaoks. Huviga ootan Dino Shadixi esinemist ning põnevaim DJ minu jaoks on kindlasti Mord Fustang. Selle väga andeka produtsendi ja muusikuga avaneb mul võimalus esmakordselt koos ühel sündmusel üles astuda," ütles Hirmo.


19:27 26.09.2016 (Uuendatud 19:29 26.09.2016) lühendatud link\nVladimir Ardajev, RIA "Rossija Segodnja" vaatleja\nMaailma naftahinnad on üks Venemaa majanduse väliste riskide allikas. Sellest teatas Venemaa keskpanga esimees Elvira Nabibulina järjekordselt reedel, 23. septembril esinedes Moskva rahandusfoorumil.\n"Meie majanduse sõltuvus naftahindadest väheneb järk-järgult. Nafta osakaal väheneb ka SKT struktuuris ja eelarvetuludes, kuid on praegu siiski veel märkimisväärne," konstateeris keskpanga juht.\nNabibulina sõnul naftaturg iseenesest riski ei kujuta, sest see "on juba leidnud selle hinnavahemiku, kus nõudmise ja pakkumise kõikumine toimub." Kuid sõltuvus püsib ja see ei saa majandusteadlastele mitte muret eha.\nSüsivesinikkütused — nafta ja maagaas, on endiselt riigieelarve peamine sissetulekuallikas ja Venemaa majanduse alus. Seejuures teatas Venemaa loodusressursside minister Sergei Donskoi oma intervjuus ajalehele "Rossiiskaja Gazeta", et tõestatud naftavarusid võib Venemaal jätkuda veel kõigest 28 aastaks, umbes kuni aastani 2044.\nIga peremees teab, et kui varud on piiratud, siis tuleb neid säästlikult kasutada. Kuid, nagu teatas 21. septembril Tjumenis toimunud nafta- ja gaasifoorumil energeetikaministri asetäitja Kirill Molodtsov, saavutas Venemaa naftatootmine sel kuul ajaloolise rekordtaseme, ületades 11 miljoni barreli piiri ööpäevas ja see tootmismahtude kasv jätkub.\nValitsus kinnitab, et käimasolevad reformid muudavad Venemaa majanduse struktuuri ja looduslike kütuste, sealhulgas süsivesinike müügitulud vähenevad kasumi osakaalus pidevalt. Kuid selliste rekordite foonil tekib paratamatult küsimus: mis saabub rutem, kas struktuurireformide lõpuleviimine või loodusvarade ammendumine?\nNii erinev nafta\nTäna on süsivesinikressursside müügist saadava tulu osakaal Venemaa riigieelarves 47-48%. Sealhulgas ka tolli- ja muud maksud. Kuid kui lisada veel muude loodusvarade, sealhulgas metallimaakide ja poolfabrikaatide müügist saadavad tulud, kasvab osakaal juba 70%-ni. Venemaa on endiselt "toorainemaa" ja lõviosa muudest eelarvetuludest annab relvatööstus. Sellised andmed esitas strateegilise kommunikatsioonikeskuse president Dmitri Abzalov.\nSergei Donskoi sõnul ulatuvad Venemaa ammutatava nafta varud (need, mida teoreetiliselt on võimalk maapõuest pinnale tuua) 29 miljardi tonnini ja neid jätkub praeguste tootmistempode juures peaaegu 60 aastaks.\n"Siiski on tõestatud varusid (mille kohta on täpselt teada, kus nad asuvad, palju neid on ja kuidas neid toota saab) ekspertide hinnangul ligi kaks korda vähem, umbes 14 miljardit tonni. Tõestatud varusid jätkuks tootmiseks ainult 28 aastaks," täpsustab minister.\nTegelikult, praegu on need arvud veelgi väiksemad, sest riigi majanduse seisukohast ei oma tähtsust sugugi mitte kõik tõestatud varud, vaid ainult need, mis on ärilisest seisukohast põhjendatud, see tähendab, vaid nafta, mille tootmise ja transportimise omahind on madalam kehtivast hinnast. Vastasel korral oleks nafta tootmine ja müük kahjumlik, selgitab Dmitri Abzalov.\n"Füüsiliselt on naftat väga palju. Praegu pannakse suuri lootusi Arktikale, sest seal asub esialgsetel hinnangutel peaaegu kaks kolmandikku maailma kogu naftavarudest. Venemaa gaasivarusid aga jätkub veel paljudeks aastakümneteks. Kuid kõigile nendele füüsilistele varudele seavad piirangud turutingimused — nõudmise ja pakkumise vahekord," räägib analüütik.\nSeejuures odavat (ammutamise ja transpordi seisukohalt) naftat jääb järjest vähemaks. Loodusvarade ministeeriumi andmetel, kui ei avastata piisavalt uusi naftamaardlaid, siis juba 2020 aastast võib traditsiooniliste varude ammutamine langeda ja kasvab raskesti kättesaadava nafta osakaal, mis võib naftaprojektide majandamist, tõsiselt halvendada.\nNaftatootmise mahtude vähenemine toimub Venemaal juba lähiajal ja selle põhjuseks on ebapiisavad investeeringud projektidesse viimase kahe aasta jooksul, leiab Ablazov.\nMinistri poolt ennustatud 28 aastat on võimalk venitada palju pikemaks, kui täiustada naftatootmise tehnoloogiat ja viia see eesrindlike naftat tootvate riikide tasemele, on Kõrgema majanduskooli rahvusliku uurimisülikooli maailma majanduse ja poliitika teaduskonna professor Aleksei Portanski veendunud.\n"Eksisteerib selline näitaja nagu nafta ammutatavuse koefitsient (NAK). Venemaal on see umbes 30% aga näiteks USA-s ja Norras ligi 50%, kusjuures nendes riikides kinnitatakse, et seda kavatsetakse tõsta 70%-ni. See tähendab, et naftamaardlate eluiga on võimalik pikendada ammutamistehnoloogia täiustamisega. Meie aga jätame praegu üle kahe kolmandiku ammutatavast naftast lihtsalt maa sisse," räägib Aleksei Portanski.\nSamas, investeeringute nappuse tingimustes on majandusharu uuendamisest üsna raske rääkida. Tekib surnud ring.\nNiikaua, kui midagi ei juhtu…\nNafta ei pruugi Venemaa majandust enam "ära toita" mitte ainult sellepärast, et selle varud saavad otsa, vaid ka puhtmajanduslikel põhjustel, eelkõike nõudluse langemise tõttu. Tarbimine väheneb efektiivsemate tehnoloogiate, säästlikumate mootorite, alternatiivsete kütuste kasutuselevõtmise tõttu — kõik need ja teised faktorid viivad aeglaselt, kuid kindlalt nafta ja naftatoodete nõudluse langusele.\nKuid nii naftavarude vähenemine, kui ka nafta nõudluse langus võivad avaldada Venemaa majandusele ka positiivset mõju, leiab Aleksei Portanski.\n"Kui me jõuame arusaamisele, et me ei saa enam fossiilsetele kütustele lootma jääda, siis oleme sunnitud alustama põhjalike reformidega. Teised riigid, nagu Tšiili, Mehhiko ja Malaisia on selle juba läbi elanud. Neil kõigil tuli "põhjas ära käia", et mõista, et seda teed pidi pole võimalik edasi minna ja oma majanduse struktuuri tuleb kardinaalselt muuta. Kardan, et ka Venemaal tuleb sama tee läbi käia, sest reformide tempo ei luba optimistlike stsenaariumidega arvestada," räägib teadlane.\nMajanduses on kujunenud olukord, kus Venemaal on praegu unikaalne šanss oma majanduse ümberkorraldamiseks, leiab Dmitri Ablazov. Naftahindade langus "kukutas" rubla, mille tagajärjel tõusis järsult Venemaa teiste tootmisharude konkurentsivõime.\n"Rubla nõrgenemine toetas teatud mõttes Venemaa tootjaid, kuid "nõrga" rubla efekt on peaaegu ammendumas ja seda tuleb hakata kompenseerima. Täiesti unikaalne olukord on tekkinud seoses tootmise väikese omahinnaga — see on Venemaal praegu madalam, kui Hiinas ja see avab erinevates majandusharudes suured võimalused. Ja lõpuks, demograafilise olukorra tõttu ei saa mingil juhul lubada, et emakapitali efekti mõju lakkaks, selleks on vaja vastavat riiklikku poliitikat," leiab ekspert.\n"Aega on meil umbes viis aastat"\nDmitri Abzalovi arvab, et kui naftahinnad lähiajal uuesti tõusevad, ütleme näiteks $70-ni barrelist, siis ei mõjuks see toorainete tootmisega mitteseotud majandusharude arengule hästi. Odav nafta on võimalus, mida tuleb kindlasti ära kasutada, on ta veendunud.\nReformide läbiviimiseks on vaja väga palju raha, mida riigil praegu pole — riigieelarve on tõsistes raskustes. Ilma suurte välisinvesteeringuteta me hakkama ei saa ja seepärast tuleb parendada riigi reaalset investeerimiskliimat seadusloome muutmisega ja mitte tegelda ainult sellekohaste avalduste ja deklaratsioonidega, kinnitab Aleksei Portanski.\nSellega on nõus ka Dmitri Abzalov, kes väidab, et täna on Venemaast saanud riik, kuhu tehtud investeeringud tõotavad suurt tulu. Selles suhtes saab teda võrrelda vaid Türgi ja võib-olla ka Brasiiliaga.\n"Kuid mahukateks reformideks majanduses ei ole Venemaal palju aega jäänud, võibolla vaid viis aastat. Pärast seda võib olukord muutuda," leiab analüütik.\nhind, nafta, Venemaa


Kodu: Kuidas Torude Aiad Värvida - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Torude Aiad Värvida\nKuidas Torude Aiad Värvida\nTorulauad asuvad tihti rantšo ja kasvandustes ning neid kasutatakse hobuste ja kariloomade jaoks. Need aiad on pidevalt elementidega kokku puutunud ja seetõttu kogevad nad palju kulumist. Te saate parandada aia välimust ja pikendada selle elu, maalides seda.\nToru aiad on kasulikud hoitud kariloomade pidamiseks.\nPuhastage kilekilbi jaoks aroomi värvi.\nKontrollige rooste tara. Kui leiate mõni, eemaldage see nii palju kui saate traatharja, terasvilla või lihvimisseadmetega, seejärel pühkige roostetäppid mineraalsete vaimudega leotatud hõõrudega. Mõned rooste võib jääda, kuid eemaldage nii palju kui saate.\nKatke roostevärvid rooste inhibiitoriga ja laske sellel kuivada.\nPinda puhastamiseks pesta aia seebi ja veega.\nVärvige aia metalli kruntimisega värviga ja laske sellel kuivada. See aitab kaitsta tara korrosiooni eest ja tagab parema pinna, millele värv kinni tuleb. Pinnakattevahendit saab kasutada värvipintsliga või värvkattega, mis on ahjukindlale sarnane kinnas, kuid mis on kaetud sama tüüpi materjaliga nagu värvimisrullil.\nKandke tara värvikiht ja laske sellel kuivada. Vajadusel lisa teine kiht.\nVältige valge värvi kasutamist; mustus on palju nähtavam valge kui tume värviga.\nKuidas Prune Weeping Roosid


03/07/2017 26/05/2018 juugakoda\nNagu eelpool nimetatud, siis kui keegi on murelik, segaduses või rahutu, on rohkem praanat meist väljaspool. Kui meis on praana, siis tunneme end hästi ja meel on rahulik. Samas, kui praanat on vähe, tunneme end piiratult, ebakindlalt, puudub motivatsioon midagi teha… me võime olla depressiivsed või esinevad füüsilised kaebused. Võime märgata kõhkluseid, hirmu millegi ees, sest see võib olla ebasobiv jms. Meis on takistused – igasugused häiritused, mille aluseks on ebaselge mõistmine. Ka hingamine on sellisel juhul häiritud.\nHinga selle tunde sisse ja ümber. Alusta mõnest sügavast hingamisest. Tühjenda kopsud täielikult, kaasates hingamisse ka alakõht. Rahulik, sügav hingamine on oluline selleks, et vähendada pinget ning tuua sinusse rahu. See on justkui ankur emotsioonide tormis – ankur ei vabane tormist, kuis see hoiab sind tormi möödumiseni paigal.\nJuugakoja lehele riputanud Reet Karro reet@juugakoda.ee\nEelmine postitusJuugakoja avatseremoonia 16. juunil 2017\nJärgmine postitusHingamisteraapia aitas bipolaarse häirega naist