Video: milline on seksuaalkuriteos süüdi mõistetud Bill Cosby uus «kodu»? - Kirev elu - Elu24\n27. september 2018, 9:53\nVideo: milline on seksuaalkuriteos süüdi mõistetud Bill Cosby uus «kodu»?\nBill Cosby Pennsylvania Montgomery maakonna vanglaameti fotol\nUSA Pennsylvania Montgomery maakonna Norristowni kohus mõistis komöödianäitleja Bill Cosby süüdi Temple’i ülikooli korvpallinaiskonna endise mänedžeri Andrea Constandi uimastamises ja vägistamises, määrates talle kuni kümne aasta pikkuse vanglakaristuse.\n81-aastane Cosby hakkab karistust kandma Pennsylvania osariigi uues, 400 miljonit dollarit maksma läinud Phoenixi vanglas Montgomery maakonnas Skippackis, teatab msn.com.\nPennsylvania Montgomery maakonna uus vangla. Pildil ajakirjanikud vanglaga tutvumas\nFOTO: Jacqueline Larma / AP/Scanpix\nVanglavõimude teatel anti sellele vanglale nimeks Phoenix (Fööniks), kuna seal «tõusevad langenud tuhast nagu fööniksid».\nEnne sellesse vanglasse viimist saab Cosby «aklimatiseeruda» Philadelphia lähedases vanglas.\nUSA kohtuvõimude teatel tehakse näitlejale ta põhivanglasse saabudes tervisekontroll ning vajadusel võidakse ta alguses suunata vangla haiglasse.\nUus vangla Pennsylvanias Montgomery maakonnas, kus Bill Cosby hakkab karistust kandma\nVanglaekspertide sõnul paigutatakse Cosby uude, 9. juulil kasutusse võetud vanglasse, kus on mitmeid mugavusi, kuid seal on ka piiranguid, kuna tegemist on range režiimiga vanglaga.\nUSA meediasse jõudnud andmetel on seal piiratud juurdepääs joogiveele ja väga range piirang, mis puudutab vangide helistamisvõimalust.\nPhoenixi vanglas karistust kandvate vangide sõnul on nende kongidest asju kaduma läinud ning nende pereliikmete ja sõprade fotosid on markeriga soditud. Ühe vangi teatel joonistati fotol ta venna otsmikule haakrist ning ta poja suhu peenis. Mitu vangi edastasid vanglaametile kirja, et nende asju on varastatud ja lõhutud ning tegemist on nende vastu suunatud vägivallaga.\nVeel mitmete vangide sõnul on neil olnud takistusi joogiveele, samuti WC ja duši kasutamise osas.\nPennsylvanias Montgomery maakonnas asuv uus vangla\nCosby pannakse vanglasse, mis mahutab 3830 vangi, seal on eraldi ruumid erivajadustega vangidele ja seal töötab 1200 inimest. Vangla ümber on kahekordne okssatraataed ja vangla perimeeter on 2,5 kilomeetrit.\nUues vanglas on vangidele mitmeid koolitus- ja rehabilitatsioonivõimalusi.\nVangla esindajad selgitasid, et kuna Bill Cosby on kuulus, võib selle tõttu ta elu seal ohus olla. Kui ilmneb, et see nii on, siis pannakse ta üksikvangistusse ning ta peab enamiku ajast olema üksinda.\nCosby saab seega olla kahele vangile mõeldud kongis üksinda. Ta saab sealt lahkuda söögimiseks, sportimiseks, nõustamiseks, koolitusteks ja teisteks tegevusteks.\nVangla pressieisndaja Amy Wordeni teatel on Cosby kongis nari, kapid, roostevabast terasest WC-pott ja kraanikauss, väike laud ja tool.\nSelles uues vanglas ei ole enam võtmeid, vaid kõik uksed avanevad ja sulguvad elektroonika abil. Konge jälgitakse turvakaamerate abil, otsepilt on kontrollruumis kogu aeg näha.\nBill Cosby hakkab kandma karistust Pennsylvania Montgomery maakonna Skippacki Phoenixi vanglas\nPärast 25.septembri kohtuotsust pandi Cosby tumedasse maastikumasinasse ja ta viidi Montgomery maakonna kinnipidamiskeskusse.\nPolitseinikud eskortimas Bill Cosbyt\nProkurörid nõudsid Cosbyle 5 – 10 aasta pikkust vangistust, kuna näitleja ei näidanud toimepandu suhtes üles kahetsust.\nCosby advokaatide arvates ei oleks kohus pidanud näitlejale määrama koduaresti, sest tal on mitmeid terviseprobleeme ja ta on peaaegu pime.\nKohus langetas otsuse, et Cosby saab 3 – 10 aasta pikkuse vangistuse, kuna ta on väga ohtlik seksuaalkurjategija. Ta saab oma elu lõpuni nõustamist ja võimuesindajad hoiavad tal silma peal.\nBill Cosby lahkumas Montgomery maakonna Norristowni kohtust\nFOTO: BRENDAN MCDERMID /Scanpix\nState Correctional Institution – Phoenix on USA uus vangla Pennsylvanias Montgomery maakonnas Skippackis, postaadress on aga lähedal asuva Collegeville’i oma.\nUSA vangalaamet andis uuele vanglala nimeks Phoenix (Fööniks). Tegemist on vanglaga, mis on Pennsylvaniasse rajatud vanglatest kõige kallim. Selle vangla projekteeris tuntud arhitektuuribüroo Heery International.\nUues vanglas on nii mehi kui naisi, kuid mehi on rohkem. Naiste osa, mis mahutab kuni 200 vangi, asub meest osast eraldi.\nPennsylvania Phoenixi vanglas on ka need paar vangi, kellele on Pennsylvania seaduse järgi surmanuhtlus määratud.


Uudised - Korvpallirahva aplaus võrkpalluritele!\nKorvpallikoondise juhid, Korvpalliliidu juhtfiguurid ning palju-paljud mängijad jälgisid eilset otsustavat kohtumist Lätiga hinge kinni hoides - kes kohapeeal, kes teleri vahendusel. Saaliski jäi silma rida „meie inimesi“: mängijaid, treenereid, kohtunikke. See on Eesti ühine võit, mille arhitektid muidugi on tublid võrkpallurid.\nVõidujärgselt, samal õhtul kirjutas EKLi president Jüri Ratas oma Facebooki seinal: „Suured õnnitlused Eesti võrkpallile võimsa võidu ja veel võimsama saavutuse üle - pääs EMi finaalturniirile on väga kõva märk kvaliteedist! Palju edu ja õnne VÕRKPALLILE!“\nKorvpallikoondise peatreener Tiit Sokk märkis: „Täna peame võrkpallurite üle rõõmu tundma. Meil jäi paraku viimane, kõige kõrgem aste võtmata ning Poola alistamata. Võrkpallurite teekond EMile oli küll väga okkaline, nii et Robert Täht vist jõudis kuskil Tšehhis pärast kaotatud mängu juba öelda, et nüüd tuleb hakata valmistuma uuteks tiitlivõistlusteks, aga sport on täis ootamatusi ning saatus oli neile armuline... Ka konkurendid aitasid, kuid eks õnn soosib pigem tugevat.“\nMeenub, et enne eelmise aasta korvpalli EM-finaalturniiri lausus kuldsed sõnad Sten-Timmu Sokk, öeldes: „See, et me nüüd ühe korra pääsesime EM-finaalturniirile, ei peaks olema meie tasemenäit, vaid pigem see, kui me hakkame EM-finaalturniiridele regulaarselt jõudma. See on see, mille poole tuleks areneda.“ Võrkpallurid on seda suutnud.\nElagu võrkpallurid! Rõõmustame koos teiega, teades samas, et meil on, kuhupoole püüelda.


maja soojustus - Korteriühistu Abi\nPostitus Postitas protees » 03 Mai 2016 15:07\nKui palju maksab umbes 5-kordse 60 korteriga paneelmaja soojustamine? Tehtud energia auditis on sellised hinnad: Otsaseinad- 30000 euri, külgseinad 115000 euri. Maja haldaja tahab 88000 lisaks, sest 145000- ga ei pidavat välja tulema? Ehk keegi annab mingidki numbrid.\nRe: maja soojustus\nPostitus Postitas ergon » 03 Mai 2016 16:49\nSoovitan teha soojustusprojekt ja selle alusel võtta hinnapakkumised. Sellise jutu põhjal ei saa hindu öelda, sest ei tea millega soojustutakse, kui paksult soojustatakse ja milline saab olema fassaadikate. Kõige pealt projekt ja siis pakkumised.\nPostitus Postitas ennkippel » 03 Mai 2016 17:33\nOleneb maja suurusest, suurem maja tuleb odavam. Aga suurusjärk võib tänasel päeval olla 270-290 € korteri m2 kohta. Oleneb, kas soojustagastus tuleb ka või mitte ja see summa on koos toetusega toodud. Võtsin selle oma kortermaja pakkumistest. Jaga see 12 kuu ja 20 aastaga, korruta oma korteri m2, saad kuumakse suurusjärgu.\nPostitus Postitas vello12 » 04 Mai 2016 00:57\nEt siis misasja, 145k puhul 88k haldajale ilusate silmade eest?\nOk, saaks aru, et ehitusjärelevalve, jmt (mis see jmt võiks olla?) ... olete ehk plaaninud kohe kelmuse osas avalduse esitamist?\nPostitus Postitas ennkippel » 04 Mai 2016 13:17\nKas on ikka ilusate silmade eest? Meie majal oli ka energiaauditi summa alapakutud, tegelik hind tuli üle 22% kallim. Muidugi haldajaid on igasuguseid, parem ise majandada, või siis odavam on ka juhatuse liige sisse osta. Ise teen ka mitmele majale juhatuse liiget.\nPostitus Postitas vello12 » 04 Mai 2016 22:54\nennkippel, vist jah, vale sõnastus minu poolt. Teema algatanud väidab, et haldaja tahab LISAKS. Võimalik muidugi, et keelevääratus, see sõna "lisaks".\nPostitus Postitas protees » 05 Mai 2016 15:54\n1. otsaseinad - 29000\n2. külgseinad- 114500\n3. vanade akende vahetus -25000\n4. Katuslagi -38500\n5. 1-korruse põrand -17000\n6 .Küttesüsteem - 58500\n7. Ventilatsioonisüsteem - 88500\n( soojustagastusega, vent.seade õhujaotustorustikuta)\nHaldaja on majaelanikele püüdnud selgeks teha, et kulutust vent.süsteemile pole vajadust!!!\nja see raha peab minema maja soojustusele, kuna 29000+114500-ga ei pidavat asi välja tulema! Nuta või naera!


Kuukirjutaja: Ära viska vana kappi ära\nÄra viska vana kappi ära\nKui minu magamistuppa saabus tore lainelise esipaneeliga voodi, ihkasin samasugust kappi ka. Neid ikka vahel müüakse, hoolikal otsimisel ja piisava kannatuse korral võib sellise üsna soodsaltki saada. Aga et mul elus praegu see periood käsil on, kus isegi väga soodne on hirmkallis, tuli ise midagi välja mõelda.\nMa ei oskagi öelda, kust see idee mulle pähe kargas, aga ühel hommikul voodist kappi silmitsedes oli ta lihtsalt peas. Et linane kangas ja mõned liistud siis. Et nende vahenditega peaksin uksed teisemaks saama küll. Rääkisin siis oma plaanist sõbrale, kes hankis mulle kiiresti terve hulga täpselt parajaid puidust liiste. Tema vanematekodu õues sai need üle lihvitud ja koju pinotexima toodud.\nSel ajal kui peitsitud liistud kuivasid, õmblesin ühele vanale ruloosüsteemile uue linase kanga peale, tegin uue pitsiriba ja katsetasin varasema kahe "paneelkardina" asemele ruloosüsteemi.\nRuloo õmblemine väga keeruline ei olnudki. Sisemine ülemine latt tuli parajaks saagida ja kanal hästi tuugalt õmmelda, et see kardinat üles-alla tõmmates libisema ei pääseks. Eks kruviga oleks saanud ka fikseerida, aga mul õnnestus kanal tõesti nii tuuga teha, et selleks ei olnud tarvidust. Too pitsiga riba on klambripüstoliga ülemise liistu küljes. Rulookardinal endal miskit pitsi küljes polegi. Ja mida linasemaks sai silmavaade, seda enam karjusid pruunid kõrgläikelised uksed.\nUus ruloo ja vanad uksed\nVaremalt rulookardina asemel olnud paneelid lõikasin kitsamaks ja pintseldasin parajad tükid seinaliimiga ustele. Tapeedilabidaga sirgeks ja liiste ootama.\nLiistud kinnitasin lihtsalt kruvidega. Puurisin augud ette, et kruvi pinge liistu katki ei pressiks ja lasin need lihtsalt kapiuste külge. Eriti tore oli, et sain seks puhuks kasutada kahte trelli ja pidev otsikute vahetamine jäi ära. Jube mugav!\nÜks uks minu kapil aga puudub. Kord mainisin juba, et remondi käigus kipuvad mõned asjad arusaamatul kombel lihtsalt ära kaduma. Tolle uksega nii juhtuski. Veelgi enam - poistetoas on samasugune kapp, millel ka üks uks jalutama läinud!\nLahendasin puuduva ukse küsimuse taaskord kardinaga. Oleksin õnnelik, kui saaks teisiti. Hakka või samasugust kappi ostma, et puuduvad uksed ette saaks.\nMäletan toda ukse kadumise lugu tegelikult hästi. Kuna nad väga laperdasid ja tööriistad kapis olid, väänasin nad toore jõuga eest ära ja viisin minema. Sest et minu mõttes oli neid kappe mitte mingil juhul oma elamisse jätta. Õppetund missugune - ära viska vana kappi ära!\nPildilt vaatan nüüd, et kapi otsa sätitud tööriistakastikesed peaks ka pruuni pinotexiga üle käima!\nPoistetoa riidepesa saab umbes samasuguse tuuningu. See on veel natuke poolik, aga tollele leitud kangas meeldib mulle eriti ja näpud kibelevad tööd lõpetama minema.\nKui valmis saan, näitan teilegi!\nAhjaa - kui sinul, hää lugeja, peaks üks selline nõukogudeaegne tore riidekapp jõude kuuris või pööningul seisma ja tast lahti saada ihkad, siis kirjuta mulle! Ma pakuks ustele tegevust ja leiaksin ilmselt ülejäänulegi koha ja sisu :)\nJa kui tore on, et külvatud roheline aina kasvab ja kosub! Jätkub nii endale tarvitamiseks kui lähedastele kingitusteks :)\nPostitaja: Kuukirjutaja teeb ja toimetab kell 11:04\nMartaberta Kompulsiivkuduja Pühapäev, 04 mai, 2014\nNaine nagu orkester... Uskumatu... ;)\nAnonüümne Reede, 09 mai, 2014\nSattusin mõni päev tagasi Sinu blogile ja oli see vast õnnelik päev! Olen Maretist Su jutte lugenud ja mõtlesin, et see ei saa ju kõik olla!\nIgaljuhul olen õhtuse unejutu asemel terve blogi läbi lugenud, kaasa elanud ja südames rõõmustanud - küll on olemas toredaid inimesi, kellel jagub tahtmist ja leidlikkust nii palju, et inspireerivad teisigi.\nIgaljuhul mina olen inspireeritud. Loodetavasti saame suvel alustada sarnast teekonda ning mul mõlguvad sarnased ideed mõtetes.. No see kindakrohvi teema ja vannitoamosaiik ning ülekaalus taaskasutus.. Tohutult vahva, et selliseid kiiksuga inimesi on veel. :D\nSoovin Sulle palju jõudu, indu ning tuult tiibadesse! :)\nKuukirjutaja teeb ja toimetab Reede, 30 mai, 2014\nAitäh, Kai-Epp! Nii vahva, kui pisutki inspireerida olen suutnud. Jõudu sullegi!\nPS: Jäädvusta oma tegemised kindlasti ka. Pildis või tekstis. Usu, neid on endalgi hiljem väga põnev lugeda :)\nAnonüümne Kolmapäev, 28 mai, 2014\nÄkki selline kapp: https://www.facebook.com/photo.php?fbid=10152438787582970&set=a.10151574446972970.1073741825.650052969&type=1&theater\nSee on ka päris tore tõesti! :) Saaks kindlasti midagi vahvat teha!\nAnonüümne Kolmapäev, 30 juuli, 2014\nOotan iga päev kannatamatult sinu uut postitust...nii kahju, et seda pole veel tulnud. Ootan edasi, lootuses, et ehk ühel päeval see siiski paitab silma ja südant. :)


Tartu Rattamaratoni eelüritused meelitasid rajale ligi 600 ratturit\nTäna peeti Otepää ja Elva vahel traditsioonilised Tartu Rattamaratoni eelüritused ehk Tartu Teate Rattamaraton ja ühistreening. Esialgsetel andmetel võttis üritustest osa 581 rattasõpra, mida on mullusest ligi 200 võrra enam.\nKõigepealt said Tehvandi staadionilt rajale 3. Tartu Teate Rattamaratoni avavahetuse sõitjad. Kui eelmisel aastal oli teatesõidul stardis 33 tiimi, siis tänavu koguni 53. Tartu Rattamaratoni pikim ehk 89 km distants jaotatakse teatemaratonil kolmeks etapiks.\nKuna maratonirada on praegu väga kuiv ja kiire, siis olid ka teatemaratoni lõpuajad varasemast tunduvalt paremad. Mitmete Eesti tippude osavõtul toimunud võidusõidul noppis esikoha meeskond nimega KoMo/TÜSK (Sten-Erik Ottender, Peeter Tarvis, Caspar Austa; lõpuaeg 2:30.06), kes edestas tulises finišiheitluses tiimi Viisk, Põis ja Õlekõrs (Vahur Valvas, Martin Laas, Kristjan Randma). Kolmanda koha saavutas Hauka Veloklubi Team Antsla I (Viljar Kannimäe, Taavi Kannimäe, Karl Pruuli). Kaotust võitjale kogunes neil 36 sekundit. Tulemustega on võimalik tutvuda SIIT.\n„Mul oli lihtne, sest viimane vahetus on ju kõige lühem. Tegelikult lootsingi, et asi jääb finiši peale. Viis kilomeetrit enne lõppu tegin aga igaks juhuks väikese kiirenduse ja kaks tiimi jäidki maha. Randmaga finišile lähenedes olin juba enam-vähem kindel, et võit tuleb ära,“ rääkis KoMo ankrumees Austa.\nTeatemaratoniga paralleelselt aset leidnud ühistreeningule tuli 422 ratturit, mida on mullusest 120 võrra enam.\nTartu Rattamaratoni programm jätkub 15. septembril lasteüritustega, kuhu on oodata ligikaudu 3000 väikest rattasõpra. Põhidistantsid (89, 40 ja 21 km) sõidetakse päev hiljem, 16. septembril. Praeguse seisuga on end põhidistantsidele kirja pannud juba üle 4800 ratturi ehk et rattamaratonile on tulemas vähemalt viimase kolme aasta suurim arv spordisõpru.\nTeemad: Tartu Rattamaraton teatemaraton ühistreening


Gerli pesa: 27.04.17 - 02.05.17\nMul oli vahepeal sünnipäev! Kahjuks, nagu ikka, oma sünnipäeval välismaal olles on üsna nukker tunne, aga sünnipäevad on ju tegelikult ikkagi toredad.\n28nda hommikul ärkasin väga elevil emotsiooniga, lugesin mulle kirjutatud ja saadetud õnnesoove, laadisin oma sünnipäevapildi üles ja läksin tööle. Tööl oli ka ekstratore, omad kliendid olid kõik väga sõbralikud, üks klient ostis mulle jäätist, kui kuulis, et mul sünnipäev ja üks jättis 12$ tippi ja S lasi lõpuks tund aega varem koju ka, et saaks marketile minna ja lõpuks ometi sünnipäevast rõõmu tunda.\nÕhtu veetsimegi S ja P ja lastega Guildfordi marketil, kus sõime tervislikke burgereid ja mittetervislikke vahukoore-maasika-sokolaadiga pannkooke, nautisime muusikat ning sain ka endale kingituseks pääsmed Perthi loomaaeda ja Wildlife parki, kus saab loomi ise katsuda. Nii lahe, ma olin nii põnevil ja nii tänulik. Lisaks sain ma endale lennupiletid Balile ja Ida-Timorisse ning varasemalt juba ka uue iPhone'i. Nii et pigem parajalt emotsiooniderohked kingitused, mis ongi minu stiil.\nHilisõhtul vaatasin kodus üksinda filmi Dog's Purpose, mis on minu top5 kurbadest filmidest ja uskuge, see ei olnud kehvem kui Me before You, The Fault in Our Stars või Marley and Me, seega pisaraid oli päeva lõpuks nii palju, et ma pidin vahepeal filmi lausa pausi peale panema, et ennast koguda. Siinkohal aitäh Laurile, kes selle filmi enne ära vaatas ja mulle ütles, et salvrätikuid läheb palju vaja, sest muidu ma oleks läinud seda kinno vaatama ja oh issand, kes seda nuttu oleks jõudnud seal taluda.\nIgal juhul, laupäeval, päev pärast mu sünnipäeva, oli meil kodus hullult suur pidu, sest mu majakaaslane sai 1.mail 20seks ja tal oli sada sõpra külas. Mul oli natuke vähem sõpru, aga selle-eest nendega oli meil nii nii lõbus, et ma ei oska kohe sõnadesse pannagi, naersime terve õhtu ja meil oli väga tore, nii et suur suur suur aitäh tulemast!\nUues kodus läheb jätkuvalt hästi, mu majakaaslane on minusse armunud ja nüüd juba kõik kolm kassi käivad minu toas stabiilselt tudumas. Lause esimene pool on tegelikult katastroof, sest mina olin lihtsalt sõbralik, aga nagu Karolin juba ütleb, minu sõbralikkus ongi teiste jaoks flirtimine. Edaspidi ma olen oma toas teki all ja ei suhtle kellegagi.\nÜks õhtu käisin kinos\nKuna mul tööst enam midagi huvitavat rääkida ei ole, siis panen ainult ilusaid pilte, mida tööajal teha olen saanud.\nAhjaa, laupäeval kohtusin kolme kutiga, kellel oli vist mingi stiilipidu, vähemalt nad kõik olid kostüümides ja nad hüppasid üle mitme meetrise aia, et jäätist saada. Jõudsid kohale, ma ütlesin, et neil on sularaha vaja ja nad palusid mu telefoni, et sõbrale helistada, et too raha tooks. Helistasid nad muidugi hoopis iseenda numbrile, et minu number saada ja piinasid mind kolm järgmist päeva kuniks ma neile ütlesin, et ma ei ole 20-aastastest noormeestest väga huvitatud. Lõbus seik sellegipoolest.\nÜks päev läksin mina tööle, vaatan, et S vahetab autorehvi, mille ma ilmselt (no väga ilmselgelt) olin eelmisel päeval vist katki sõitnud. Ma üldiselt olen suht hea selle suure auto kontrollimises, aga näiteks üks õhtu pimedas tuli politsei mu taha ja ma pidin eest ära hüppama, aga nii pime oli, et ma ei näinud üldse, mis variandid mul on ja siis mõtlesin küll, et nojah, tore lugu, just sai rehv vahetatud, nüüd sõidan raudselt uuesti katki. Õnneks ei. Õnneks S polnud kuri ka, nagu ta ütleb, ta ei saa minu peale karjuda, sest ma hakkan kohe nutma. Hahaha.\nVasakpoolne pilt on minust päev pärast sünnipäevapidu. Oi jeerum, kui raske see päev oli...\nÜhel vabal päeval, kui ma alles kell 14 voodist välja tulin..\nSaage tuttavaks, tema on Calypso\nNägin sellist stiili riideid ühel netilehel ja mõtlesin, et mul on ka vaja. Läksin poodi, käisin ringi, mitte kuskil ei olnud, põhimõtteliselt juba andsingi alla, et kampsunit Austraaliast osta ei ole võimalik. Kuniks astusin viimasesse poodi sisse, panin esimesed valitud riided selga ja koju nad minuga tulidki.\nÜhel õhtul käisime R'ga bowlingut mängimas, millest mina võitsin 2/3 ja pärast käisime mängimas korvpalli, mille ma ka võitsin ja siis autorallit sõitmas, mille lõpuks võitis R. Vahelduseks oli tore õhtu tegevuse mõttes, kuigi seltskonna mõttes mitte nii väga ja lõpuks tahtsin lihtsalt ruttu koju saada.\nFilmide lainelt nii palju, et vaatasin kodus ära juba eelnevalt nimetatud Dog's Purpose, mis räägib koera hingeelust ja uuesti sündimisest ja sellest, mis on nende eesmärk elus ja nagu juba hoiatatud sai, meeletu pisarakiskuja. Aga nii nii hea!\nKinos käisin vaatamas filmi Table 19, mis rääkis pulmadest, ühte lauda sattunud inimestest, emotsioonidest, suhetest ja draamadest. Ja kuigi ma terve film lootsin, et film lõppeb ühtemoodi, siis ühel hetkel sai selgeks, et see lootus on mahakandmisele ja lõppes ta hoopis ootamatult minu jaoks, aga samas siiski armsalt ja ninnunännult ja elagu need ilusa lõpuga filmid.\nVeel käisin vaatamas uut õudukat (mis Eestis oli juba märtsis) Get Out, mille kohta ma olin ainult häid sõnu kuulnud. Ma ei liigitaks seda õudukaks, aga see oli põnevik ja thriller ja hoidis energia üleval küll. Lugu kogu selle asja taga oli ka vägagi hea ning nagu ma ka varasemalt olen maininud, mulle meeldivad filmid, kus lõpuks alles hargneb kogu filmi loogika lahti ja see oli üks neist.\nJa kui see oleks minu teha, siis ma oleks veel juba paar korda kinos käinud, aga praegusel hetkel ilma naljata pole kinos mitte ühtegi filmi, mida ma näinud juba ei oleks. Nii, et loodetavasti sel nädalal tuleb veits rohkem uusi kui eelmise nädala kaks, millest minu jaoks ilmselgelt väheks jäi.\nPostitaja: Gerli Pommer kell 13:35


Hannes teenis Prantsusmaal punktilisa\nPühapäeva pärastlõunal sõideti Prantsusmaal, Magny-Cours´i ringrajal mootorrataste ringrajasõidu World Supersport klassi hooaja kümnes MM-etapp.\nLaupäeval Superpole 1 võitnud ning Superpole 2 kümnenda resultaadi välja sõitnud Hannes alustas teist võistlust järjest kümnendast ruudust, olles sellega ka kõrgeimalt kohalt startiv Honda sõitja. 19.ringilise võistluse avaringilt tuli ta tagasi 13.positsioonil ning püsis seal järgnevad kuus ringi.\nPoolel maal oli Hannes tõusnud koha võrra ning peagi oli tema positsioon veel koha võrra paranenud. Kuigi 12 ringil kukkus ta korra tagasi 13.kohale, siis sõidu lõpus andis ta endast maksimumi ning lõpetas tänavu viimase Euroopas sõidetud etapi 11.kohal.\n„Terve nädalavahetus oli väga hea! Võistluse eelselt tegime veel paar muudatust ratta seades, mis aga ei läinud nii nagu lootsime. Võistluses suutsin hoida kiirust aga võitlusi pidada oli keeruline, kaasa ei aidanud ka halvasti läinud start. Suures plaanis olen muidugi ka 11. kohaga väga rahul! Tänan tiimi ja kõiki sponsoreid ja toetajaid ning muidugi ka kaasa elavaid fänne!“- Hannes\nWorld Supersport klassi hooaeg jätkub kahe nädala pärast Argentinas, San Juan Villicum ringrajal.


Priit Tali: kuidas uuringuid mõista ja kas uskuda? - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Priit Tali: kuidas uuringuid mõista ja kas uskuda?\nUute Uudiste kaasautor Priit Tali kommenteerib populaarsusuuringute tulemusi, mis peidavad endas palju vastuolusid.\n“Need küsitlused on üks hirmus naljakas värk! No ei saa mina neist tulemustest aru ja seetõttu on jube keeruline ka nende objektiivsusesse uskuda.\nRatast tahab peaministriks hulga rohkem inimesi, kui on Keskerakonna toetajaid. Ning samas – suur hulk Reformierakonna toetajaid ei taha Kallast peaministriks. Sellist loogikat on üpris raske mõista.\nKui mina eelistaksin oravaid teistele parteidele, siis ma ei kujuta ette mitte ühtegi põhjust, miks ma peaksin valitsusjuhiks tahtma mitte Kallast, vaid Ratast või Helmet või Seederit või kedagi muud.\nVõi kui ma Keskerakonda ei salli ja annan oma toetuse Isamaale või EKREle – miks peaksin ma peaministriks soovima Ratast? Ja vastupidi – kui parima meelega näeksin valitsust juhtimas Ratast, miks annaksin siis oma hääle mitte Ratase parteile, vaid mõnele muule erakonnale?\nMis aga võiks reaalne põhjendus olla?”\nTeemad: populaarsusuuringud Priit Tali


B-Learni EPSS – elektrooniline tugisüsteem kombineeritud õppe kursuste loomiseks\nSaima Tiirmaa-Oras, Kairit Tammets – november 14, 2007Rubriik: Tööleht\n2005. aasta sügisel käivitus Tartu Ülikooli juhtimisel rahvusvaheline projekt B-Learn, mille raames valmib käesoleva aasta lõpuks veebipõhine tugisüsteem õppejõududele – B-Learn EPSS (http://www.ut.ee/blearn/301481). Tegemist on vabavaralise elektroonilise lahendusega, mille abil saavad kõrgkoolide õppejõud ja kõik teised huvilised lihtsa vaevaga kokku panna oma e-õppe (kombineeritud õppe) kursuseid. B-Learn projekt keskendus e-õppe ühele variandile – kombineeritud õppele (inglise keeles blended learning). Selle termini all mõistetakse üldjuhul õppimis- ja õpetamisviisi, mis ühendab eri meetodeid ja õpetamisvahendeid (traditsiooniline auditoorne õpe ühendatud innovaatiliste tehnoloogiliste vahenditega nagu näiteks veebipõhised vahendid, esitlus- ja koostöötarkvara, jms).\nLühend EPSS tuleneb inglisekeelsest terminist Electronic Performance Support System (tegevuse elektrooniline tugisüsteem, B-Learni puhul siis kursuse loomise elektrooniline tugisüsteem). Üks kuulsamaid selle valdkonna teoreetikuid Gloria Gery defineerib EPSSi kui integreeritud elektroonilist keskkonda, mis on igal ajal juurdepääsetav kõigi seda vajavate inimeste poolt; selle struktuur võimaldab kohest personaliseeritud juurdepääsu eri tüüpi infole – tarkvarale, juhistele, nõuannetele, õpetustele, andmetele, tööriistadele ja hindamisele nii, et päringu esitaja peaks võimalikult vähe otsima tuge teistelt isikutelt.\nB-Learn EPSS loomise põhieesmärgiks oli muuta kombineeritud õppe kavandamine ja läbiviimine õppejõu jaoks võimalikult lihtsaks. EPSSi abil tahame toetada õppejõude nende igapäevastes tegevustes õppetöö läbiviimisel, tagades kompaktses esituses nii pedagoogika ja e-õppe võimaluste alase teoreetilise taustmaterjali kui ka lihtsa elektroonilise võimaluse oma kursuse koostamiseks kursuse vormide (mallide) näol. EPSS loomisel juhinduti soovist tagada õppejõududele e-õppe kasutuselevõtuks vajalik tugi ilma et õppejõududel oleks vaja kulutada liiga palju aega info ja oskuste omandamiseks erinevatel täienduskursustel osaledes või haridustehnoloogidelt juhendamist oodates.\nB-Learn EPSS koosneb järgmistest osadest:\n1. Kombineeritud õppe käsiraamat\nKäsiraamatus avatakse kombineeritud õppe teoreetilist tausta, õppemeetodite valikuvõimalusi, eri tehnoloogiliste vahendite kasutamise võimalusi. Peatükkide juures on olemas viited allikatele ja/või lugemisoovitustele ning juhendmaterjalidele. Tulevikus on kavas kogu teoreetilise materjali märksõnaline sidumine EPSS praktilist laadi osadega (mallidega) selliselt, et kasutajal oleks pidevalt võimalus loogiliselt liikuda otselinkide abil teoreetilise ja praktilise poole vahel.\nKäsiraamatu eraldi osa moodustab kombineeritud õppe praktiliste näidete kogu (esitatud on nii B-Learn projektis osalevate kõrgkoolide õppejõududelt kui ka kombineeritud õppe temaatikat tutvustavatest publikatsioonidest pärinevad näited). Praktilised näited kujutavad endast üldjuhul reaalseid kursuseid või kursuse osasid (mooduleid), sealjuures on kaetud väga lai skaala eri valdkondi, mh näiteks õpetajakoolitus, keeleõpe, meditsiin.\nPraktilised näited käsiraamatus\nNB! EPSS keeleks on vaikimisi inglise keel, kõik materjalid on originaalis inglisekeelsed. Nii käsiraamat kui kogu ülejäänud süsteem saavad eestikeelse sisu novembri lõpuks (paralleelselt toimub ka leedu ja portugalikeelsete versioonide loomine). Edaspidi on kasutajatel võimalus valida, mis keeles nad soovivad töötada ja materjale lisada. Töökeele valimiseks on olemas aken ekraani vasakus ülemises nurgas.\nSõnastiku puhul lähtusid EPSS loojad põhimõttest, et kirjeldatakse ennekõike otseselt kombineeritud õppe rakendamisega seotud termineid ja kontseptsioone, kõikvõimaliku toetava temaatika otsimiseks saab alati kasutada erinevaid otsimise mootoreid. Otsida saab ka eraldi käsiraamatust, sõnastikust või mallide hulgast.\nSõnastikust terminite otsimisel toimib nii tähe-põhine otsing (valides konkreetse tähe, kuvatakse loetelu kõikidest selle tähega algavatest terminitest) kui ka „aktiivne otsing”, mille puhul otsing algab juba enne kinnitust; süsteem pakub võimalikke vasteid ja kui kasutaja on lõpliku otsitava sõna kinnitanud (Enter), kuvab süsteem ka otsinguga osaliselt ühtivad sõnad. Näiteks, otsides terminit Learning, kuvab süsteem mh ka terminid blended learning, adult learning, learning objective jne.\n3. Kasutajaks registreerumine\nEhkki igaühel on võimalik ilma ligipääsupiiranguteta kasutada käsiraamatut ja sõnastikku, samuti näha sündmuste kalendrit ja malle, tekib kasutajaks registreerimisega mitmeid lisavõimalusi:\n• Võimalus EPSS-i materjale juurde lisada, täiendada või parandada. Selleks, et kõigile kuvatav info oleks relevantne ja ka korrektne, kuvatakse tavakasutaja poolt lisatud materjalid sinisel taustal. Sinine taust kaob, kui administraatori õigustes kasutaja on andnud materjalidele oma kinnituse.\n• Igale registreerunud kasutajal on EPSS-is isiklik Portfoolio, kuhu saab salvestada nii enda kursuse materjale ja malle (teiste kasutajate poolt loodud näiteid, enda täidetud või enda loodud uusi malle) kui ka linke huvipakkuvatele käsiraamatu peatükkidele ning veebiressurssidele väljaspool EPSS-i. Eesti kasutajatele mõeldud versioon hakkab paiknema Eesti e-Ülikooli serveris ning avatud rahvusvaheline versioon (inglisekeelne, tegelikult võimaldab süsteem väga kergesti tõlkimist/kohandamist eri keeltesse, soovi korral samuti salvestamist enda serverisse) majutatakse EDENi serverisse Ungaris. Hetkel ei ole kasutajatele seatud salvestatavate materjalide osas mahupiiranguid. Kasutajalt eeldatakse mõistlikku suhtumist serveriruumi kasutamisel ning vajadusel kehtestatakse mahupiirangud tulevikus.\n4. Sündmuste kalender\nKasutajad saavad vaadata ja lisada huvipakkuvaid sündmusi ja uudiseid EPSS-i kalendrisse. Kui sündmus on saanud heakskiidu administraatori õigustes kasutajalt, kuvatakse sündmus heledal taustal.\nEPSS keskseks osaks on mallide (vormide) generaator. Kasutajal on võimalik valida endale sobiv mall (nagu näiteks roster, õpijuhis, kursuse kirjeldus), täita see enda kursuse kohta käiva infoga ning salvestada kursuse kausta.\nSamuti on kasutajal võimalus luua uusi malle ja näiteid ja pakkuda neid kasutamiseks ka teistele kasutajale – uute mallide avalikustamiseks on taaskord vajalik administraatori heakskiit. Kasutajal on võimalus kõiki loodud materjale salvestada kas enda Portfooliosse (mallid korrastatakse kursuste kaustadena) või salvestada eri formaatides ning eksportida kasutaja valitud kohta.\nTeisi EPSS-laadseid süsteeme\nTartu Ülikooli avatud ülikooli keskuse projektijuht\nTallinna Ülikooli haridustehnoloogia keskuse juhiabi


17. Jaanuar - 17. Jaanuar\nOlete oodatud Eesti Rahvusraamatukogu toimetiste ACTA allseerias „Raamat ja aeg“ ilmuva kogumiku „Reformatsioon – tõlked ja tõlgendused“ esitlusele 17. jaanuaril kl 13 Eesti Rahvusraamatukogu kuppelsaalis. Kogumiku koostas Piret Lotman.\nPalun andke oma tulekust teada läbi registreerimisvormi.\nEesti Rahvusraamatukogu toimetiste allseeria „Raamat ja aegˮ viienda artiklikogumiku „Reformatsioon – tõlked ja tõlgendusedˮ keskmes on reformatsioon ja selle mõju.\nReformatsiooni tulemusena kujunenud luterlus on vorminud meie kirjakeele, väärtushinnangud ja maailmapildi, teadvustanud meid kultuurrahvana. Kõik see on olnud pidevas muutumises ja koos sellega ka meie tõlgendus reformatsioonist.\nEestikeelseid käsitlusi reformatsioonist ei ole palju, pigem on liiga palju klišeesid ja kivinenud arusaamu.\nReformatsiooni algusaja intellektuaalsele õhustikule Tallinnas heidab valgust Tiina Kala artikkel „Mõnda reformatsioonimuutuste eeldustest Tallinnas: jutlustajad, ametnikud ja raamatudˮ.\nPõhjaliku ülevaate koos raamatute loeteluga Tallinna dominiiklaste ja Rakvere frantsisklaste kloostreis leidunud kirjandusest leiame Kaspar Kolgi artiklist „Eesti kloostrite raamatud enne ja pärast reformatsiooniˮ.\nReformatsiooniideed jõudsid Saksamaalt Liivimaale suuresti tänu väljapaistvale humanistile ja latinistile Philipp Melanchthonile. Melanchthoni seostest Liivimaa kirikueluga kirjutab Jüri Kivimäe.\nKristi Viiding ja Maria-Kristiina Lotman tutvustavad oma pikaajalise empiirilise uurimistöö tulemusi artiklis „Reformatsioon mitmekeelse kirikuruumi kujundajana Eesti- Ja Liivimaal: multilingvaalsed pealiskirjad luterlikes kirikutesˮ.\nMeelis Friedenthal analüüsib artiklis „Akadeemilise teoloogia suunad Tartus Academia Gustavianas ja Gustavo-Carolinasˮ aastail 1632–1656 ja 1690–1710 kaitstud teoloogilisi disputatsioone.\nKaarina Rein analüüsib oma artiklis Andreas Arvidi Academia Gustavianas esitatud Martin Lutherile pühendatud ladinakeelset oratsiooni.\nTiiu Reimo artikkel „„Sakstekiriku laulud“. Tallinnas 17. sajandi teisel poolel ilmunud saksakeelsed lauluraamatudˮ püüab vastata küsimusele, milline oli Tallinnas trükitud lauluraamatute eripära.\nIngmar Kure artikkel „Martin Lutheri katoliiklik tõlgendamine. Kirikulõhestajast kiriku usuisaksˮ toob meid tänasesse päeva. Reformatsiooni ja Martin Lutheri isikut vaadeldakse siin katoliku kiriku vaatepunktist läbi ajaloo.


Psühholoogile? - Perekooli Foorum\nEsileht › Ilu ja tervis › Psühholoogile?\nOlen oma eluga ummikus, enam ei leia midagi, mis rõõmu valmistaks. Alaväärsuskompleksid nii töö- kui eraelus ja üleüldine depressiivne meeleolu vist märksõnadeks. Tunnistan endale, et vajan abi, aga kust alustada? Hakkasin guugeldama ja ei saa tegelikult arugi, kas peaksin minema psühholoogi, psühhiaatri või psühhoterapeudi jutule.\n8a tagasi sarnases situatsioonis pöördusin perearstile, kes andis küsitluslehe, diagnoosis 10 minutiga depressiooni ja kirjutas ad-d. Tahaksin seekord päris selle ala inimesega rääkida/konsulteerida ja panna paika raviplaani kui vajalik.\nSaan ilmselt ca 100eur kuus sellele kulutada, st tasuta kuueaastast järjekorda ei suuda aktsepteerida.\nkui ravimeid tahad, siis psühhiaatri juurde. kui rääkida ja analüüsida, siis psühholoogile.\nAntidepressante saab välja kirjutada nii perearst kui psühhiaater. Neid peab aga võtma vähemalt kuus nädalat järjest, enne kui tegelik mõju avaldub. Kui kaua sa neid tänaseks võtnud oled?\nMis raviplaani sa ootad? Kergema depressiooni puhul saab nõustamise abil august välja, raskemal juhul on antidepressandid abiks, et oleks üldse jõudu ja motivatsiooni välja ronima hakata. Mingit muud imeravimit ei olegi.\nPsühhiaater – arst, kes on spetsialiseerunud psüühikahäiretele. Kirjutab vajadusel ravimeid, aga mingit pikka ja regulaarset nõustamist ei tee.\nPsühholoog – nõustaja, kes ei ole arst ja ei saa ravimeid välja kirjutada. Psühholoog aitab sul selgusele jõuda, mis on pahasti ja mida saaks teha, et asjad paremaks muutuksid. Tavaliselt iganädalased tunniajased kohtumised pikema perioodi vältel. Psühholoogil on magistriharidus psühholoogias.\nPsühhoterapeut – psühholoog, kes on lisaks õppinud ka mõne teraapiasuuna (pereteraapia, gestaltteraapia, kognitiiv-käitumuslik teraapia vms). Tegelikkuses on enamik psühholooge seda teinud ja lähtuvad oma töös kindlast teraapiasuunast. Tänapäeval on mitmeid selliseid tegelasi, kes end omaalgatuslikult “psühhoterapeudiks” nimetavad, täpselt nagu on palju isehakanud “toitumiseksperte” ja muid selliseid, kel vastavat haridust ja paberit ette näidata ei ole, aga nimi on uhke ja raha kasseerivad kõvasti.\nSinul tasuks leida psühholoog või psühhoterapeut, lihtsalt tee alustuseks kindlaks, et spetsialistil ka vastav kvalifikatsioon on. Arvesta, et mõlema puhul on eelkõige oluline inimestevaheline sobivus ja võib-olla pead mitme juures proovimas käima, enne kui leiad sellise, kellega klapp tekib. Igaühel on oma “käekiri” täpselt nagu juuksuritelgi ja ühele kliendile sobib üks, teisele teine.\nKui juba raha välja käia siis kindlasti mõni teraapia, tihtilugu pole tavalisest psühholoogiga vestlemisest midagi kasu.\nTookord võtsin neid ca aasta.\nRaviplaani all mõtlengi seda, et ma ei tahaks, et perearst ühe minu lause peale ad-d välja kirjutaks, võibolla saab ka nendeta. Selleks soovikski oma ala spetsialistiga rääkida, et kas saan mõnd “tööriista” kasutades ise sellest august väöja või on siiski ravimeid vaja.\npsühholoog on mõtetu aja raiskamine. AD peale, esimesed 2 nädalat arvad, et pole abi aga 3 nädalal on elu juba parem\nNeed testid, mida perearst depressiooni diagnoosimiseks kasutab, on siiski veidi pikemad kui üks lause. Samu teste kasutavad diagnoosimiseks ka psühhiaatrid. Su mõte , et vestelda esmalt psühholoogiga, on iseenesest õige, aga loodan et oled endale selgeks teinud, et psühholoog ei aita sind selles mõttes, et ei ütle mida tegema pead, vaid püüab sind suunata selleni, et sa ise selgusele jõuad, kuidas ennast aidata. Tean inimesi, kes on seetõttu väga pettunud pärast psühholoogi külastamist – raha võttis, aga ei öelnudki, mida ma täpselt tegema pean.


„RÄÄGIME ASJAST“: Kaja Kallas valetab oma rahvale süüdimatult näkku! Valitsus on Eestit viimas kiirkorras vaesusesse! - Uued Uudised\nEsilehele » Saated » Räägime asjast » „RÄÄGIME ASJAST“: Kaja Kallas valetab oma rahvale süüdimatult näkku! Valitsus on Eestit viimas kiirkorras vaesusesse!\n„RÄÄGIME ASJAST“: Kaja Kallas valetab oma rahvale süüdimatult näkku! Valitsus on Eestit viimas kiirkorras vaesusesse!\nRäägime asjast, 26.09.2021\nPoliitikud Martin Helme ja Mart Helme räägivad immigratsiooniohu eiramisest Eesti valitsuses, peaminister Kaja Kallase metoodilisest valetamisest, tsensuurist Eesti meedias ning jõujoonte muutusest rahvusvahelistes suhetes.\nVabariigi kõige tulisem poliitikasaade on TRE Raadios ja Ring FM-is eetris pühapäeval kell 11 – 12 ja kordus samal õhtul kell 21 – 22.\nSamuti saab saadet kuulata Uute Uudiste portaalis ja levinumates taskuhäälingu-keskkondadest (Spotify, Apple podcast, Mixcloud).


Kadri Simm: Neer müügiks? - Eesti Päevaleht\nArvamus 4. jaanuar 2013\nKadri Simm: Neer müügiks?\nigaühel tasuks kujundada seisukoht, kas ta on valmis pärast surma oma elundeid abivajajatele loovutama või mitte\nKadri Simm, eetikateoreetik\nHiljutine uudis, et mõnes riigis on Facebooki kaudu võimalik maailmale teada anda endast kui organidoonorist, on põnev näide sellest, kuidas moodsaid sotsiaalmeediavahendeid saab rakendada rahvatervishoiu teenistusse. Organidoonorlusest ja sellest, kas oleksime nõus oma organeid loovutama, tuleks tõepoolest rohkem rääkida. Miks siis mitte näiteks pere lõunalauas, kui kogu pere on koos ja igaühe seisukoht mitme tunnistajaga fikseeritud?\nAsi on nimelt selles, et kui inimesed ise selgelt oma arvamust ei väljenda, siis tegelikult otsustavad meie kehalise terviklikkuse üle pärast surma teised inimesed. Tõsi küll, need on meie lähedased, kellel aga siiski võivad olla teistsugused arusaamad kui meil endil. Doonorikaarti kannavad väga vähesed, seega lähtutakse enamikul juhtudel lähedaste intuitsioonist ja arvamustest.\nÜhtlasi tasub see jutuajamine ette võtta sellepärast, et säästa oma lähedasi potentsiaalselt väga keerukast dilemmast. Mõelgem korraks sellele, kui meie õlul oleks kohustus langetada selline otsus oma lähedase inimese kohta: kas lubada näiteks tema neeru siirata või mitte? Kui me tema isiklikku seisukohta ei tea, siis muudab see niigi stressirohke olukorra veelgi hullemaks.\nSurnut peetakse pühaks\nOrganidoonorlusega seotud eetilised aspektid saab laias laastus jaotada kaheks. Esiteks surnud doonorite organidoonorlus ja teiseks elusdoonorid.\nEsimesel juhul on selge, et surnukeha ei saa pärast doonori surma käsitada pelga organikogumina, kuigi pragmaatiliselt lähenedes tal neid organeid justkui enam vaja ei lähe. Kõik kultuurid on pidanud surnukeha siiski teataval määral pühaks või väärikust omavaks, mis seab piirangud ka selle n-ö käitlemisele muul moel, kui traditsioonid ette näevad.\nOrganidoonorluse kõige olulisem eetiline kriteerium (nii elus kui ka surnud doonorite puhul) on doonorite vaba tahte austamine. Surnud doonorite puhul on enamasti peetud piisavaks oma lähedaste teavitamist sellest, et ollakse nõus organeid loovutama. On riike, kus vaikimisi eeldatakse, et inimene on nõus olema pärast surma organidoonor – näiteks Hispaania ja Horvaatia. Just need on riigid, kus on tõepoolest kõige rohkem doonororganeid.\nTransplantatsiooni protsess – alates doonori leidmisest kuni organivajaja opereerimiseni – on logistiliselt, meditsiiniliselt ja eetiliselt äärmiselt keerukas. Et kogu protsess oleks edukas, on olulised kõik komponendid. Sellele viitab kasvõi Hispaania ja Kreeka võrdlus, kus mõlemas kehtib vaikimisi eeldus, et kõik surnud on potentsiaalsed doonorid, aga kuna Kreekas puudub ülejäänud protsessi toetav efektiivne korraldus, siis on seal edukaid siirdamisi mitu korda vähem.\nSurnute doonoriks olemisega seotud oluline bioeetika küsimus on ka surma definitsioon: millal on inimene surnud? Jättes kõrvale filosoofilised arutelud, on ka biomeditsiiniline arusaam sellest küsimusest ajaloo jooksul muutunud ja ilmselt on üsna tõenäoline, et muutub ka tulevikus. Sada aastat tagasi ei olnud veel moodsat meditsiini, mis on võimeline aparaatide külge ühendatud patsienti justkui elus hoidma.\nKeha kui kaup\nElusdoonoriks võib saada mitmeti. Esiteks saab organeid (enamasti neeru) loovutada oma lähedastele. Aga sageli ei sobi lähedase inimese neer organivajajale puht meditsiinilistel põhjustel. Teine võimalus on mõnel pool maailmas toimiv organiloovutamise süsteem, kus sobitatakse omavahel kokku kaks paari (kummaski üks doonor ja üks haige), kes vahetavad omavahel organeid, mis on mõlemale meditsiiniliselt sobivad (nn doominosiirdamine).\nKolmas võimalus on organite ost-müük. Maailmas praktiseeritakse sedagi, kuigi enamasti illegaalselt. Loomulikult leidub ka seisukohti, mis kutsuvad üles organite turul vabaturumajandust kehtestama. Miks oleks see problemaatiline?\nElusdoonoriks olemisega kaasnevad suured riskid, altruismist lähtudes on nende riskide võtmist traditsiooniliselt lubatud. Ent kas oleks õiglane lubada inimestel võtta selliseid riske raha eest? Põhimõtteliselt võtavad inimesed ju elus igasuguseid riske. Kas elusdoonoriks olemine on midagi põhimõtteliselt teistsugust? Kui eespool kirjutasin, et kõige olulisem on doonori vabatahtliku otsuse austamine, siis kas pole meil siin mõnikord tegemist justkui paradoksiga? Ehk tahab töötu seitsme lapse isa tõesti vabatahtlikult oma neerust vabaneda ja miks peaksime siis paternalistlikult talle seda keelama, kui saadav raha kataks pere olulised vajadused?\nSiin jõuame küsimuseni: kas ja mis mõttes saab inimese keha käsitada omandina? Loomulikult on meie keha meie oma, aga sellest ei järeldu veel, et me võime seda omandit ka osta ja müüa. Meie keha oleme meie ise, me saame olemas olla ainult oma keha kaudu, seega tähendab oma keha müümine ka iseenda müümist, mitte pelgalt mulle kuuluva „asja” müümist.\nMaailm on karm, täis vaesust ja ülekohut. Altruismist lähtuv doonorlus püüab tagada, et see tegu – iseendast tükikese loovutamine – lähtuks ainult armastusest, sõprusest, hoolivusest. Et sellist otsust ei motiveeriks kunagi ebavõrdsus ja ebaõiglus.\nEestis arutatakse võimalust laiendada elusdoonorite ringi lähisugulastest kaugemale, et võimaldada näiteks organite loovutamist ka sõprade vahel. Kuidagimoodi tuleb ametnikel kindlaks teha, et kahe inimese vahel on tõepoolest piisava tugevusega emotsionaalne side. Kahtlemata on algatus kantud soovist anda rohkematele inimestele võimalus oma organeid lähedaste inimeste heaks annetada, aga selge on see, et võivad tekkida ka võimalused seda kuritarvitada.Organidoonorluses on euroopas kaks täiesti erinevat süsteemiEesti: liiga vähe elundidoonoreid\n••Eestis ootab ainuüksi uut neeru üle poolesaja inimese. Eestis eemaldatakse elundeid aastas keskmiselt 25 surnud doonorilt ja kolmelt-neljalt elus doonorilt.\n••Praegu kehtivate seaduste järgi tohib Eestis olla elusdoonor – näiteks annetada oma neer – üksnes lähisugulastele (laps, abikaasa või vabaabielukaasa, ema või isa, vanaema või vanaisa, onu või tädi, onu- või tädilaps). Tulevikus plaanib riik lubada olla elundidoonoriks ka lähedasele sõbrale – seda lubatakse näiteks Saksamaal ja USAs.\n••Ajusurmas inimene saab olla paljude organite doonoriks – neerud, maks, süda, kopsud. Igal aastal sureb Euroopas tuhandeid inimesi, kes vajaksid doonorielundit, kuid ei suuda oma järjekorda ära oodata.\n••Eestis tohib surnud doonori elundeid ja kudesid siirdamiseks eemaldada vaid juhul, kui inimene on eluajal avaldanud tahet neid loovutada. Paljudes Euroopa riikides kehtib aga vastupidine süsteem: Hispaanias, Austrias, Belgias ja Horvaatias eeldatakse, et iga inimene on ajusurma sattudes potentsiaalne elundidoonor, kui ta pole elu jooksul väljendanud soovimatust surres organeid annetada. Seetõttu on neis riikides doonorelundid kaks korda kättesaadavamad kui näiteks Saksamaal, kus on seni kehtinud Eestiga sarnane süsteem – vaikimisi eeldatakse, et keegi ei taha surres olla potentsiaalne elundidoonor. Kuid Saksamaa läks mullu üle uuele reeglistikule: igalt haigekassas kindlustatult küsitakse, kas ta oleks nõus surres olema organidoonor. See välistab olukorra, kus inimeselt ei saa organeid eemaldada, kuna ta lihtsalt pole eluajal kunagi doonorlusele mõelnud ega seega avaldanud soovi või soovimatust organeid annetada.\n••Viimase Nobeli majanduspreemia sai teadlane, kes oli uurinud elundidoonorlust. Ameeriklane Alvin Roth arendas arvutisüsteemi, mis lubab USA kliinikutel vahetada infot neerude kohta. Kui elusdoonor soovib annetada neeru oma sugulasele või sõbrale, kuid tema neer ei sobi (näiteks veregrupi tõttu), siis võimaldab süsteem leida mõne teise ameeriklase, kes on samuti nõus sugulasele või lähisugulasele annetama, kuid kelle neer on samuti sobimatu. Süsteem viib mõlemad annetajad ja patsiendid kokku, nii et abivajajad saavad uue neeru, ehkki nende enda sõbra või sugulase neer neile bioloogiliselt kõlbulik polnud.


Jaak Vilo: välistudengid – tulu või kulu - Arvamus - Tartu Postimees\n1. detsember 2020, 0:00\nJaak ViloTartu ülikooli arvutiteaduse instituudi juhataja\nKümme aastat tagasi esitas toonane arengufond riigikogule ettepaneku aidata tagasihoidlik IT kõrgharidus rahvusvahelise kvaliteedi püüdlemise teele ning hoiatas demograafilisse auku kihutavat Eestit IT-õppe tudengite arvu ära kukkumise eest. IT akadeemia nime all alustati kahe bakalaureusekava ja nelja magistrikava sihtarendust, et meelitada tudengeid (stipendiumid) ja toetada õppejõudude kvaliteedi ja arvu kasvu. Tugevalt panustasid eraettevõtted – telekomid, Skype, Hansapank. Õppejõudude värbamisel pidi ülikool aga vaatama välismaale, sest kohalik kõrgharidus ei olnud 1980–2000ndatel (30+ aastat) suuteline tagama doktorikraadiga õppejõudude koolitamist selles mahus, mida siis ja nüüd vaja.\nKui iga töötaja toob riigile keskmiselt 20 000 eurot netoeksporti ja sama palju tööjõumakse aastas, siis kas tasub nõuda lisaks õppemaksuna 3000 euro maksmist nelja semestri jooksul?\nArvutiteaduse eriala THE edetabelis kerkis Tartu ülikool maailma esimese 200 hulka, Euroopa ülikoolidest 63. kohale. Järgmine Ida- ja Kesk-Euroopa ülikool (Varssavi) tuleb alles 301–400 vahemikus. Ilma panustamata ei kerki meie riikide majandus kahjuks läbi klaasvahelae, mis eristab meid jõukate Lääne-Euroopa riikide tasemest.\nJa veel tahaks vaielda. Tartu ülikool ei või niisama lihtsalt raha «kulutada» ja teda ei ole sugugi vaja ka lihtsalt «ülal pidada». Ülikooli rahastus pole mõeldud töökohtade hoidmiseks, vaid ikka eelduste loomiseks ja riigi arendamiseks. Kõrghariduse andmiseks saab ülikool 300–350 eurot iga tudengi kohta kuus (bakalaureusest doktorini, arstiteadusest matemaatika, juura ja keeleteaduseni).\nÜlikoolide roll on koolitada inimesi, luua uusi teadmisi, arendada kultuuri ning tehnoloogiaid. Ülikool on riigile umbes samas rollis nagu ettevõtte arendusosakond ettevõtte tulevikule. Kui (toote)arendusest ei tule uusi ideid ja tooteid ega suudeta lahendada probleeme, on ettevõte hukule määratud.\nMilline on siin õppinud välismaalaste otsene ja kaudne mõju riigi tuntusele usaldusväärse rahvusvahelise partnerina ja võimalikele tuleviku ärivõrgustikele?\nMilline on siin koolitatud inimeste vahetu mõju Eesti majandusele?\nMida teha, et Eesti oleks globaalses talendimeelitamise konkurentsis võitjate poolel ja mitte ainult doonor?\nMilline on mõju Eesti kõikidele tudengitele, kui siin õpivad ka edasipüüdlikud välismaalased?\nEestis tasuta ülikooliõpet pakkudes saame siia valida parimad kandidaadid sellisel hulgal, mis on meile jõukohane.\nMotiveeritud välistudengid tõstavad õppe üldist kvaliteeti, annavad meie tudengitele rahvusvahelise koostöö kogemuse ning panevad aluse tuleviku ärilistele suhtevõrgustikele.\nVälistudengite praktika ja töötamine Eesti ettevõtetes annab ettevõtetele töökäsi ning kasvatab kiiresti riigi eksporti ja maksutulu.


Vastuseks H´le, | Mareki Blogi\nRaha teenimine internetis???? Kas, kuidas ja kui palju???\n← Pole kaua….\nJah, mul on ka konto Neobuxis! Üldse on mul PTC kontod kolmes kohas. ClixSense, ZapBux, NeoBux ja Lynxar´is. Ma tegin need lihtsalt võrdluseks milline nendest paremini maksab. ClixSense ja ZapBuxi eelis teiste ees on see et lisaks klikkimistele ja pakkumistele on seal võimalus ka nn. „taske“ teha. Ehk siis veidi rohkem tänu nendele teenida. Näiteks eile tegin 30 taski, ühe hinnaks oli 0,50 senti (selliseid tuleb kahjuks suht harva) ja teenisin lisaks 15$. Kahjuks jah nii hästi tasustatavaid taske on suht vähe, tavaline taks on 0.01-0.35 sendini. Sealses foorumis olen suhelnud paljudega kes teenivad päevas ikka suht suuri summasi. Paljud on teinud ühe konto mitme peale ja töötavad pea ööpäeva ringselt. Loomulikult on seal kannatust vaja kuna alustad ju nullist ja algul on suht vähe neid taske mida sa teha saad kuna seal on mingist ajast levelite süsteem ehk siis mida rohkem ja täpsemini oled taske teinud seda kiiremini tõused ja seda tasuvamaid taske saad teha. Mul selles mõttes vedas et alustasin enne selle levelite süsteemi sisseseadmist ja siis kui see tuli sain kohe 3 levelile.Praegu lasen igakord kui olen teeninud u25-30$ PayPali kontole kanda. Lihtsalt sellepärast et alati on mingi kahtlus jäänud et äkki mingi hetkel ei tehta enam väljamakseid. Neid pagana scämm PTC lehti on ju nii palju. Aga kui kannatust jagub siis on võimalik päris normaalselt lisa teenida. Kiirelt suurt teenistust nendelt lehtedelt oodata ei tasu. Tuleb lihtsalt kõik võimalused ära kasutada. Nendel neljal saidil ma vaikselt klõbistan igapäevaselt, klikkimine ise ju võtab ainult mingi 30 mintsi kõigi nelja saidi peale kokku. Muidugi maksab päevas mitu korda tsekata kuna reklaame pannakse päeva peale juurde.\nTagasi investeerinud ma ei ole. Tõsi, ma ei ole ka uurinud kui palju mu sissetulek sellest kasvaks aga kuidagi veider tundub niigi raskelt tulev raha sinna tagasi anda.\nAga sinu puhul respect kui oled NeoBuxix juba 1400$ teeninud!!!! Tase! Ja edu edaspidiseks!\nPosted by surfar100 on May 20, 2014 in Raha teenimine kodus\n2 responses to “Vastuseks H´le,”\nMay 24, 2014 at 12:15\nTahtsin lihtsalt tänada sind selle blogi eest, et tänu sellele avastasin selle Clixsense enda jaoks ja nyyd viimase 10-15 päevaga yle 70 dollari teeninud seal taskidega. Isegi selle 5 dollarise taskbonuse olen korra juba saanud 🙂 Raha välja ka juba vötnud 2 korda ja kiirelt yle tulnud, et mingeid robleeme pole sellega. Konto tegin juba kuskil aprilli löpu poole aga need levelid hakkasid tulema alles siis kui olin suure hunniku neid 1 sendiseid taske teinud ja siis mingi nädalaga olin juba 3 levelil. Täitsa kahju kohe, et sinu lingi kaudu sinna ei läinud aga ma suht umbusklik igasugu linkide osas, et köigepealt guugeldasin jne.\nMay 24, 2014 at 16:32\nmul on heameel et Sul hästi läheb!!!!! Loomulikult on mõistlik asja veidi enne uurida, foorumeid lugeda jne. Kui ma selle asjaga pihta hakkasin siis tegin kontosi suht rivitult erinevatesse PTC saitidele ja võin julgelt väita et u 85% on puhas skämm! Usaldusväärseid on vähe! Aga tubli, lase edasi!!!!\nAlgus Raha teenimine kodus Uncategorized


OECD soovitab Eestil sisserände kvooti tõsta - ärileht.ee\nOECD soovitab Eestil sisserände kvooti tõsta\nOECD soovitab värskes raportis Eestil sisserände kvooti tõsta ning kvalifitseeritud tööjõule töölubade tingimusi lihtsustada.\nVärskes raportis antud soovituste kohaselt ei peaks Eesti kõrge kvalifikatsiooniga töötajad aastase sisserände kvoodi sisse arvestama, lisaks peaks pikendama väljastpoolt Euroopa Liitu pärit tudengite tööotsingute perioodi ning aktiveerima kolmandatest riikidest pärit isikute õppeprogramme.\nOECD toob raportis välja, et varem meie ärikeskkonna parandamiseks antud soovitustest ei ole Eesti võtnud ette ühtki sammu ettevõtete pankrotiprotsesside lühendamiseks ning efektiivsemaks muutmiseks. Samuti ei ole muudetud lihtsamaks väikestele ning keskmise suurusega ettevõtetele laenuandmist ning hoiu- ja laenuühistutele panganduslitsentsi andmist.\nKa ei ole kehtestatud õpipoisiametis töötajatele maksuvaba miinimumpalka ning kutsekoolide õpilastele rahalise toetuse parandamist ning tugevdatud kohalikul tasandil ettevõtete ning koolide koostööd.\nOECD märgib raportis, et Eestil on olulised tugevused nagu haritud ning paindlik tööjõud, ärisõbralik keskkond, jõuline finantssektor ning tugev ja usaldusväärne eelarvepoliitika. Pärast pariaastast nõrkust on ka majanduskasv jõudu kogunud ning peaks selle aasta kokkuvõttes ületama 4% piiri. Sissetulekud kasvavad ning liiguvad ühenduse rikkamate riikidele tasemele lähemale.\nOECD kritiseeris Euroopa riikide plaani netihiide maksustama hakata (6) 14.09.2017\nOECD toob välja, et sellele vaatamata peaks valitsus oma tegevuses toetama majanduskasvu ning majanduse elastsust, mis on ühtlustuses hädavajalikud. Meie tootlikkuse kasv jääb OECD sõnul kriisieelasele ajale märkimisväärselt . Lisaks on tööealiste elanike arvu vähenemine järsem kui suuremas osas Euroopa riikides ja oskustöötajaid napib paljudes sektorites, nende seas IT ning tervishoid). Samuti oleme väikse majandusena välisšokkidest väga haavatavad.\nOECD märgib et kuigi oleme heaolunäitajates madalate sissetulekutele vaatamata üllatuslikult samal tasemel kui tüüpilised OECD riigid, on subjektiivne heaolu meil OECD standarditest madalam. Selle põhjuseks on madalad sissetulekud ning vähene rikkus, samuti kehvad tervisenäitajad.\nEesti vaesus ning sissetulekute ebavõrdsus on OECD riikide seas ühed kõrgemad. Viimastel aastatel on küll vähekindlustatute sissetulekud tänu miinimumpalga ning toimetulekutoetuste tõusule suurenenud, märgib OECD. Absoluutses vaesuses elavate inimeste (sissetulek alla 200 euro kuus) langes 2015. aastal alla 4% piiri.\nSuur sissetulekute ebavõrdsus tuleneb OECD raporti kohaselt nii palkade ebavõrdusest kui väga väikesest maksude ja soodustustuste ümberjagamisest. See jätab OECD hinnangul väga suure osa elanikkonnast vaesusriski. Samal ajal kui suur osa sotsiaalkulutustest läheb peredele on üksikvanemaga ning enam kui kolme lapsega perede vaesusrisk suhteliselt kõrgem. Eakate vaesusrisk on samuti suurem, seda madalate pensionite tõttu.\nOECD märgib, et eesootav maksureform peaks sissetulekute erinevust vähendama.\nOECD toob välja, et Eesti kasvuväljavaated on väga haavatavad, sõltudes peamiste kaubanduspartnerite majanduste arengust.\nBrexiti otsest mõju Eestile hindab OECD madalaks, sest meie kaubandussidemed Suurbritanniaga ei ole väga tihendad. Samas võib Brexit Eestit mõjutada kaudsemalt läbi Lääneremere riikide.\nSiseriiklike riskidena toob OECD välja palkade ning tootlikkuse vahelise seose. Palgasurvet võiks langetada remigratsioon ning puudega ning vanemaealiste tööturule toomine.\nPõlevkivi maksutamiseks liiga vähe samme\nOECD märgib, et kuigi Eestis on tehtud suuri investeeringuid põlevkivielektri emissioonide vähendamiseks, on energeetikasektori arengukavas 2030. aastaks ettenähtu rohelisemale energiale üleminek suure riskiga.\nPõlevkivitööstuse negatiivse mõju vähendamiseks, põlevkivi kõrgemaks maksustamiseks ning alternatiivse energia arendamiseks on viimase viie aasta jooksul astutud liiga vähe samme. OECD toob välja, et ressursitasude reform on maksude mõju isegi vähendanud. OECD märgib, et kuna põlevkivi puhul ei pruugi otsene hinnasurve olla piisav, peaksid maksud olem otseselt suunatud õhu- ning veesaaste vähendamisele. OECD märgib, et ka kaevandamisele järgnev maa taastamine on Eestis ebapiisav, mistõttu peaks rakendama ettevõtetele suuremaid nõudeid.\nOECD möönab, et rohemajandusele üleminekul on suured sotsiaalmajanduslikud mõjud, sest põlevkivikaevandamine on riigi keskmisest suurema tööpuudega ning kõrgema vaesuse määraga Ida-Eestis võtmetähtsusega tööandja. Lisaks on põlevkivi valitsusele oluline eelarvelaekumiste allikas seda nii maksude kui ka dominantse Eesti Energia omanduse kaudu.


Elutuba õues: 11 nõuannet - Moodne Kodu\nElutuba õues: 11 nõuannet\nKui kodul on suur rõdu või terrass, on patt seda elutoa pikendusena kasutamata jätta, eriti tänavusel rekordsoojal suvel. Õue eluruumi sisustamisnippe jagab K-rauta sisekujunduse projektijuht Egle Veskimäe.\nTrendika eluruumi juurde kuuluvad taimed. Lillede ja maitsetaimede kasvatamiseks võib kasutada ära erinevad pinnad - piirded ning vaheseinad, aknalauad ja põranda. Kasutusse võiks võtta nii ruumi säästvad redelriiulid kui amplid. Suurte lillepottide või kastide abil saab terrassile rajada minimõõtmes peenrad, kus saab kasvatada lisaks ürtidele ka tomateid, suvikõrvitsaid või maasikaid. Lilled tuleks valida ilmakaartest lähtuvalt, sugugi kõik ei taha pika päeva jagu päikesepaistet. Reeglina sobivad terrassile begooniad, petuuniad ja pelargoonid, aga ka fuksiad, peiulilled ja lavendel.\nSuveõhtud on pikalt valged, aga pimedatel augustiöödel loob hubasust õue sobiv ilmastikukindel valgustus. Terrassile sobivad hästi nii valgusketid, dekoratiivsed valguskerad kui maheda valgusega figuurid.\nLühikest terrassihooaega saab soovi korral pikendada terrassisoojendaja paigaldamisega. Soojendajaid on nii gaasi- kui elektritoitega, lakke riputatavaid ja seinale paigaldatavaid, tagasihoidliku ja suure võimsusega. Terrassilamp töötab siiski vaid jaheduse peletajana, ilma soojaks see ei küta.\nMaitseelamus heast grillist\nMaitseelamuse tagab stabiilse küpsetamiskeskkonna ja korraliku soojussalvestusega grill. Näiteks munakujuline keraamiline grill on oma olemuselt nagu väike köök, kus saab valmistada grill-liha, küpsetada tervet kana, praadida pannkooke või teha pitsat. Selle grilli puhul on toidutegemise võti raske kivikeraamika, lisaks on õhuavade ja söe kogusega mängides lihtne soovitud valmistamistemperatuuri saavutada. Söegrillil valmib küll kõige maitsvam toit, aga kui tähtis on ka kiirus, siis tasub kaaluda gaasigrilli. Selle valikul võiks jälgida põletite, süütaja ja voolikute kvaliteeti. Kui tegu on kortermaja rõduga, tuleks ohutuse mõttes valida elektrigrill.\nKuna kodu uuendamine nõuab investeeringuid ja aega, siis on iga rahas ja ajas mõõdetav kokkuhoiukoht koduomanikule oluline. K-rauta tegi just neid tahke silmas pidades uue Koduomaniku lojaalsusprogrammi, mille loogika on lihtne - mida rohkem töid on tarvis ette võtta, seda suurem tuleb võit soodsamatest hindadest ja säästetud tundidest. Koduomaniku programmiga liitunu saab endale isikliku erakliendihalduri, soovi korral sisekujundaja nõustamisteenuse ning täishinnaga kaupadelt ja paljudelt teenustelt 20-30 protsenti soodustust.\nSegistid ja dušipaneelid\nDušikabiinid ja vannid\nSise- ja välisvärvid\nSise-, välis- ja saunauksed\nGarderoobi- ja hoiusüsteemid\nSise- ja välisvalgustid\nAiamööbel ja grillid\nAiapaneelid, võrgud ja väravad


Kommentaarid: PÜSI NOOR! 7 tegevust, mis aitavad olla vormis ka pärast 60. eluaastat!\nPÜSI NOOR! 7 tegevust, mis aitavad olla vormis ka pärast 60. eluaastat! (9)\npunnida võib 2. mai 2022 07:51\nLooduse vastu lõpuni ei saa\nVaimu hoiab erksana 6. september 2021 23:12\n...ka @-kommentaaride kribamine :)\nNipik 18. jaanuar 2021 08:17\nÄra suitseta ja alkot tarvita võimalikult vähe, siis elad kauem või vähemalt mõnusamalt! Selle asemel leia endale partner, kellega kaob eelnimetet tegevuste vastu huvi. Leidke ühine huvitegevus ja endale omad huvitegevused ka.\nTo aga kes 18. jaanuar 2021 08:01\nNo jah, need kes väikese palga eest on tööd rabanud, et ära elada ja lapsed kasvatada, surevadki rutem! Ei saa sedagi, mille koguda jõudsid, lõpuni kätte. Ja kõrgepalgalised, kellel igasuguseid võimalused, et tervist turgutada, elavad kaua ning saavad suurt pensioni. Saame aru küll, miks ei saa!\nKui vaja --tuleb perearstil turgutavaid ravimeid kirjutada 11. oktoober 2019 18:25\n60 + meestel ,,algas juba Andropaus,, Mis vormis sina mees enam oled\nPanomees 11. oktoober 2019 12:19\nAga see väikene pension ,,ei luba hästi vanaks elada ! 11. oktoober 2019 07:31\nKõik need kirja pandud lood on õiged ;; AGA Hea tervise eest --peaks ka EESTI SEADUS ÕIGET PENSIONI maksma ? Oma peres on üks näide ! ISA on juba ammu kabelis ,,aga 90+ EMA elab 70.aastase Venna juures ; Vot see emake --vajab suurt abi ja ka rohkem pens´ioni ,,,kes teda tänaseni hoiab ja hooldab ;;\naga kes 11. oktoober 2019 09:53\nSaage aru et pensioni makstakse sotsiaalmaksust- niipalju kui ise olete maksnud pluss inflatsioon on õigustatud tagasi saada. Need kes vähe töötavad elavad kaua ja loodavad saada suurt pensioni kuni 100 aastani\nRiigist kaob välja 2000 Euri minutis 12. september 2020 22:46\nKeerake koomale raha väljavool välispankadest ja finantse jagub kõikidele!


Päikeseenergia Veesoojendi Hind Küttekollektorid Venemaal Ja Teistes Riikides Slark Energy Online Ajakiri Alternatiivsest Energiast\n01.02.2022 01.02.2022 Päikeseenergia veesoojendi hind küttekollektorid Venemaal ja teistes riikides slark energy online ajakiri alternatiivsest energiast\n# Pealkiri # Sun Water'i kütteseade - küttekogujate hind Venemaal ja teistes riikides # / pealkiri #\nPäikesevee kütteseade on päikeseenergiaga veesoojendussüsteem. Seda tüüpi koguja on soojusvaheti, mis teisendab päikeseenergia termiliseks. See energia akumulatsiooni meetod võimaldab teil saada kuuma vett finantsressursside minimaalsete kuludega. Kui kaalute selle seadme seadet, on selle peamine osa otse koguja poolt otse. See veesoojendi osa on mingi radiaator, mis koosneb õhukeste torude süsteemist. See esineb jahutusvedeliku ringluses, sel juhul vees ja päikeseenergia imendumist. Solar-veesoojendite ja nende omaduste tüübid ↓ Tsirkulatsiooni tüübi järgi ↓ Korraldaja tüüp ↓ Tüüp Circuit Circuit ↓, mida saab kasutatakse? ↓ Installi ↓ Passiivne ↓ Aktiivne ↓ Päikesevee küttekehade ülevaade turul: tootjad ja mudelid ↓ Hind Review ↓ Kasutaja ülevaated ↓ eraldada ka vee veekogu. See omapärane hoidla täidab laienemispaagi funktsiooni ja mõnede teostuste abil on soojusvaheti roll ka vee soojendi standardversioon: akumuleeruvast mahutist läbi raskusastme loomuliku jõu kaudu, liigub jahutusvedelik alumisse osa Kollektsionäärist. Kütte käigus tõusevad vee, järk-järgult spetsiaalsete torude puhul ülespoole ja vaba osa täidetakse jahutusvedelikuga. Pärast seda, kui koguja läbis vett, täidab see vastuvõtupaagi uuesti. Me saame suletud loop. Vee reservuaari vesi tarnitakse tarbijale kütte- ja veevarustuse kaudu või jälle soojusvaheti. See on klassikaline ja lihtsustatud töökava, mis võib olla keeruline sõltuvalt tüübist Küttekeha. Solar-veesoojendite tüübid ja nende omadused on mitmed põhilised klassifikatsioonid: tüübi järgi tsirkuleeritakse - sel juhul voolab ringlusse vee füüsikaliste omaduste tõttu. Soojendusega vedelik on teadaolevalt väiksem tihedus, kuid mahu suurenemine. Selle põhjal toimub see torudel väga tippu. Vabastatud kohale saadetakse uus osa vett. Loodusliku ringluse tegemiseks tuleb paak paigutada koguja kohal. Kuid see paigaldusskeem ei ole alati asjakohane ja seda saab rakendada, eriti kui suure mahu veehoidla. Solar koguja sunniviisilise ringlusega päikeseenergiasoojendiga loodusliku tsirkulatsiooni kollektoriga katuse katusele ja koheselt paigaldada paak. Kui viimasel on suur hulk, võib selline katusekoormus muutuda kriitiliseks. Lahendus on reservuaari paigutamine hoone keldriosasse, seejärel kasutatakse käesoleval juhul spetsiaalsete pumpade sunniviisilist ringlust. Sellisel ringlusmeetodis võib kasutada jahutusvedelikuna. Nad on praktiliselt võimelised loodusliku ringlusega, vaid jahutusvedeliku funktsiooniga suurepärase. Vastavalt kollektori tüübile - kõige lihtsam täitmine. Kollektoritorud on kaetud musta värvi ja paigaldatud paneeli puhul, mis on suletud klaasi või läbipaistva plastikuga. Kuigi disain on väga lihtne, kuid tõhusus on ka väike, sest jahutusvedelik kaotab osa soojusest, samas kui kollektoris. Kogunenud soojuse kadumine võib olla märkimisväärne, sest kollektori konstruktsioon on radiaatoriga identne. Seda tüüpi päikeseenergia koguja sobib maastikule, kus päikesevalgustus on regulaarne või saadud sobivat vett kasutatakse abiainena. Torul on jahutusvedelik. Sama toru asetatakse vaakumkolbi sees, mis on võimeline läbima päikeseenergiat. Ühendatud tüüpi veesoojendi kõrvaldab peaaegu täielikult soojuskadu, samas kui vesilahuse soojuslaadur kuumutab keemistemperatuurini ja õli - kuni 200-300 kraadi, mis võimaldab kasutada soojuse soojuse soojuse. Loomulik on see, et selline kollektor on kallim kui paneel, kuid saadud tulemus õigustab kulusid. Vastavalt ahela tüübile, seda kasutatakse eluruumi kuuma vett. Soojuskandja käesoleval juhul toimib vees, mida kasutatakse erinevate majapidamisvajaduste jaoks ja seetõttu ei lange see kontuuri tagasi. Ühe kontuuriga süsteemi kasutatakse kodukütte jaoks. Sel viisil kuumutatud jahutusvedelikku kasutatakse lisandina jahutusvedelikule, mis kuumutatakse traditsioonilise meetodiga. Sel juhul kuumutatud jahutusvedelik läheb küttesüsteemi, pärast mida taas üle kantakse vastuvõtvasse reservuaari ja koguja. DVuchkonontana küttesüsteem on kõige universaalne. On võimalus kasutada selliseid soojendust talvel või veevarustusse. Dvshkontna veevarustussüsteemi ja soojendamist saab valida ühe võimaliku jahutusvedeliku vee, õli või antifriisi.\nPärast kogujat läbib jahutusvedelik soojusvaheti, kus soojusülekanne toimub teisel ringil. Teine kasutatav teine jahutusvedelik on juba selle otstarbega - kütte- või veevarustuse jaoks. Mida ma saan kasutada? Selliste veesoojendite abil on võimalik küsimuse lahendada mitte ainult tavalise kuuma veevarustuse kohta, vaid ka maja soojuse tagamiseks. Kuumakütteseadmed aitavad lahendada selliseid ülesandeid: tagades aastaringselt ümmargune kuum vesi. Küttesüsteemi kohaletoimetamine. Vee soojendusega vesi ujumisbasseinidesse. Vee soojus erinevate vee tööstuslike ja põllumajanduslike vajaduste jaoks. Paigaldamine seadmele töötab päikeseenergiast, seejärel viiakse soojendi paigaldamine läbi õues . Paigaldamine on soovitatav hoonete katustel rõdudel või muudel arhitektuurilistel väljaulatuvatel hoonetel. Veesoojendi tuleks suunata lõunasse. Paigaldamine toimub teatud nurga all horisondile, mis on võrdne geograafilise laiuskraadiga. Plast- ja terasest torud tsinkiga kattega. Optimaalne töötus on torujuhtmed valmistatud vask või roostevabast terasest. Päikese veesoojendi vihane ahel peab olema termiline isolatsioon, see väldib põletusi ja tulekahju. Seade temperatuuri režiimi tuleks arvesse võtta isolatsiooni ja kinnitusdetailide valimisel. Solaari veesoojendite tootjad nende toodete kehal näitavad stagnatsiooni täpse temperatuuri. Koguja paneelid peavad olema avatud ruumis, nii et päikesevalgusele on avatud avatud. On vaja välistada võimalike takistuste olemasolu. Katuse kalde kallutamine välistatakse. Veesoojendi tõhususe tõhususe saavutamiseks on parem maksimaalselt soovitustele järgida ja kasutada spetsiaalset riiulit, millele koguja kinnitatakse. Need. Seadme õige ja tõhusa toimimise võti on vaid mõned reeglid: lõuna suund; õige kaldenurk; takistusteta juurdepääs päikesevalgusele; Vale paigaldus vähendab veesoojendi kvaliteeti ja investeeritud vahendeid ei ole õigustatud. Kütteseadme tüüp võib ka selle paigaldamise meetodi rolli mängida. Installimisel kasutatakse kasutatud seadmete tüüpi. Selliseid süsteeme kirjeldatakse: passiivsed reflubs lekkiva imendumise ja energia kogumise. Päikeseenergia langeb kütteesemele ilma selle protsessi juhtimata, st Mehhanisme ei ole ja kontrollivad elemente. See on lihtne süsteem, mis ei vaja erilisi kulusid. Puudused on siiski, et veesoojend töötab ebaühtlaselt ja mitte täisvõimsusel. Visuaalne näide on pimendatud paak, mis on postitatud suvise duši all. Sellise passiivse režiimis tegutsevad ühe kontaktsüsteemid, milles rakendatakse loodusliku ringluse protsessi. Süsteemi täieliku toimimise jaoks paigutatakse vastuvõtupaak koguja kohal, kuid see paigaldusviis ei ole alati mugav. Küsimuse on võimalik lahendada teise süsteemi toimimise meetodi abil. Passiivse süsteemi puudused on asjakohased. Selle toimimine põhineb asjaolul, et päikesekiired tänu spetsiaalsetele seadmetele kantakse sooja energiasse, mis edastatakse süstemaatiliselt kütte Bakuu ja tarbijale. Sellise kütteseadme toimimine saavutatakse sunniviisilise ringluse tõttu, mida saab säilitada ühe- ja kaheahela süsteemis. Kasutatakse ka ja installige lisaks mootoreid, mis pöörlevad paneelid ja pumbad, mõõteseadmed, samuti seadmed süsteemi toimimise jälgimiseks ja juhtimiseks. Ülevaade päikeseenergiasoojendite turul: tootjad ja modelleerimise praktikas kasutatavad veesoojendid täheldatakse paljudes Euroopa riikides: Iisrael, Türgi, Saudi Araabia, Hiina jne, kuna seda tüüpi toote jaotus on aktiivselt kasvamas Ettevõtete arv, kes tegelevad päikeseenergiate soojendite valmistamisel ja teenused nende paigaldamiseks ja hoolduseks. Allpool on nimekiri tipptootjatest, kes tulid globaalsele turule: Sunrain Solar Energy Co., Ltd. - Hiina on täielik tsükkel tootmise selle seadmete ja nende komponendid .\nviessmann - Saksamaa, toodab kahte mudelit soojendajad: VITOSOL 200 ja VITOSOL 300. Erinevus seisneb erineva struktuuri kütteõlme.\nbuderus - Saksamaa. Mudelivahemikku esindab kolm võimalikku versiooni - skr6, skr12, skr21.\nariston - Itaalia. Kairos VT vaakumi kollektori mudelit toodetakse kahe liigiga - 15 või 20 toru. Ferfololi - Itaalia. Ecotube koguja esitatakse ühes mudelis .\nVaillant - Saksamaa. Nende tootmise mudelite valmistatakse 6 või 12 toru võrra, mida saab tootlikkuse suurendamiseks moodustada plokkideks.\nOstes toodete kaupa maailmakuulsate tootjate poolt, võite olla kindel kui toode ja tagatised, mis on antud seadmed ise ja selle edasise hoolduse. Hind vastavalt on ka tasasel tasemel. Igal juhul peate päikesepaneeli soojendi valimisel pöörama tähelepanu sellistele tehnilistele parameetritele: optiline efektiivsus; termilise kahju koefitsiendid; koefitsiendi ala; nende näitajate abil Vee soojenduse energiatõhusust saab hinnata. Kui selline teave puudub, siis on võimatu hinnata omandatud seadmete toimimist ja kõik lõkse avastatakse otse töö käigus ja pärast teatavaid investeeringuid, mis võivad lihtsalt olla põhjendamatu. Maailma nimi kütteseadme väärtuse jaoks Küttekulud võivad mõjutada: assamblee kvaliteeti; absorbendi materjal ja juhtum; paksus ja eraldamise paksus ja võimalus; klaasi paksus jne; kuna konstruktiivsed erinevused, mis võivad mõjutada seadmete maksumust, Seejärel kõikuvad hinnad suures ulatuses. Näiteks kulub Venemaa tootmise koguja 21 tuhande rubla jooksul. (Falcon Effect), vaakumi koguja 30 hp - $ 795 (TM "Atmosfera" Hiina), veesoojendi VFK 150V - 690 eurot (Vaillant, Saksamaa), Solar 7000TF - 875 Euro (Bosch, Saksamaa). Eneneetilised tootjad komplektis on originaal Kinnitusvahendid, mis on sageli valmistatud roostevabast terasest või alumiiniumist ja see mõjutab ka hinda. Lõppskulud saadetakse paigaldustööde paigaldamiseks, vajalike tarbekaupade ja abimaterjalide ostmiseks. Edasi kasutajad, kes otsustasid osta päikeseenergiasoojendi ja lõppkokkuvõttes jõudis järeldusele, et alternatiivsed energiaallikad on suurepärased säästuvõimalused ja on rahul tulemusega. Alguses peab investeerima kogu projekti rakendamiseks teatav summa, kuid tulevikus säästab ta eelarvet ja ei sõltu erinevate maailma energia kriisidest ja energiakandjate kulude järgmisest suurenemisest. STATISTIKA SÜSTEEMID, investeeritud vahendite tasustamine läbib kogu käitise aktiivse tegevuse aasta jooksul aastaringselt. See on eriti märgatav, kui seadme töö eesmärk on tagada kuuma vee ja kogu hoone kuumutamine. Positiivne tulemus on ka omandatud seadmete professionaalne paigaldus ja kohandamine. Seetõttu, et vältida erinevaid ebameeldivaid olukordi, on parem otsida abi spetsialistide selles küsimuses. Laadimine ...\nTeejuht tricity, mida teha Moskva kõige lootustandvamas klastris time out\nKonski sai fagoti prototüübiks bulgakovi peremees ja margarita, andes talle isegi perekonnanime arut\nGarantii ametlik berger professionaalne tööriistade ja seadmete veebipood\nAerosoolpurgi ajalugu asjade ajalugu\nthoughts on “Päikeseenergia veesoojendi hind küttekollektorid Venemaal ja teistes riikides slark energy online ajakiri alternatiivsest energiast”\n© Copyright 2022 Päikeseenergia veesoojendi hind küttekollektorid Venemaal ja teistes riikides slark energy online ajakiri alternatiivsest energiast. All rights reserved | MadeBy99colorthemes


E-hääletamist vaevavad prohmakad: valijad ei saanud rakenduse õigsuses veenduda, Apple'i arvutiga ei saanud e-häält anda - Digigeenius\nE-hääletamist vaevavad prohmakad: valijad ei saanud rakenduse õigsuses veenduda, Apple’i arvutiga ei saanud e-häält anda\nApple'i arvutite ja ID-kaardi kasutajad ei saanud KOV2021 valimiste alguses e-häält anda.Foto: Postimees/Scanpix Baltics\nTäna alanud e-hääletamisega seoses esines hommikul tõsine prohmakas, mis on nii endise IT-ministri Kaimar Karu kui ka president Toomas Hendrik Ilvese sõnul vesi Eesti digivaenlaste veskile.\nHommikusele juhtumile saab lisade veel kaks. Need valijad, kes soovisid hääletada Apple’i arvutit ning ID-kaarti kasutades, ei saanud seda teha. Peale selle ei saanud mitte ükski valija hääletamise esimese pooleteise tunni jooksul veenduda valijarakenduse terviklikkuses.\nVajalik allkiri anti 1,5 tundi peale valimiste algust\nRiigi valimisteenistuse pressiesindaja Kristi Sobak kinnitas Geeniusele, et need Apple’i arvutite kasutajad, kes kasutasid operatsioonisüsteemi macOS BigSur ning ID-kaarti, ei saanud esmalt e-häält anda.\nMärksõnad: e-hääletus, e-valimised, kohalike omavalitsuse valimised, kov, valimised\nE-hääletamine algas 900 valijale suure viperusega: inimesed ei tea, kas nende hääl läks arvesse või mitte


Sindis liinibussis kärbikust tulistanud mees sai pika vanglakaristuse, Polve magusa karbik\nMinul oli kõigist ühtemoodi kahju. Kui Esimesel hakkas ka tablett mõjuma, siis oli mul juba kaks totakat, keda tuli jälgida, et rohkem keegi voodi ees maas ei oleks.\nHoiatus on edastatud kõigile prantslastele välismaal. Prantsusmaal jõustusid reedel taas ranged koroonapiirangud, kuid valitsus tegi erandi pühakodadele, et seal saaks tähistada pühapäeval kõigi pühakute päeva. Prantsusmaa on kõrgendatud valmisolekus alates Sestsaadik on riigis džihaadirünnakutes hukkunud üle inimese.\nAga kõigest järjekorras. Nädal enne operatsiooni Enne adenoidi lõikust tuli teha perearsti juures vereanalüüs.\nKuna Kolmas ja Esimene alles paranesid oma pikast viirusest, siis olin nende analüüside tulemuste pärast veidi mures. Esimesed analüüsid võeti 5 päeva enne operatsiooni ja need ei olnud kõige paremad.\nKordusanalüüsid tehti päev enne operatsiooni ja ka need ei olnud Tervisekeskuse personali meelest head, nii et nad ei julgenud lubada, et operatsioonid tehakse. Neljandaga oli lihtsam, käisin 3 päeva enne tema operatsiooni Esimesega LOR arsti juures kontrollis ja siis vaatas arst ka Neljanda üle. Kuigi mulle endale tundus, et nohu hakkab tal juba taanduma, leidis arst, et olukord nina sees on endiselt äge ja igasuguse vereproovita oli selge, et operatsioon lükkub edasi. Täpselt nädal hiljem läksime taas 3 päeva enne operatsiooni kontrolli ja olukord oli juba sootuks teine.\nKabinetist saadeti meid laborisse vereproovi andma ja edasi läksime koju reedet ootama.\nTeised kolm lähevad see eest suure tõenäosusega sügisel adenoide lõikama. Esimene ja Kolmas lähevad kindlasti, Neljandaga asi veel kindel ei ole, aga tal on igaks juhuks aeg olemas.\nOperatsiooni päeval Poiste operatsioonid toimusid samal päeval, nii et olin mõlemaga 7. Registreerisime sisse, lapsed vahetasid riided, ärkamistoas said nad endale voodikohad, arst käis vaatas nad üle, vaatas vereanalüüside vastuseid ja leidis, et kõik on piisavalt hästi, et need adenoidid ära lõigata. Poistel oli tegelikult veel kerge köha, aga see ei olnud takistuseks.\nKui praadiv õli\nKolmas hakkas nii segast juttu välja ajama. Kõigutas end, koputas otsmikule ja samal ajal rääkis, kuidas ta tahaks burgerit või hot dogi, aga tal ei ole raha, aga maast võib leida nätsu ja seda saab tasuta süüa.\nLyonis haavas kärbikuga relvastatud ründaja rängalt preestrit | Välismaa | ERR\n3 lõbusat võimalust kasutada sibulat toiduvalmistamisel - Retseptid -\nKaabli karbik () - paksuke.ee\nMa loodan, et see oli ikka uitmõte, mitte kogemustest tulnud jutt. Kuna ta oli uimane, siis sai talle palju kordi öeldud, et olgu pikali, muidu kukub voodist veel alla. Lõpuks kukkuski pea ees tilguti hoidiku rataste vahele, sai muhu pähe ja tõmbas õla marraskile. Kui Esimesel hakkas ka tablett mõjuma, siis oli mul juba kaks totakat, keda tuli jälgida, et rohkem keegi voodi ees maas ei oleks. Kui tabletid olid mõjuma hakanud, siis paigaldati mõlemale kanüülid.\nLisandina Sisse Aasia koostisosad, kokaraamatute autor Ken Hom väidab, et kevadsibul seda nimetatakse ka kammkarbiks ja roheliseks sibulaks on tõenäoliselt "Aasia kõige enam kasutatav köögivilja- ja maitseaine.\nSindis liinibussis kärbikust tulistanud mees sai pika vanglakaristuse | Eesti | ERR\nEsimesena Kolmandale, kellega läks kõik ludinal ja siis Esimesele, kes karjus valust juba enne, kui nõel nahka puudutas. Samal ajal, kui Esimene oli oma kanüülist traumeeritud, kurtis Kolmas, et tal enne ei olnud valus, aga nüüd on. Seda ütles ta kolm korda, viimast korda juba nuttes ja siis selgus, et tal tilkus lahus naha alla, suur muhk oli juba üleval. Kuigi õde ütles, et see lahus ei tee haiget, usun mina, et see paistetus ja naha venimine oli küll ebamugavalt valus.\nKanüül võeti välja ja uus lubati panna operatsioonitoas pärast narkoosimaski abil uinutamist. Esimesena läkski operatsoonile Kolmas ja kell oli siis umbes kolmveerand Neljandaga olime samuti 7.\nVälismaa Prantsusmaal Lyonis sai laupäeval rängalt haavata Kreeka õigeusu preester, kreeklasest preester oli rünnaku hetkel kirikut sulgemas. Politsei tabas rünnakus kahtlustatava mehe laupäeva õhtul. Prokuröri sõnul oli kahtlusalune kinnipidamisel relvastatud. Tulistamine leidis aset kolm päeva pärast seda, kui noaga relvastatud aastane tuneeslane tappis Nice'i kirikus kolm inimest.\nRahustav tablett mõjus temale tõesti rahustavalt, ta ainult pikutas ja rääkis minuga rõõmsalt juttu. Kanüüli paigaldamist jälgis ka rahulikult, absoluutselt ei kartnud ega protestinud.\nPirates of the Caribbean: At World's End: Behind the Scenes Production Broll Part 4 of 4- ScreenSlam\nKa siis mitte, kui käeõndlasse paigaldatud kanüül paigast läks ja sellega käe sees valusalt surkima hakati ning lootusetu olukorra järel uus kanüül teise koha peale paigaldati. Temaga läks kõik kiiremini ja operatsioonile viidi ta juba kolmveerand 9.\nKõik kolm saatsin operatsioonitoa ukseni, seal käisin nendega veel vetsus ja edasi läksid nad koos arstiga mütsi valima. Kõige rohkem kartis kõige suurem, kõige rõõmsamalt läks operatsioonile kõige väiksem.\nMinul oli kõigist ühtemoodi kahju. Operatsioon Operatsioon kestis kõigil ainult veerand tunnikest, päras seda olid nad veel minutit operatsioonitoas, ärkasid vist narkoosist või jälgiti neid seal seni verejooksi ohu pärast, ei teagi täpselt.\nSpagetid Karbikutega | Retseptid\nSamal ajal käis arst rääkimas, kuidas operatsioon läks. Kolmandal oli suur adenoid ja suur verejooks, mille peatamiseks tehti mingi lisaprotseduur, ei midagi hullu. Esimesel oli suure üllatusena veel suurem adenoid, see oli suvega kaks korda suuremaks kasvanud ja selline kasvamine sellises vanuses ei ole tavaline olukord.\nLisandina Lihtne garneering, mis koosneb viimistletud rohelise sibula viiludest, rohelise sibula harjadest, on kiire ja lihtne viis tassi värvi laenamiseks. A Rohelise sibula harjade valmistamiseks kulub vaid mõni minut ja need ei vaja midagi keerukamat kui kübaratihvt.\nPintsleid kasutatakse praktiliselt sellistes roogades nagu Mu Shu Pork, kus neid kasutatakse pannkookidele hoisinikastme määrimiseks.\nPuha polve kinesioloogia


Pagulaste õiguskliinik – Eesti Inimõiguste Keskus\nEsileht / Tegevused / Pagulaste õiguskliinik\nÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR)\nProjekti näol on tegemist kolmandat aastat järjest jätuva projektiga 2010. aasta varjupaigataotlejatele õigusabi osutamise pilootprojekti raames loodud Õiguskliinikule. 2010. aasta varjupaigataotlejatele õigusabi osutamise pilootprojektis sai arvestades varjupaigataotlejatele organiseeritud regulaarselt kättesaadava õigusabi puudumist, analüüsitud seadusraamistikku ja varjupaigataotlejate tegelikke vajadusi, mille lõpptulemusena käivitus septembrist pagulusõigusele spetsialiseerunud õiguskliiniku loomine, milles tegutsevad juristid ja advokaadid ning õigusnõustajad ehk juuratudengid oma õpingute praktika raames.\nSeega on projekti üldeesmärk hästitoimiva, kiire ja kvaliteetse varjupaigamenetluse tagamisele kaasaaitamine, eelkõige varjupaigataotlejatele kvaliteetse ja asjatundliku õigusabi kättesaadavuse ja vajadusel ka kohtus esindatuse tagamine.\nEesti Inimõiguste Keskus jätkab varjupaigataotlejatele õigusabi andmist ka 2013. aastal projekti toimumise jooksul, et oleks tagatud ligipääs õiglasele ning asjakohasele varjupaigamenetlusele, milles käigus oleks arvestatud nii kohalikku seadusandlust kui ka rahvusvahelisi õigusnorme. Nõustatakse nii varjupaigataotlejat, kes on vahetult Eestisse saabunud ning oma taotluse esitanud kui ka varjupaigataotlejat, kes on juba saanud Politsei- ja Piirivalveametilt negatiivse otsuse oma varjupaigataotlusele ning soovivad otsust edasi kaevata Halduskohtusse. Õiguskliinikus annavad esmast õigusabi Eesti erinevate ülikoolide juuratudengid, kes selgitavad taotlejale tema õigusi ning kohustusi, varjupaigamenetluse käiku, koostavad päritoluriigi infot puudutavaid raporteid, esindavad varjupaigataotlejat Politsei- ja Piirivalveameti poolt läbi viidavatel intervjuudel ning muude menetlustoimingute juures, vajadusel aidatakse taolteda riigi õigusabi. Advokaadid/juristid tegelevad taotlejate nõustamisega kohtumenetluse raames ning esindavad neid kohtus.


Edgar Savisaar: finantskriis pole veel ülemaailmne veeuputus - Majandus\nEdgar Savisaar: finantskriis pole veel ülemaailmne veeuputus\n11. oktoober 2008, 13:14\nPostimees.ee avaldab muutmata kujul Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare arvamusartikli finantskriisist ning selle mõjust Eestile.\nFinantskriis maailma rahaturgudel tekitab küsimuse, et kui hulluks asjad lähevad ja kuhu viib see Eesti majanduse. Mis saab meie ettevõtetest, töökohtadest, inimeste varadest ja üldse tulevikust.\nMüügipaanika maailma aktsiaturgudel, USA 700 miljardi dollariline abipakett majanduse toetuseks, pankade ülevõtmised erinevate riikide valitsuste poolt, inimeste kartus oma säästude pärast, Islandi riigi sattumine pankrotiohtu ja veel palju muud on kahtlemata suure ärevuse tekkimise objektiivseteks põhjusteks.\nSamas tuleb juhtida tähelepanu sellele, et kõigi päästjaks ja ainukeseks kaitseingliks tituleeritud kulla hind on tänase seisuga (reede, 10 oktoober) pisut üle 900 USA dollari untsi kohta (päeva kõikumine on toimunud piirkonnas 910-930 dollarit unts, õhtuks aga langes isegi alla 900 dollari piiri!). Meenutame, et märtsis 2008.a. - siis kui ülemaailmsest finantskriisist veel juttugi ei olnud - ületas kulla hind isegi 1000 USA dollarit.\nArvestades maailmamajanduses viimase kuu aja jooksul puhkenud hüsteeriat, ei peaks kulla hind olema mitte 900 dollari piires, vaid vähemalt kusagil 2000 dollari kandis untsist - ometigi ta seda ei ole. Pigem tunduvad turud ootavat seda hetke, kui uuesti varasid ostma hakata, mitte ei tegeleta valmistumisega viimsekspäevaks. USA dollar tugevneb jõudsalt ja valgus tunneli lõpus paistab. Seega tuleks emotsioone ja fakte siiski pisut lahus hoida.\nHindamaks maailmamajanduse hetkeolukorra mõju Eestile on oluline rõhutada, et kinnisvarakrahh USA-s ei ole sundinud Eesti inimesi võtma eluaseme-, tarbimis- ja kiirlaene, kulutama raha üle oma võimete ning suures osas loobuma igasugusest säästmisest. Oma kinnisvara-, laenu ja tarbimismulle tekitasime endale ikka ise, kuid halb on lihtsalt see, et nende mullide lõhkemine sattus samale ajale maailmamajanduse üldise kriisiga. Seega kaks kriisi toetavad teineteist, mitte ei ole teineteisest põhjustatud.\nKahtlemata ei saa eitada maailma finantskriisi mõju Tallinna börsi suurele langusele, ebakindluse tekkele seoses hoiustega Eesti kommertspankades, eksportnõudluse vähenemisele meie toodangu järgi ja üldisele tarbija ebakindlusele.\nKriisist võidavad suured rahareservidega varustatud maailmamajanduses osalejad: Venemaa laiendab oma mõjuvõimu, Hiina kinnistab tasakaalukalt oma positsioone, Araabiamaad ostavad varasid ja ka USA taastub vaatamata kõigele. Raskem on hoopis väikestel nagu Eesti - kas suudavad alakapitaliseeritud kääbusmajandused nende kõikumiste pinnal ellu jääda, kas leitakse oma nišid, mis töötavad täna ja kas suudavad väikeriikide valitsused oma ettevõtlusele piisavalt tuge osutada?\nHeal juhul võib globaalne finantskriis lõppeda sama äkki, nagu ta algaski. Jääb vaid tunne, nagu oleks äkkesepilv üle käinud. Ning alles pärast seda saadakse aru, et suur hulk vara on selle ajaga maailmas ümber jaotatud. Pudrukausi juurde on saabunud uued, väga suured ostjad, keda keegi ei oodanud. Kolme aasta pärast on majanduse jõujooned hoopis teised kui enne kriisi.\nEesti majandus läheb täna isevooluteed, kuid kahjuks mitte ülesmäge. Eesti valitsus ei ole pidanud vajalikuks hoiuste täielikku tagamist, mistõttu meie kapital juba lahkub riigist. Oktoobri alguses alandas reitinguagentuur Fitch Eesti riigireitingut, mis on Eesti ajaloos esmakordne.\nÜhesõnaga on Eestis vaja ületada piisavalt palju väljakutseid selleks, et me oleksime tänases kriisis võitjate poolel. Sellele ei aita aga kaasa Reformierakondlik lausliberalistlik majanduspoliitika - lausliberalismi edukuses kaheldakse täna ka vaba turumajanduse idealismi südames - USA-s. Pole mingit põhjust, miks lausliberalism meilgi kauem toimima peaks!


Elisa kasvatas käivet\n17. oktoober 2013 kell 6:45\nKolmandas kvartalis suurenes mobiilside-, püsivõrgu- ja internetilahendusi pakkuva operaatorfirma Elisa käive võrreldes möödunud aastaga 387 miljonilt eurolt 395 miljoni euroni. Kasum püsis eelmise aasta tasemel.\nElisa toob majandusaruandes välja, et madalamad mobiilside tasud Soomes ja Eestis, kui ka püsivõrgu liitujate arvu langus mõjutasid ettevõtte käivet negatiivselt. Käive langes mõlemas riigis 1 protsent.\nOperaatorfirma kolmanda kvartali maksueelne kasum püsis eelmise aasta 78 miljoni tasemel. Kasum aktsia kohta oli 0,38 eurot. Kvartali jooksul kasvas Elisa mobiilivõrgu kasutajate arv 7500 võrra.\nÜheksa kuu lõikes vähenes Elisa käive 1,158 miljardilt eurolt 1,146 miljardi euroni. Maksustamiseelne tulu vähenes 225 miljonilt 212 miljoni euroni.\n17. oktoober 2013 kell 7:30\nTeliaSonera kasum kasvas 15,1%\nEMT ja Elioni omanik Rootsi mobiilsideoperaator TeliaSonera AB kasvatas kolmandas kvartalis kasumit 15,1 protsenti. Kuid käive näitas kerget langust.\n12. august 2013 kell 11:21\nElisa avas 4G LTE-võrgu\nTehnilise järelevalve amet väljastas täna Elisale 800 megahertsi sagedusala litsentsi, misjärel avas Elisa üle 95% Eesti territooriumist katva 4G LTE-võrgu.


Kaskokindlustus on vabatahtlik kindlustus, mis hüvitab kahju siis, kui süüdlane jääb tuvastamata või kahjud, mida liikluskindlutsus ei korva. Seetõttu annab kaskokindlustus lisaks kohustuslikule liikluskindlustusele suurema turvatunde, sest liikluskindlus hüvitab ainult sinu poolt teistele põhjustatud kahjud, kaskokindlustuse eesmärgiks on aga hüvitada kahju, mis on põhjustatud sinu sõidukile. Näiteks juhtudel kui Sinu põhjustatud liiklusõnnetuses saab kannatada sinu auto või kui sinu autole tekitab kahju parklasse parkiv teine auto ja süüdlast ei õnnestu tuvastada.\nKaskokindlustus võimaldab kindlustada autot järgmiste riskide vastu: liiklusõnnetus, loodusõnnetus, vargus, röövimine, vandalism ning tulekahju. Lisaks pakuvad kindlustusfirmad täiendavaid kindlustusvõimalusi nagu kasutuskatkestuskindlustus, uusväärtuskindlustus, klaasikindlustus jne. Samuti on kaskokindlustuslepinguga võimalik kindlustada auto lisavarustust. Kuigi kaskokindlustus on vabatahtlik, võib selle olemasolu olla ka kohustuslik, näiteks kui auto on ostetud või renditud liisinguga.\nKaskokindlustusega on võimalik kindlustada erinevaid sõidukeid: sõiduautod, töömasinad (nt traktor), bussid, veoautod, mootorrattad, haagised, jm\nKaskokindlustuse periood on reeglina üks aasta ning kehtib Eestis ja üldjuhul kõikjal Euroopas. Kaskokindlustuslepingu sõlmimiseks peab autol olema töökorras immobilaiser ja signalisatsioon. Samuti soovitakse enne kindlustuslepingu sõlmimist auto ülevaatust. Ülevaatust ei nõuta uute autode puhul ning kaskolepingu pikendamisel.\nKaskokindlustuse kahju liigid\nKaskokindlustus pakub kindlustuskaitset tavapäraste riskide vastu nagu liiklusõnnetus, loodusõnnetus, vargus, röövimine, vandalism või tulekahju. Näiteks kui auto saab kannatada metsloomale otsasõidu tõttu või kui kahju põhjustab autole üleujutus vms.\nTulekahju on juhtum, kui auto kahjustumine või hävimine on seotud ootamatu tule puhkemisega, sisaldades ka suitsu, tahma ja kustutustööde poolt tekitatud kahju.\nVandalism on juhtum, kus auto kahjustumine või hävimine toimub kolmanda isiku tahtliku teo läbi.\nVargus/röövimine on auto kadumine või kahjustumine varguse või röövimise käigus.\nKindlustusseltsid pakuvad erineva ulatusega kindlustuskaitse lepinguid: täiskaskot (ehk superkasko), osakaskot ja minikaskot. Kuna kaskokindlustuse nime all pakutakse erinevaid sisulisi lahendusi, tasub detailselt võrrelda mida ühe või teise kindlustusfirma kaskokindlustus ikkagi sisaldab. Enamasti nõuab ükskõik milline kaskoleping eeldusena seda, et autole on paigaldatud immobilaiser ja signalisatsioon ning auto peab olema läbinud tehnilise ülevaatuse.\nSuperkasko on enim levinum kaskoliik, mille sõlmimist nõuab ka enamik liisingufirmasid. Superkasko katab õnnetusjuhtumi (sh tulekahju liiklusõnnetuse ja loodusõnnetuse), varguse (sh ärandamise) või röövimise. Õnnetusjuhtumiks loetakse ka esiklaasi või salongiklaasi purunemist. Lisaks sisaldab superkasko ka auto õnnetuskohalt äravedu ning mõningatel kindlustusfirmadel ka asendusautot ajaks, mil auto on remonditöökojas.\nOsakasko katab auto liiklus- ja loodusõnnetuse, tulekahju ning vandalismi kindlustusjuhtumid, kuid mitte vargust.\nMinikasko on kasko liik, kus auto omanik saab ise valida konkreetsed kindlustusjuhtumid, mille vastu oma auto kindlustada.\nLisaks pakuvad kindlustusseltsid lisatasu eest täiendavad kindlustusvõimalusi nagu: kasutuskatkestuskindlustus, uusväärtuskindlustus, klaasikindlustus jms.\nKaskokindlustuse puhul on oluline tutvuda üldiste välistustega, ehk kindlustusjuhtumi üksikasjadega, mille puhul ei kuulu kahju kindlustusfirma poolt hüvitamisele. Üldised välistused leiab kindlustuslepingu tingimustest. Näiteks kui õnnetus on põhjustatud olulisest liikluseeskirjade rikkumisest (sõidukiiruse ületamine) või kui autot juhiti joobeseisundis. Kuna kindlustusseltside lepingutingimused tõlgendavad kindlustusjuhtumeid erinevalt, siis tuleb kindlustusufirma valikul lähtuda eelkõige sellest, milliste riskide vastu ja millistel tingimustel kindlustuskaitset pakutakse. Seda eriti siis, kui auto on ostetud liisinguga, sest kui kindlusfirma otsustab kahju hüvitamisest keelduda, siis kohustub tekkinud kahju hüvitama liisinguvõtja.\nOmavastutus on summa, mis jääb kahju hüvitamise korral inimese enda kanda. Tavaliselt on see % kahju ulatusest, näiteks 10-15%.\nKaskokindlustuse kahjude hüvitamine\nÕnnestusjuhtumi korral tuleb sellest esimesel võimalusel, soovitavalt kirjalikult, teatada kindlustusfirmale, misjärel antakse juhised edasiseks käitumiseks. Täpsed detailid kuidas kindlustusjuhtumi korral toimida on kindlustuslepingus, mistõttu tuleks kontrollida kindlustuslepingust, mida kahju hüvitamiseks tuleb teha. Näiteks võidakse auto varguse korral soovida näha kõiki võtmeid ja pulte.\nKahjunõue tuleb kindlustusfirmale esitada esimesel võimalusel. Kahjude hüvitamise peamine eeldus on see, et eelnevalt on korrektselt täidetud kõik vajalikud ja kindlustusseltsi poolt nõutud ohutusnõuded. Mõningad asjaolud võivad mõjutada hüvitise väljamaksmist, näiteks võib kindlustusfirma vähendada väljamakstavat hüvitist, kui autojuht ei ole täitnud liikluseeskirju, ei kasutanud turvavööd vms. Enamasti ei hüvita kindlustusfirma kahju kui auto oli lukustamata, aknad olid lahti või signalisatsioon ei töötanud. Samuti võib kindlustusselts keelduda kahju hüvitamisest, kui auto võtmed on kaotatud või varastatud. Seeärast on oluline hoida auto dokumente ning võtmeid hoolikalt. Oluline on siinjuures veel see, et varguseks või röövimiseks ei loeta olukorda, kui auto on omaniku käest ära võetud kelmuse või väljapressimise teel.\nKindlustusfirma hüvitab tekkinud kahju, millest on maha arvatud omavastutus ja muud võimalikud kulud kohe, kui on lõpetatud hüvitamise ulatuse kindlaksmääramiseks vajalikud toimingud. Kindlustusfirma hüvitab kahju tegeliku suuruse, seda isegi siis, kui lepingujärgne väljamaksete ülempiir on suurem kindlustusväärtusest. Samuti on kindlustusseltsil õiguse määrata kas auto remonditakse või määratakse rahaline hüvitis. Ka on kindlustusseltsil õigus määrata millises remonditöökojas sõiduk remonditakse.\nKui liiklusõnnetuse põhjustajaks on teine õnnetuses osalenud sõiduki juht, hüvitatakse tekitatud kahju õnnetuse põhjustanud sõiduki liikluskindlustuse lepingu alusel.


TalveAkadeemia ootab üliõpilaste teaduslikke lühiartikleid\nTalveAkadeemia ootab üliõpilaste teaduslikke lü...\nKuni 31. oktoobrini ootab TalveAkadeemia konkursile kõigi õppeastmete üliõpilaste teaduslikke lühiartikleid, mis seostuvad säästva arengu teemaga.\nSäästva arengu ehk jätkusuutliku ühiskonna mõiste kirjeldab arengut, mis rahuldab meie praegused vajadused ning tagab järgnevatele põlvedele samaväärse või parema elukeskkonna ning elukvaliteedi. Kuigi enamasti mõistetakse säästva arengu all pigem kitsast, loodusteaduslikku probleemistikku, siis TalveAkadeemia 2012 soovib seda käsitleda võimalikult laialt, kaasates ka teisi valdkondi.\nTalveAkadeemia ootab töid neljas valdkonnas:\nÜhiskonnateadused (sh poliitika-, kasvatusteadused) ja kultuur\nKonkurss kuulutatakse välja kahel erineval tasemel: bakalaureuse ja magistrantuuri üliõpilased ning magistrantuuri lõpetanud üliõpilased ja doktorandid. Mõlema astme kolmele parimale artiklile on välja pandud stipendiumid.\nKõik edukad artiklid trükitakse ära TA2012 kogumikus ning artiklite esitajad on oodatud TalveAkadeemia 2012 konverentsile, kus parimate artiklite autorid saavad oma tööd tutvustada kas suulise või posterettekandega.\nArtikleid oodatakse 31. oktoobriks. Täpsem info ja artiklite vormistusnõuded aadressil www.talveakadeemia.ee.


34 võrgud muna ladustamise kasti suure mahutavusega kõvast plastikust muna juhul abimees omanik box konteiner muna dispenser külmiku Soodus! / Köök, Ladustamise Ja Organisatsiooni < Tartuparv.ee\n34 Võrgud Muna Ladustamise Kasti Suure Mahutavusega Kõvast Plastikust Muna Juhul Abimees Omanik Box Konteiner Muna Dispenser Külmiku\nMärksõnad: karbis muna, muna rack, köök organ, muna sahtel, konteiner jahu, dustbin köök, tee sahtel, kasti tee, kasti storag, akaatsia puidust.\nKaare serva disain, sujuv ja ei ole lihtne lõigata ja läbivad teemad ja keha.\nLogo disain,karbi põhja alt koos PP sertifitseerimise ja stabiilsuse standard -20℃-120℃.\nAlt on mõeldud, et suurendada kontaktpinna, tõhusalt vältida libisemist ja panna rohkem sile muna sooned kujundada ühtlane jaotumine üks muna ja üks pesa ja eraldi iga teine purustamine kokkupõrke murda.\nLäbipaistev kate disain,mis on läbipaistev ja nähtav.Kogus muna kast on selge pilguga.Ta saab kokku ja laienenud mille võimsus on 34 võrgud/kastid.\nToote mõõdud: 340*260*75mm/13.39*10.24*2.95"\nToode värv: läbipaistvus\nToote maht: 34 võrkude ühe kasti\n1 x Munade Ladustamise Kasti\nKülmkapp Korraldaja Konteinerid Saab Juua Dosaatori Hoidja Külmik-Sügavkülmik Köögi Kapid Selge Plastikust Toidu Sahver Ladustamise Rack\nMaterjal: PET Suurus: 35x13.8x9.8cm Kuju: Ristkülik Komplekti Kuulub: 1 x Ladustamise kasti Funktsioon: -- Paindlik, lihtne tõmblema, mugav ja nutikas disain. -- Kerge ja vastupidav toidu mahuti,suur asetada\n12 Tk Läbipaistev Kõrge Kvaliteedi Square Ladustamise Mahuti Set Box Toidu Köök Korraldaja Tolmuimeja Kaas On Hermeetiline, Riis, Pasta Kohvi Vürtsi Originaal Klaas Vaata Hügieeniline Purgid Sahver Pudel Teravilja Tihendid Riietama Küüned Silt\n12 Tükki Kõrge Kvaliteedi Tolmuimejaga Kirjaalused Crystal vilk kõva silikoonist kaas vaakum ladustamise mahuti. * See on väga maha) cz teemant ja tervislik toode. * Sobib toiduainete ühendust ja sertifitseeritud. * Teil on võimalik