Tänane kuupäev 25 Okt, 2021 19:29\nSiit https://www.ww2aerialreconstudies.com/estonia-soviet-offensive--.html 4. pildi kohaselt oli see hilisem tsiviillennuväli siiski 22.8.1944 olemas ja kui pilti 45 kraadi keerata, on ta ka täpselt õiges kohas. Olemas oli ka Raua tn ruleerimisrada (raja otsast loodesse, hilisema KDP-ni ja sealt ve...\nFoorum: Ost & müük Teema: Müük... vana määrustiku LENNUVÄE pagunid\nTeema pealkiri: Müük... vana määrustiku LENNUVÄE pagunid\nPostitatud: 20 Nov, 2020 15:22\n...mõned ütlevad et sõjaaegsed või et sõjaaja viisnurktüüpsed... 25.- Mehikoorma või Itella Post. Huviline ühildub läbi PS . [snip-snip] aitab juba sellest eriteatest E.T. https://i.ibb.co/rQdRsNf/2-Lennuv-e-pagunit.jpg https://i.ibb.co/f9hkgyr/2-Lennuv-e-pagunit-2.jpg https://i.ibb.co/k4ytFJ4/2-Len...\nTeema pealkiri: Re: Suur varjend Lätis\nPostitatud: 17 Nov, 2020 9:47\nYoutubesse laaditi ülesse video mingist suurest ja töökorras tuumavarjendist Lätis. Paistab olevat Daugavpilsi maakonnas kuskil. https://www.youtube.com/watch?v=sKWFx0QAW2w Huvitav võrrelda Eestis olevatega. Seal on kõik asjad omal kohal, elekter olemas jne. Tule ja ela... Selliseid on Eestis mõnes...\nTeema pealkiri: Tundmatu Eesti märk või miniatuur ?\nPostitatud: 17 Nov, 2020 9:38\nOskab keegi selle märgi kohta midagi tarka öelda , tähendus / periood ?\n( emigreerunud eestlase kogust muidu see)\nPostitatud: 02 Nov, 2020 20:42\nÜlimalt dekadentlik potike see , atmosfäär absoluutselt kui vene 40 omalgi.\nJa kohe meenub tsehhide pott, mis 1:1 oli kloonitud Vene 39 pealt ,ainult sisu pehmem osa oli mugavdatud\nPostitatud: 02 Nov, 2020 20:37\nFoorum: Ost & müük Teema: Müütan: Vene ofe nahkvöö 105 cm\nTeema pealkiri: Müütan: Vene ofe nahkvöö 105 cm\nPostitatud: 02 Nov, 2020 20:33\nMehikoorma / Itella pakika variant\nFoorum: Ost & müük Teema: Müütan. Vene M 43 vanatüübi pagunid\nTeema pealkiri: Müütan. Vene M 43 vanatüübi pagunid\nPostitatud: 02 Nov, 2020 20:27\nFoorum: Sissindus Teema: Imeline Ajalugu - Metsavennad\nTeema pealkiri: Re: Imeline Ajalugu - Metsavennad\nPostitatud: 08 Okt, 2020 10:13\nAjakirja täiendatud verisoon on nüüd ilmunud ka raamatuna.\nhttps://www.rahvaraamat.ee/p/metsavenna ... 9949694457\nMina olen seda pisteliselt ka juba sirvinud, see on väga tõetruult viimistletud ja igati haarav lugemine\nPostitatud: 08 Okt, 2020 10:11\nOskab keegi kommenteerida Galvi-Linda 80L digipaiguskottide vahet. Pehmendustega ja tavalise KV oma ?\nKas ja kui palju mugavam on ?\nMuidugi on see palju mugavam, pealegi neid kotte ju kasutavad paljud matkasellid ning muud huvilised kel palju asju seljas kaasa tarida\nPostitatud: 08 Okt, 2020 10:07\nEse pole enam saadaval\nFoorum: Ost & müük Teema: M- GOT MIT UNS pannal & 120 pikk nahkvöö\nTeema pealkiri: M- GOT MIT UNS pannal & 120 pikk nahkvöö\nPostitatud: 08 Okt, 2020 10:05\nPannal ise on kaheosaline, ( Seisund näha piltidelt ) nahkvöö on pealesõjaaegne 1948 ja ehtsast nahast Saksa sõjaväe oma. Komplekti saab kenasti ka kanda :) Komlekti hind on 35 € Huviline ühendub PS kaudu :!: :!: BORJALE EI MÜÜ JA VAAGI TEMAGA ÜHTEGI ASJA :!: https://i.ibb.co/kJL4XSQ/120-GOT-MIT-UNS...\nPostitatud: 07 Okt, 2020 9:25\nSilla täpsest ehitusajast ei ole kahjuks usaldusväärseid tunnistusi, võis olla ka vaid mõned kuud enne õhkimist ehitatud. Kestus oli kuudes, kuid kas neid kuid oli kaks, kuus või kümme, pole hetkel teada. Vene lennuvägi oli piirkonnas aktiivne ka luuret tegema, ka ca 5 km eemal asunud Saksa medpunk...\nPostitatud: 07 Okt, 2020 9:21\nSel keskmisel jäänukil tundub öös otsast olevat poolitunud, ja muidu on vägagi sarnane mingile püstolipuhastus vardale siis.\n2. leht 21-st [ Otsing leidis 308 vastet ]\nMine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5 ... 21 Järgmine


Julie Hagen-Schwarzi ülevaatenäitus | kultuur.info\nJulie Hagen-Schwarzi ülevaatenäitus\nTartus näeb Eesti esimese naiskunstniku loomingut.\nTartu Kunstimuuseumis on avatud näitus ühest 19. sajandi silmapaistvamast Tartu kunstnikust Julie Hagen-Schwarzist. Teda võib pidada ka esimeseks professionaalseks Eesti naiskunstnikuks - ta saavutas nii akadeemilise tunnustuse kui ka edu kohalikus kunstimaailmas.\nHagen-Schwarz mängis tollases Tartu kultuurielus üliolulist rolli, korraldas näitusi ja maalis portreid oma kaasaegsetest. "Hoolimata mitmetest takistustest, mida tollane ühiskond naistele seadis, nimetati Tartust pärit baltisakslane Julie ühena esimestest naistest 1858. aastal Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemikuks, kusjuures isegi mõned aastad enne esimest meessoost eesti kunstnikku Johann Kölerit," toob näituse kuraator Merli-Triin Eiskop välja. Eestis on toimunud vaid mõned Hagen-Schwarzi loomingut tutvustavad näitused, esimene neist 29 aastat tagasi ja seda samuti Tartu Kunstimuuseumis.\nNäituse tagamaid avab ka kunstiajaloolase Linda Nochlini 1971. aastal avaldatud artikkel "Miks ei ole olnud suuri naiskunstnikke?", mida peetakse üheks kaasaegse kunstiajaloo baastekstiks. Artikkel toob välja erinevad institutsionaalsed takistused, mis on ajaloos põhjustanud olukorra, kus kunstimaailmas saavutasid arvestatava positsiooni ning leidsid koha kunstiajaloos vaid vähesed naised. Pärast seda on paljud kunstiajaloolased end pühendanud unustatud või seni vähemväärtuslikuks peetud naiskunstnike loomingu toomisele üldisesse kunstiajaloolisesse teadvusesse.\n"Sama loogikat järgides võib Eesti 19. sajandi kunstist välja tuua Julie Hagen-Schwarzi," tõdeb kuraator. "Tegelikult on tema saavutused ja roll kohalikus kunstiajaloos olnud nii märkimisväärsed, et oleks isegi kohatu pidada teda vaid 19. sajandi edukaks kunstnikuks." Hagen-Schwarz elas ja õppis nii Saksamaal kui Itaalias, reisis Siberisse ja Lääne-Euroopas ning pälvis ka riikliku tunnustuse oma töö eest. Oluline on aga, et oma elu lõpuni maalis ja elas ta siiski Tartus.\nVäljapanek on koostatud Tartu Kunstimuuseumi ja Eesti Kunstimuuseumi kogude põhjal, töid on ka erakogudest ja Tartu Ülikoolist.\nNäitus "Julie Hagen-Schwarz. Eesti esimene naiskunstnik" on avatud 29. aprillini 2018.\nGraafiline kujundaja: Angelika Schneider\nNäituse toimkond: Nele Ambos, Liis Haasma, Joanna Hoffmann, Mare Joonsalu, Margus Joonsalu, Hanna-Liis Kont, Heiti Kulmar, Kadri Mägi, Kristel Sibul, Ago Teedema, Kristo Tamm, Urmo Teekivi, Piia Õunpuu\nTäname: Tiina Abel, Mirko Aus, Kalev Klais, Kaia Linkberg (TÜ Kliinikum), Kristjan Nagla, Meelis Olev, Signe Siim, Tiiu Talvistu, Peeter Talvistu, Maria Väinsar (TÜ Kunstimuuseum), Eesti Kunstimuuseum\n2017. aasta lõpul jõuab lugejateni ka Julie Hagen-Schwarzi elu ja loomingut avavaid artikleid sisaldav kataloog, artikleid täiendavad näitusel eksponeeritud teoste reproduktsioonid. Kataloog ilmub eesti-, inglis- ja saksakeelsena.\nTrükise koostaja ja toimetaja: Merli-Triin Eiskop\nAutorid: Tiina Abel, Christin Conrad, Anja Wilhelmi, Kristiina Tiideberg\nTõlkijad: Peeter Talvistu, Florian Marcus, Anna Caroline Haubold\nRohkem infot: Kristel Sibul, kristel@tartmus.ee, +372 5881 7801\n09.11.2017  15.04.2018


July 22, 2018, 07:30:57\nAuthor Topic: crimson blogib. (Read 248699 times)\n« Reply #1410 on: June 27, 2017, 11:27:11 »\n« Reply #1411 on: June 27, 2017, 16:17:17 »\n« Reply #1412 on: July 07, 2017, 19:25:56 »\nVahepeal väike elumuutus - läksin Rademari tööle\n« Reply #1413 on: July 08, 2017, 13:19:15 »\nQuote from: crimson on June 27, 2017, 11:27:11\nNii kleenukeseks jäänud, et ei paista puu tagant ka välja\n« Reply #1414 on: July 15, 2017, 20:45:48 »\nMöned harvad trennid olen vahepeal teinud, muud mitte midagi\nTäna oli vöistlus - Karujärve Suurjooks. Ca 10 km liivasel ja mägisel rajal. Olin kolmas naine, tulemus 52:45,9. Oli ikka raske küll Hea, et ma jooksuks sel aastal lühikesed püksid ostsin. Kolmveerandi retuusiga oleks ikka jube olnud Päike küttis hästi, parmud olid parajad elukad Raske oli, raske. Aga jäin ellu Pistis veidike, aga önneks mitte nii, et peaks vahele käima. Järeldus - natuke lihastreeningut ei tee halba\n« Reply #1415 on: August 09, 2017, 21:06:27 »\nIlge pikk aeg mööda läinud viimasest postitusest. Kui aus olla, siis jooksnud ka väga vähe ja lühidalt. Pole mötet siia kirjutada neid - häbi hakkab viimaks veel\nEsmaspäeval vöistlesin staadionil 3000m jooksus. Tegin oma rekordi - 12.56,5. Jooksin lihtsalt mönuga\nEt seda va vöhma ikka mulle ka jaguks\n« Reply #1416 on: August 24, 2017, 17:56:27 »\nTäitsa pekkiiiis, kui kaua aega mööda läheb kogu aeg. Trenn on vähene.\nVahepeal startinud 5000m staadionijooksul, aeg pole märkimistvääriv. Laupäeval Muhu jooksu 6,3km 29:01 minutit. Peaks olema minu selle vöistluse selle distantsi isiklik. Aga jube raske oli ja miks ei peaks olema, kui trenni ei tee... Vötan omaks, et on laiskus ja muidu rasked ajad.\nTäna jooksin 6.77km 38.55 min.\nJärgmise vöistluseni aega 16 päeva...\n« Reply #1417 on: September 11, 2017, 07:46:39 »\nEile tegin Tallinnas oma teise maratoni. Jooksmiseks ei saa ka seda lugeda, nagu esimestki. Poole pealt läksid jalad nii kangeks. Muus osas oleks jaksu olnud, sest väga hingeldama asi ei vötnud. Pole midagi teha, kui nt eelmisel kuul ma jooksin kuu aga peale kokku ca 45km. Olematu trenni pealt minna maratonile - "hea" möte, Maris! Igal juhul eesmärk sai täidetud - läbida Tulemust parandasin ka, parim siis 4:29:59. See üks sekund enne 30-t nöudis tublit löpuspurti\nAga nüüd olen invaliid...\n« Reply #1418 on: September 16, 2017, 15:57:18 »\nTäna läbisin Ultima Thule jooksul poolmaratoni. Jalad veits kanged olid (ja on veel järgnevatel päevadel ka ), aga muidu pole hullu. Vähemalt polnud maraton Aeg jäi sinna 1:57 kanti.\n« Reply #1419 on: September 17, 2017, 07:51:00 »\n3000m alla 13min naise kohta üsnagi hea ju\n« Reply #1420 on: September 17, 2017, 09:19:27 »\nTäitsa keskmine, ma ütleks... Vahel tekib möte, mis saaks, kui natuke trenni ka teha.\n« Reply #1421 on: September 27, 2017, 16:16:24 »\nPölv annab viimasel ajal isegi lühikesel distantsil ja pärast tunda. Tea, kas on midagi viga\nTäna lonkisin 8,6km 51 minutiga.\nElu kuidagi nii ummikus omadega... Keegi saarlastest ei tea kedagi, kellel oleks pakkuda Saaremaal elamispinda, soovitatavalt suuremat. Maja oleks hea (tean-tean, et liiga palju tahan...)\n« Reply #1422 on: October 01, 2017, 20:50:10 »\nOrissaare sügisjooksul käisime lastega. 9.5 km oli umbes distants. Önnestus olla teine naine. Aeg oli 46.31. Tunne oli väga hea, ilm oli super. Ideaalsest ilmast oli puudu paar piiska vihma\nNüüd vöistlusi vähem, peab hakkama vist rohkem trenni tegema...\n« Reply #1423 on: October 08, 2017, 12:09:08 »\nEile hommikul vötsin koera ja läksin jooksule. Nii, kui väravast välja tänavale saime, pani koer ajama. Ma tegin kindlasti 100m maailmarekordi tal rihmaga järgi tuisates. Poole maa pealt seis muutus, ju tal vaja vöhma treenida, mul kiirust\n« Reply #1424 on: October 11, 2017, 12:54:33 »\nQuote from: crimson on October 08, 2017, 12:09:08\nkasutad jooksuvööd ka või hoiad lihtsalt rihmast kinni. Mulle endale ei meeldi rihmast kinni hoides joosta, kehv juhtida :S\nEhkki ma eriti jooksmas ei käigi


Kas naistele makstakse väiksemat palka kui meestele? - Äripäev\nKas naistele makstakse väiksemat palka kui meestele?\nArvan, et see on Eestis probleemiks. Iseküsimus, millest see tuleneb. On märgitud, et üks põhjus on erinevates elukutsetes. Naised teevad rohkem selliseid töid, kus on madalamad palgad.\nKui räägime aga võrdsest palgast ja vastavast seadusest, siis peetakse ikkagi silmas, et naistele ja meestele makstakse võrdse töö eest võrdset palka. Mitmed kommentaatorid on õigesti märkinud, et tasustamise erinevus algab juba sellest, et naised küsivad väiksemat palka. Tavaliselt mees astub uksest sisse ja ütleb, et ma maksan nii palju ja võtke või jätke. Naised tunnevad huvi, milles töö seisneb ja kahtlevad rohkem, kas nad saavad selle tööga hakkama. Samuti on meil ühiskonnas ettekujutus, et perekonda peab mees üleval pidama.\nMa ei süüdistaks konkreetseid ettevõtjaid. Nad kasutavad lihtsalt juhust ? kui naine rohkem palka ei küsi, ja ühiskonnas on see aktsepteeritav, siis miks nad peaksidki kõrgemat palka pakkuma. Kahtlemata on ka ettevõtteid, kus arvestatakse tööpanust, mitte sugu.\nNaistele ja meestele võrdset palka sätestava seaduse täitmist on muidugi suhteliselt raske kontrollida.\nMeie ettevõttes ei ole see probleemiks. On väga raske määratleda, kas naistele ja meestele makstakse erinevat palka. On raske määratleda ka seda, kas naised ja mehed teevad ühesugust tööd. Ausalt öeldes ei kujuta ma ette, kuidas hakatakse seda kindlaks tegema. Ka väga sarnastel ametikohtadel võib üks inimene anda palju suurema panuse kui teine. Ja kui nad juhtuvad nüüd olema erinevast soost ja viletsamate töötulemustega juhtub olema naine, siis võib tekkida palju arusaamatusi.\nMul on seda väga raske kommenteerida, sest ma ei kujuta ette, kuidas seda seadust hakatakse kontrollima ja kuidas tagatakse, et töötasu on võrdne. Eriti puudutab see n-ö ajudega tehtavat tööd. Liinitöölise puhul on väga kerge tööpanust hinnata ning naised ja mehed saavadki ühesugust palka. Valgekraede puhul on see palju keerulisem.\nMa ei usu, et ettevõtted uut töötajat otsides pakuvad sõltuvalt soost kandidaadile erineva suurusega palka. Inimesel on oma kindel palgasoov, millest allapoole ei ole ta nõus minema.


Arengukoostööprojekt „Uganda turismiinfopunktide rajamine ja nende võimekuse tõstmine Tallinna eeskujul “ – TAKK\nESILEHTProjektidArengukoostööprojekt „Uganda turismiinfopunktide rajamine ja nende võimekuse tõstmine Tallinna eeskujul “\nArengukoostööprojekt „Uganda turismiinfopunktide rajamine ja nende võimekuse tõstmine Tallinna eeskujul “\nAugust 25, 2015 Projektid, Uudised\nSihtasutus Tallinna Arengu- ja Koolituskeskus korraldas 16. augustist kuni 25. augustini 2015 arengukoostööprojekti „Uganda turismiinfopunktide rajamine ja nende võimekuse tõstmine Tallinna eeskujul “ raames kuue Uganda esindaja koolitusvisiidi Tallinnasse ja Eestisse. Koolitusreis toimus vastavalt arengukoostööprojekti kinnitatud tegevuskavale ja selle töös osalesid Uganda Turismiministeeriumi, Uganda Avaliku Teenistuse Kolledži kõrged ametnikud, Jinja ja Entebbe linnade turismiosakondade juhid ning Jinja ja Entebbe turismiinfopunktide juhid.\nSeekordse koolitusreisi eesmärgiks oli kuulata Tallinnas ja TÜ Pärnu Kolledžis teoreetilisi turismialaseid loenguid ja osaleda praktilisel koolitusel Tallinna Turismiinfopunktis, külastada Eesti parimaid maaturismiettevõtteid, turismiinfopunkte ja külastuskeskusi Eesti erinevates maakondades. Lisaks anti Uganda külalistele põhjalik ülevaade Eesti ja Tallinna e- juhtimisest ja erinevatest e-teenustest.\nUganda delegatsiooni liikmetele esinesid teoreetiliste loengutega Haaga-Helia Instituudi lektor Ain Hinsberg, Eesti Turismifirmade Liidu peasekretär Kristen Lahtein, TÜ Pärnu Kolledži Turismiosakonna juhataja Heli Müristaja, Pärnu Linnavalitsuse turismijuht Orvika Reilend ning Tallinna poolsed projekti eksperdid Daily Lehtmets, Varri Väli, Ülle Purga ja Silja Veerme.\nEV Riigikantselei istungi osakonna juhataja Aivar Rahno tutvustas Uganda külalistele e- valitsuse arenguid ning Tallinna linnasekretär Toomas Sepp Tallinna e-juhtimist, e-teenuseid, Tallinna linna teenindussaalide tööpõhimõtteid ja arengut, samuti külastati e-estonia showroomi.\nUganda delegatsiooni liikmed kohtusid Välisministeeriumi arengukoostöö ja humanitaarabi büroo direktori Kaili Terrase ja poliitikaosakonna lauaülema Liis Udaliga. Külalised andsid ülevaate projektitegevustest Ugandas, Jinja ja Entebbe turismiinfopunktide tööst ja arengutest ning andsid Välisministeeriumile üle Uganda Avalike Teenuste Ministeeriumi Ministri kirja sooviga senist edukat koostööd jätkata ja edasi arendada.\nToimus kohtumine Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuses, kus EAS-i turismiturunduse juht Ott Sarapuu andis külalistele ülevaate Eesti turismi turunduse suundadest, koostööst erinevate turismituru partnerite vahel ning Eesti kui turismisihtmaa tutvustamise erinevatest võimalustest.\nUganda delegatsiooni liikmed tutvusid lisaks Tallinna turismiinfopunktile ka turismiinfopunktidega Pärnus, Paides, Rakveres, Kuressaares, Orissaares ja Leisis, said ülevaate nende tegevustest ja neis jagatavatest infomaterjalidest.\nKuna koolitusreisi üheks eesmärgiks oli tutvustada Eesti maaturismi edukamaid ettevõtteid ning nende koostööd riigi ja omavalitsusasutustega, külastas Uganda delegatsioon Raudsilla Matkakeskust, Käsmu Meremuuseumi, Altja kaluriküla, Palmse ning Vihula mõisaid, Kuusiku Loodustalu, Rakvere Linnust, Paide Ajakeskust, Toosikannu Puhkekeskust ning Parvematkade parvemaja. Lisaks külastati Pärnu linna ja Saaremaad, kus ugandalased said lisaks koolitustele ise osaleda kalapüügil ja toidutegemises, käisid esimest korda elus saunas ning Kaali Meteoriidikraatris Anne Veski kontserdil.\nUganda külalised andsid oma tegemistest, siin õpitust ja kogetust intervjuu ajalehele Saarte Hääl, raadiojaamale Kuma Raadio, Raepressile ning koolitusvisiiti kajastas saatelõik Tallinna TV uudistes.\nKohtumistel Tallinna ekspertidega arutati arengukoostööprogrammi edasisi ühiseid tegevusi Ugandas turismiinfopunktide arendamisel ja samme Uganda turismiteenuste ning Uganda kui turismisihtkoha paremaks tutvustamiseks. Arutati ja kooslõlastati koolitusteemade valikut järgmiseks visiidiks.\nTallinna ekspertide delegatsiooni järgmine visiit Ugandasse on planeeritud 04.-13. oktoobril 2015, mille käigus vastavalt arengukoostöö programmile nõustatakse turismiinfopunktide töötajaid Jinjas, Entebbes ja Mbararas, osaletakse kohtumistel sealsete omavalitsusjuhtide, turismiarendajate ja ettevõtjatega, nõuststakse UTB, UWA ja Jinja ning Entebbe TIC-ide töötajaid ja piirkonna turismiettevõtjaid turismiteenuste pakettide koostamisel ja väljatöötamisel. Kohtutakse Uganda Avalike Teenuste Ministeeriumi juhtidega, UTB, UWA, CSCU juhtide ja turismi spetsilistidega.\nLisaks antakse Tallinna linna poolt Jinjas üle kaks preemiat turismiteemaliste üliõpilastööde konkursside võitjatele.\nVisiidi käigus peetakse läbirääkimisi ka võimaliku tulevase jätkuprojekti teemavaldkondade (one stop shop-ide rakendamine Uganda omavalitsustes ja e-teenuste arendamine) üle.\nFOTOD ja materjalid visiidist leiate SIIN ja SIIN (materjalid)\nAjalehe artiklid leiate siin: Saarte Hääl , Saarte Hääl (2)\nSA TAKK korraldas Tallinna ja Sankt-Petreburi koostööleppe Tallinna delegatsiooni õppereisi Sankt-Peterburgi\nNõukogu esimees Toomas Sepp ja juhatuse liige Kalle Sepp osalesid St.Peterburgis Venemaa Presidendi juures asuva Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemia Loode piirkonna Instituudi õppeaasta alguse pidulikel avaüritustel


Müüa korter, 3 tuba, Tagala 10B, Haabersti, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Tagala 10B-50, Haabersti, Tallinn, Harjumaa\nKõik pildid (8)\nKLIENDIPÄEV 26.03 kell 16:00-18:00! KÖÖGIMÖÖBEL ON HINNAS!.03 ke\nLisainfo: rõdu , köök, parkimine tasuline, tsentraalgaas, toad eraldi, uus elektrijuhtmestik, tsentraalne vesi, elekter, parkett, lift, mets lähedal\nKöök: elektripliit, avatud köök\nSanruum: dušš, wc ja vannituba eraldi\nKüte ja ventilatsioon: gaasiküte, põrandaküte, keskküte\nSide ja turvalisus: Internet, trepikoda lukus\nÜmbrus: järv lähedal\n15 MINUTIT KESKLINNAST!\nB-energiaklass ja madalad ülalpidamiskulud\nAktiivse eluviisi kodu – terviserajad ja järv.\nHarku järve vahetus läheduses, uues Natura park elurajoonis on müüa hea planeeringuga 3-toaline korter.\nTegemist on mugava korteriga, mis on sobiv nii oma elu alustavale noorele kui ka pensionipõlve pidavale ja rahu ning vaikust armastavale inimesele.\nSiseviimistluses on võimalik valida kahe paketi vahel.\nVastavalt paketile saab valida seinte, põranda ja pesuruumide plaadi toonid. Põrandaid katab lakitudviimistlusega kolme lipiline tamme laudparkett. Vannituba plaaditud ja mugavusküttena annab sooja el.põrandaküte.\nIgal majal oma gaasikütte katel, korterites veekandjal põrandaküte ja hea sisekliima tagab korteripõhine soojustagastiga sundventilatsioon. Soojust aitavad hoida kolmekordse klaasiga plastikraamidel pakettaknad.\nKvaliteetselt ehitatud maja B energiaklass tagab madalad küttekulud.\nKorteri hinnale lisandub panipaik hinnaga 2500€ ja parkimiskoht hinnaga 3500€\nNatura Park on Haabersti linnaosas asuv roheline elurajoon .\nLähedal asub Rimi toidupood ning 10-minutilise autosõidu kaugusele jäävad Saku Suurhall, Rocca al Mare Keskus ja Tallinna Loomaaed. Maja vahetus läheduses bussipeatus (buss nr.27).\nKergliiklustee ja lähedal asuvad spordiklubid võimaldavad sportlikult vaba aega veeta. Kesklinna viib praktiliselt kiirtee, värskelt on avatud Haabersti ringtee liiklussõlm.\nLisainfot arenduse kohta http://www.naturapark.ee\nKuulutusele lisatud pildid on illustratiivse tähendusega!\nDOMUS KINNISVARA on 2002. aastal asutatud kinnisvara maakleriteenust, hindamist, konsultatsiooni, investeerimist ning arendust korraldav ettevõtete grupp, mille esindused asuvad üle terve Eesti.\nMUUDAME SINU ELU PAREMAKS LÄBI USALDUSVÄÄRSE MAAKLERITEENUSE!\nSajad klientide soovitused www.domuskinnisvara.ee lehel toovad esile meie konsultantide professionaalsust, sõbralikkust, korrektsust ja abivalmidust ka kõige keerulisemate tehingute juures. Võta ühendust ja paneme personaalse müügiplaani paika!\nUue kodu aitab osta LUMINOR\nDomus Kinnisvara klientidele on Luminori laenuleping 50% soodsam.\nFinantsteenuseid pakub Luminor Bank AS. Tutvu tingimustega, pea nõu.\nLähim lasteaed ~ 1.3 km Tallinna Järveotsa Lasteaed\n~ 1.7 km Tallinna Lasteaed Sinilill\n~ 1.8 km Tallinna Lasteaed Pääsusilm\n~ 2 km Tallinna Rukkilille Lasteaed\n~ 2 km Tallinna Meelespea Lasteaed\n~ 2.3 km Tallinna Lasteaed Vikerkaar\n~ 2.3 km Tallinna Nurmenuku Lasteaed\n~ 2.4 km Tallinna Lasteaed Karikakar\n~ 2.4 km Tallinna Kadaka Lasteaed\n~ 2.4 km Alasniidu Lasteaed\nLähim kool ~ 1.5 km Tallinna Järveotsa Gümnaasium\n~ 1.5 km Harkujärve Põhikool\n~ 1.8 km Hilariuse Kool\n~ 2 km Tallinna Õismäe Gümnaasium\n~ 2.1 km Tallinna Õismäe Vene Lütseum\n~ 2.4 km Haabersti Vene Gümnaasium\n~ 2.4 km Kool 21. sajandil\n~ 2.8 km Tallinna Kadaka Põhikool\n~ 3.1 km Tallinna Tehnikaülikool\n~ 3.2 km Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium\nSelle uusarenduse teised kuulutused\n2 tuba 66.4 m² 1 122 000 €\n3 tuba 71 m² 3 135 000 €\n3 tuba 66.8 m² 3 126 000 €\n3 tuba 71 m² 1 130 000 €\n3 tuba 83.2 m² 3 156 000 €\n3 tuba 71 m² 2 132 000 €\n3 tuba 71 m² 3 136 000 €\n3 tuba 66.8 m² 4 132 000 €\n3 tuba 66.8 m² 1 124 000 €\n3 tuba 66.8 m² 2 124 000 €\n3 tuba 71 m² 1 132 000 €\n3 tuba 66.8 m² 2 123 000 €\n3 tuba 71 m² 4 140 000 €\n3 tuba 66.8 m² 1 127 000 €\n3 tuba 71 m² 4 138 000 €\n3 tuba 71 m² 1 129 000 €\n3 tuba 66.8 m² 4 130 000 €\n4 tuba 80.6 m² 1 146 000 €\n4 tuba 121.5 m² - 220 000 €\n135 000 € 1 901 €/m2\nSaada kiri maaklerile\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 3 tuba - Tagala 10B-50, Haabersti, Tallinn, Harjumaa Vastust ootama jäädes\nKõik selle maakleri objektid.\nTube 3 | 71 m²\nTube 3 | 70.9 m²\n279 450 €\nLesta tn 10/3\nTube 3 | 103.5 m²\n269 900 €\nTube 3 | 73.9 m²\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3097556 Kommentaar:\nKV indeks 108.3 -0.18%\nRail Balticu trassile kerkiv Ringtee Stock pidas sarikapidu 26.02.20\nKV.EE: Harjumaa majade eest küsitakse aastatagusest 6% enam 26.02.20\nSchneider Electric võitis hinnatud disainiauhinna iF Gold 2020 20.02.20


19. kuni 25. november 2011\nTartu Kunstimuuseum tähistab oma 61. sünnipäeva plaanivälise näitusega "Klassikutelt armastusega". Üheks näituse tegemise ajendiks oli muuseumitöötajate tõdemus, et ei külastajad ega ka nemad ise hooma tegelikult Tartu Kunstimuuseumi kogude suurust ja väärtust. "Kuna eesti erakogude üheks hindamiskriteeriumiks on kujunenud fakt, mitu Konrad Mäe maali see sisaldab, siis otsustasimegi näidata peaaegu kõiki meie kogus olevaid Mäe maale - kokku on neid 37," kommenteerib muuseumi direktor Reet Mark.\nVähema tööde arvuga on esindatud Kristjan Raud, kelle maale ja joonistusi on muuseumis kokku 31, Ants Laikmaa, kelle maale on 44, Nikolai Triik, kellelt on 77 maali ja 85 joonistust, Ado Vabbe, kellelt on ligi 200 meisterlikku avangardi klassikasse kuuluvat joonistust ning 60 maali, Villem Ormisson (18 maali), Aleksander Vardi (115 maali ja 79 joonistust), Elmar Kits (92 maali, 39 graafilist lehte ja joonistust) ning Eduard Wiiralt (146 graafilist lehte ja joonistust ning 3 skulptuuri). Kujuritest on välja toodud Jaan Koort (muuseumi kogudes 12 skulptuuri, 3 maali ja poolsada joonistust), Anton Starkopf (508 skulptuuri ja 1900 joonistust) ning Ferdi Sannamees (30 skulptuuri, 2 maali ning 57 joonistust ja graafilist lehte). Avangardsema kunsti sõprades peaks huvi äratama KIWA spetsiaalselt Pallase kunstnike töödele mõeldes valminud heliinstallatsioon, mida teatud kellaaegadel näitusel kuulata saab.\n"Teiseks näituse tegemise ajendiks oli pakkuda vaatajale vastukaaluks looduses ja maailmakorras valitsevale pimedale kaamosele midagi helget ja ilusat. Midagi, mis on loodud armastusega ja mida ka hoitakse armastusega," ütlevad tegijad. "Klassikutelt armastusega" on avatud veel vaid 27. novembrini, külastajad pääsevad sisse tasuta.\nTartu Kunstimajas avati kesknädalal Mare Tralla näitus "Hull armastus", mis esitab valiku kunstniku loomingust aastatel 1995-2011. Tralla loomingu üheks jooneks on algusest peale olnud suhestumine intiimsete inimsuhete ja emotsioonidega, privaatses ning isiklikus ühiskondliku nägemine. Tema varane looming tegeleb eelkõige mehe ja naise vahelise lähedusega, ühendas selle käsitlemise järg-järgult feministliku diskursusega. Hilisemad teosed käisitlevad armastust laiemalt - näiteks installatsioonis "Vene pruudid" (2007) vaatleb kunstnik seda, kuidas armastusest on saanud kaup, mida on võimalik osta isegi intreneti vahendusel.\nViimase kahe aasta loomingut on mõjutanud peamiselt kunstniku isiklikus elus toimuvad radikaalsed muutused. Fotoseeria "Ruumi kirjutatud" ning autori päevikutekstidel ja -fotodel põhinev "Päevik" esitavad küsimusi, millisesse ruumi ning kuidas asetub naine, kui normatiivne heteroseksuaalne pereelu muutub ebanormaalseks ja võimatuks - kui enam ei ole võimalik varjata oma tegelikku seksuaaset orientatsiooni. Spetsiaalselt Tartu näituse jaoks valmis Trallal veel ka video "Hull armastus".\n"Armastuse teema käsitlusse kaasaegses kunstis suhtutakse sageli kui banaalsesse ja kunsti jaoks odavasse temaatikasse. Ometi on just armastus see, mida inimesed ihkavad kõige enam," kommenteerib autor. "Erinevatel eluperioodidel tähtsustakse ja ihaletakse armastust erineval moel: lapsena ihatakse vanemate armastus, teismelisena idealiseeritud tüdruku või poisi tähelepanu, küpsemas eas võib olla armastuse ihalus seotud veel millegi muuga, sageli ei ole võimalik seda kirjeldada."\nKaks kunstnikku vaheruumis\nHaus Galeriis on 13. jaanuarini Mari Roosvalti (1945) ja Mara (1978) ühisnäitus "Vaheruum". Roosvalt toob välja oma uued akvarelli-kollaazhi segatehnikas teosed ning Mara vastvalminud õlipastelliseeria. "Näitusesaalis saavad kokku kaks tehniliselt erinevat lähenemist - õhuline mitmekihiline ning selge lakooniline pinnakäsitlus, abstraktne ja realistlik laad. Mitmetähendusliku pealkirja alla koondub näitusetervik, milles mõlemad autorid analüüsivad aja ning ruumi mõistet: vaheruum kui muutuste ruum, kus kohtuvad vana ja uus reaalsus, loomingulised väljakutsed, otsimine ja edasiliikumine," selgitavad näituse korraldajad.\n"Lasen kultuurimassiividel endast läbi voolata ja püüan kinni meeldivad osakesed. Lasen end inspireerida kaasaegsest kunstist, liidan kokku enesekeskselt nautleva, visuaalselt mõtiskleva ning kunstimaailmas jätkuvalt kõrges hinnas oleva arutleva lähenemise. Püsin tuntavalt "ilusa" maali mängumaal ja lõhun samas maalilist ühtsust oma töödes, süstides neisse erinevaid mustreid, motiive ja faktuure. Nii lisandub minu loomingusse iga kord uusi kihistusi, öeldud ja ütlemata sõnu - teos aga kujuneb kõneluseks iseenda, varem olnu ja võib-olla ka hiljem tulevaga," ütleb Mari Roosvalt.\n"Tekib küsimus, kumb reaalsus on siis tõelisem ja usaldusväärsem, kas uus või vana? Pidev võrdlemine ja millegi ühese ja püsiva otsimine on meile omane. Püüame tabada midagi tabamatut ja kui see kord tundub käes olevat, tekivad taas need tuttavad kahtlused, mis meid sujuvalt libistavad järjekordsesse tundmatusse vaheruumi," kommenteerib Mara.\nMustrite ülemvõim Pärnus\nUue Kunsti Muuseumis avanes kolmapäeval kolm uut näitust. Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu ehteaastale pühendatud näitus "Ornament - võti maailma. Traditsioonist disainini" toob vaatajani rikkaliku valiku gobelääne, põimevaipu ja traditsioonilistes sidustes kootud rahvuslikke vaipu. Väljapanek algab Rocca al Mare Kooli õpilaste poolt Kristina Rajando ornamendiõpetuse tundides valminud töödega ning lõpeb selliste väärikate vaibakunstnike nagu Anu Raud, Ehalill Halliste, Malle Antson, Christi Kütt, Riina Tomberg, Astri Kaljus ja Kadri Vissel loominguga.\nVäljapaneku eesmärgiks on korraldajate sõnul tutvustada ornamendi arengut ja võidukäiku Eesti uuemaaegses rahvakunstist inspireeritud tekstiilikunstis. Näituse teine eesmärk on tutvustada Eesti disainerite interpretatsioone antud teemale tänapäevaste tarbeasjade loomisel. Nii saab Pärnus praegu näha nii käsitööd ja disaini õpetavate kõrgkoolide - Eesti Kunstiakadeemia, Tartu Kõrgema Kunstikooli, TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia - õpilastöid kui ka õppejõudude Monika Järgi ja Mare Kelpmani loomingut. Oma toodetega on esindatud Kodukäsitöö ja Raja Kohv, Emma Leppermann ja Mae Kivilo, Ruut ja Triip ning Riina Tomberg, Kristjan Jagomägi ja Design Factory, Lembe-Maria Sihvre ja Nukutuba, Ulve Kangro, Liina Viira ja Inglismaal elav-tegutsev tüpograaf Evelin Kasikov. Põhjaliku väljapaneku koostajad ja kujundajad on Liina Tepand ja Liisa Tomasberg.\nLisaks saab Uue Kunsti Muuseumis näha etnograafiast inspireeritud tikitud kinnaste kollektsiooni Kristi Jõestelt. Setu rahvakunstist inspireeritud esemeid esitlevad Evar Riitsaar ja Kauksi Ülle - koostöös on nad vanad mustrid elustanud pakutrüki tehnikas ikoonilinadel. Samadelt autoritelt on väljapanekus ka vanade tapeetide käsitrükis rekonstruktsioonid ja seto ornamendist inspireeritud tapeedid.\nNing see pole veel kõik. Koos ornamendi-näitusega saab 8. jaanuarini uudistada Keiu Kullese väljapanekut "Rahvapärased ehted", 8. detsembrini aga vaadata Christi Küti vaibanäitust "Põllerahvas". Kütt on EKAs kunsti- ja kultuurantropoloogia magistriks koolitunud rahvusliku käsitöö asjatundja, kes võtab oma näitusel vaatluse alla põlle kui läbi aegade ühe eesti naise olulisema ja tähendusrikkama rõivaeseme koos selle kireva mustrimaailmaga.\nKäevõrudest läbi aegade\nAdamson-Ericu muuseumi uuel näitusel "Ilu ahelad. Käevõrud läbi aegade" saab muljetavaldava ülevaate nii siinsetest arheoloogilistest leidudest, Adamson-Ericu kavandatud käevõrudest kui eesti ehtekunsti uusimatest saavutustest. Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Tallinna Linnamuuseumi ja Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi arheoloogiamuuseumi varamutest on eksponeeritud üle 200 museaali, mis kõnelevad selle ehteliigi levikust ja kunstilisest väljendusrikkusest muinasajast tänapäevani.\nTeadupoolest alustati kodumaise süstemaatilise metallikunstiõpetusega 1923. aastal Tallinnas Kunsttööstuskoolis, kus esmalt süvendati oskusi just etnograafilise ehte ja filigraani alal. Tänapäeval on EKA ehte- ja sepakunsti eriala lõpetanud kunstnike potentsiaal rahvusvaheliselt kõrgelt hinnatud ja kahtlemata toetavad seda ka aastatuhandete taha ulatuvad traditsioonid. Vastavatud näitusel on eksponeeritud ka enamik muuseumi nimikunstniku Adamson-Ericu poolt aastatest 1932-1968 kavandatud käevõrudest. Väljapaneku kuraatoriteks on Ülle Kruus ja Ülle Tamla ning see jääb avatuks 7. aprillini 2012.\n"Näituse idee pakkus erinevatele tõlgendustele ruumi avada rännuteede ristumiskoha Eestimaa eriline kultuuriline taust, kus dialoogis on ajastud, inimesed, meistrid, loovus ja kultuurilised märgisüsteemid," kommenteerib Ülle Kruus.\nHop galeriis näeb 13. detsembrini tekstiilikunstnik Mare Kelpmani näitust "Lood", kus taiesed on esitatud juskui suure pildialbumina. Kelpman eksperimenteerib oma eesti rahvavaipadest inspireeritud töödes kangapindade ja uute tehnikatega, tema digitaalselt kootud tekstiilid rõhutavad aja kulgu läbi must-valge värvigamma. Faktuurides domineerivad vanadel meremehetekkidel kasutatavate kangakirjade tuletised, läbi pindade ornamentika näeb eri ajakihtide ladestumist.\n1. detsembrini saab Eesti Rahvusraamatukogus uudistada Eesti Nahakunstnike Liidu aastanäitust "RE-REALIA". Pille Kivihalli kujundatud näitusel osaleb 37 nahakunstnikku, teiste seas Illu Erma, Ruth Heidok, Elo Järv, Sirje Kriisa, Leelo Leesi, Kaia Lukats, Rutt Maantoa, Mall Mets, Lennart Mänd, Tiina Piisang, Maarja Undusk ja Tiiu Vijar, samuti ka 6 Tartu Kõrgema kunstikooli nahaosakonna üliõpilast. Väljapanek lähtub taaskasutuse temaatikast - kunstnikud esinevad töödega, mis väärtustavad säästvat eluviisi, juhatavad mõtlema järjepidevusest või osutavad esteetika vahendusel semiootiliselt rikkale struktuurile, mis tekkinud vana ja uue sidumisel. "Seni kasutult seisnud nahajäägid, vanad nahkesemed võivad pakkuda nostalgilist äratundmisrõõmu või tekitada hoopis uusi seoseid, mis tunnetusliku teekonna lõpptulemuse kunstiliselt veenvaks vormivad või vaimustava disainiga uut funktsiooni toetavad," mõtisklevad näituse korraldajad.\n29. novembrini saab rahvusraamatukogus tutvuda Nelly Drelli (1979) maaliloominguga pealkirja all "Eesti kuulsused". Teiste hulgas on eksponeeritud Jaan Krossi, Arvo Pärdi ja Gerd Kanteri portreed.\nDisaini- ja Arhitektuurigaleriis saab 14. detsembrini uudistada Maile Grünbergi painutatud kasevineerist mööblit. Eksponeeritud on seeriatootmiseks kavandatud magamistoakomplekt, esikumööbel, nagid, peeglid, erinevad riiulid ja kast-mahutid. Esitletav kaubamärk Veneer MG sündis disaineri koostöös ettevõttega Aja Nägu. Näituse korraldajate sõnul on tegemist hea näitega disaini rakendamisest ettevõtte toodete arendamisel ja tegutsemiskeskonna loomisel. Kohapeal saavad näitusekülastajad avaldada arvamust küsimuses, kuidas täiendada toodete valikut - vastanute vahel loositakse 13. detsemberil välja eksponeeritud esemeid.\nIida galeriis on jaanuari lõpuni avatud Maria Valdma ehtenäitus "Võõrastemaja". Vastvalminud ehted on kasvatatud ümber ruumi- ning tühjusetemaatika, materjalidest on pearoll kanda mustal tammel, mida toetavad "vana katuseplekk ja tilk kulda".\nWürthi Kunstigalerii külastajad saavad 16. jaanuarini rõõmustada traditsioonilise akvarelliväljapaneku üle, mis kannab pealkirja "Värvidega läbi pimeduse". Juba seitsmendat korda toimuva näituse korraldajaks on Eesti Akvarellistide Ühendus.\nVõru Linnagaleriis on 16. detsembrini Loovala kunstnike ühisnäitus "Küllus". Näituse idee lähtub soovist lahata erinevatest vaatenurkadest meie kaasaegseid sotsiaalmajanduslikke protsesse. "Küllus võib avalduda kõikjal meie ümber - looduses, inimeste tegudes ja suhetes," mõtisklevad näituse tegijad. Oma töödega löövad kaasa Kadri Kangilaski, Stina Kasemägi, Margot Kask, Kaija Kesa, Tarrvi Laamann, Mari-Liis Laanemaa, Külli Laikre, Kadi Pajupuu, Lembe Ruben, Leho Rubis, Alide Zvorovski, Eveli Varik ja mitmed teised autorid.\nTartus Mikkeli Galeriis (Tähe 39) saab praegu uudistada Peeter Krosmanni maalinäitust "Island". Tööd on valminud kunstniku kahekuise residentuuri jooksul Islandil ning kujutavad maastikke Laugarvatni ja Selfossi ümbruskonnast.\n26. novembril algusega kell 19 toimub Kunstikonteineris järjekordne, sedapuhku juba kahekümnes Global Container. Üles astuvad Erik Alalooga, Andreas W, Meeland Sepp, Hans-Gunter Lock, Roomet Jakapi ja Postinstrumentum. Ürituse tõmbenumbriks on kahtlemata Raoul Kurvitz oma projektiga "Forbidden to sing", mis on korraldajate sõnul seekord "naturaalsem, industriaalsem, metsikum".\nKonrad Mägi. Itaalia maastik (1922-23)\nFoto: Ennistuskoda Kanut\n© Kristi Jõeste\nMuhu saarelt leitud aare (maetud 13. saj)\n© Maria Valdma\n12. kuni 18. november 2011\nMäe preemia Roosvaltile\n7. novembril anti Kadrioru kunstimuuseumis pidulikult üle järjekordne Konrad Mäe preemia - eesti maalikunsti kõrgeim auhind. Medali ja rahalise tunnustuse suurusega 3200 eurot pälvis sedapuhku Uno Roosvalt. Zhürii koosseisus Andres Koort ja Aimar Kristerson Eesti Maalikunstnike Liidust, Lylian Meister ja Reet Mark Eesti Kultuurkapitalist, Heie Treier ja Jaan Elken Eesti Kunstnike Liidust tunnustas Roosvalti kui klassikalise maalitraditsiooni elavana hoidjat ning arvestas kunstniku tänavusi isikunäitusi Eesti Panga kuppelgaleriis, Hobusepea ja Draakoni galeriides ning Pärnu Uue Kunsti Muuseumis.\nEnn Johannese kujundatud medalit ja rahalist preemiat annavad traditsiooniliselt üheskoos välja Eesti Kunstnike Liit, Eesti Maalikunstnike Liit ja Eesti Kultuurkapital. Tänavu anti preemia välja 32. korda ning sellele kandideerisid Roosvalti kõrval veel Merike Estna (1980), Raoul Kurvitz (1961), Rauno Thomas Moss (1977) ja Laura Põld (1984).\nVäljavõte statuudist: "K. Mäe medal antakse välja maalikunsti teose, teoste seeria või näitusekomplekti eest, mis on oluliselt rikastanud eesti maalikunsti. Maalikunsti teos käesoleva preemia statuudi tähenduses on polükroomne mittetirazheeritav, põhiomaduselt mitteruumiline kunstiline objekt."\nMaailmaküla helendavad jõujooned\nHobusepea galeriis saab 28. novembrini uudistada Raul Kalvo isikunäitust "Aerogramm" - valguskastide ning videoinstallatsioonidena realiseeritud uurimuslikku näitust, mis lähtub igapäevaselt rahvusvahelise lennuliikluse kohta kogutavast informatsioonist. "Idees jõuda soovitud sihtpunkti linnutiivul on ikka veel modernistlikku progressivaimu ja utopistlikku unistuse täitumist. Isegi tänapäeval, kui odavlennuliinid on teinud tohutute vahemaade läbimise kättesaadavaks suuremale hulgale inimestest kui iial varem on osatud ette näha, on selles ikkagi midagi maagilist," nendivad näituse korraldajad. Kalvo töödel on kiretu lennuinfo saanud esteetilise väljundi - maailma, Euroopa ning Eesti kaartidel helendavad lennukite liikumist tähistavad trajektoorid, suurlinnadest ja -lennujaamadest laiali paiskudes ning teisal jälle kokku koondudes.\n"Kogu peenelt vormistatud võrgustik mahutab aga lisaks esteetikale tohutul hulgal informatsiooni, mitte ükski punkt ega kriips ei ole niisama, efekti pärast, vaid tähistab ühe lennuki teekonda või lennujaama, mis omakorda sisaldab ju sadu ja tuhandeid inimesi. Kui tihti me mõtleme sellele, et tegelikult on kohati näiteks Põhja-Ameerika kohal õhus ligi 10 000 lennukit ja miljon inimest korraga?" mõtisklevad näituse korraldajad. Vaataja saab neid töid vaadeldes teha järeldusi globaalse küla päevakava ja elukorralduse kohta: "Kalvo ülitäpsed kaardistused tunduvadki tavapilgule nagu midagi salajast, millest meil ei tohikski nii mastaapset ülevaadet olla. Me hakkame tajuma, millised on maailma jõujooned ja kuidas see pilt on kokku traageldatud."\nRaul Kalvo tegutseb arhitektina arhitektuuribüroos 3+1 arhitektid ning kujutava geomeetria ja parameetrilise disaini õppejõuna Eesti Kunstiakadeemias. Hobusepeas eksponeeritud näituseprojekti tootis Artishok ning kureeris Maarin Mürk.\nGraafikatudengid filmide kullafondist\nTallinnas Solarise keskuses, Apollo raamatupoe, kinokassade ja Lido vahelisel alal on novembri lõpuni üles pandud EKA graafikatudengite tõlgitsused ameerika filmi kullafondi kuuluvat linateoste ainetel. Näitusel "XX sajandi klassika" esinevad Johan Elm, Jevgeni Krassi, Liina Lepik, Marge Olderman, Nora Särak, Sulev Mõniste, Sven Parker, Gudrun Heamägi, Britt Karen Peterson, Ede Raadik, Maris Rebane ja Kristi Mägi. Vaatluse alla võeti nii Chaplini "Suurlinna tuled" (1931) ja Stanley Doneni ja Gene Kelly "lauldes vihmas" (1952) kui Scorsese "Taksojuht" (1976) ja Cameroni "Terminaator" (1984) ning veel mõndagi, mis ajaliselt vahepeale mahtus.\nProjekti juhendasid professor Urmas Viik, Jaak Kilmi ja Tiit Rammul - ning nende sõnul ei ole tegemist mitte filmiplakatitega, vaid vabagraafikaga, kus ei järgita mitte informatiivsusprintsiipi, vaid tõlgendatakse valitud filmist meeldejäänud detaile, süzheeliine, tekstikatkeid, stoppkaadreid või koguni subtiitreid. Tööde esmased originaalversioonid valmisid väga erinevates tehnikates - joonistuses, maalid, kollaazhis, estamp- ja arvutigraafikas, lõpptulemus realiseerus aga digitaalsena koostöös firmaga Overall.\nLember-Bogatkina naised ja lapsed\nTallinna Kunstihoone galeriis demonstreerib äsja oma 90. juubelit tähistanud ning tänavu juba mitme näitusega üles astunud Valli Lember-Bogatkina oma portreeloomingut. Pealkirja "Naine ja laps" all on eksponeeritud temaatiline valik teeneka ja viljaka kunstniku töödest - esimene töö pärineb seejuures 1940ndatest ning viimane 1980. aastate lõpust. Kõik eksponeeritud pildid on akvarellitehnikas, neis on vahetut eneseväljendust ning tehnilist meisterlikkust. "Kõiki neid töid võib vaadata portreeliste lahendustena, kuigi nii mõnegi puhul ei ole kunstnikku huvitanud mitte niivõrd konkreetne isiksus, vaid laps ja naine kui selline, ajastule omane tüpaazh," kommenteerib Kunstihoone kuraator Reet Varblane.\n"Näituse juhatavad sisse kunstniku enda autoportreed, esimene 1950ndast, viimane 1980ndast. Ka kunstniku enesekujutamise viisi on mõjutanud ajastule omane visuaalia: tema 1950. aasta autoportree on romantilise noore naise kujutis, 1960ndatel lööb välja nõukogude tollasele filmikunstile omane tegus töötav, kuid ülimalt naiselik seksapiilne naisetüüp, 1970ndatel sissepoole pööratud, mõtisklev, isegi nukker lähenemisviis," leiab Varblane. Ning nendib, et nii modell kui sageli ka kunstniku enda seisund on mõjutanud tema kujutamisviisi. Nii leiab Lember-Bogatkina lapsi kujutavate tööde seast ka sisekaemuslikke mõtisklusi, kunstniku omamaailma fantaasiapilte.\nTartus tegutseb kunstilaenutus\nLoomemajanduskeskuse trepigaleriis (Kalevi 13) on avatud kunstilaenutusettevõtte Kaleidoskoop esimene näitus, kus astuvad üles Tartu kunstnikud Per William Petersen, Ilmar Kruusamäe, Kiwa, Markus Kasemaa, Meiu Münt ja Ago Teedema. Kaleidoskoop alustas oma tegevust tänavu kevadel; Eesti oludes uuendusliku ettevõtmise eesmärgiks on muuta kohalike kunstnike looming kättesaadavamaks ja ergutada kunsti kasutamist igapäevaelu ilmestamisel.\nKaleidoskoobi juht Liina Raus kutsub nii ettevõtjaid ja organisatsioone kui eraisikuid üles võimaliku alternatiivina ostmisele kunstiteoseid laenutama. Pelgalt kunstiväljapanekuid külastades jäädakse ilma võimalusest ammutada teostest põhjalikumalt, kuna kunsti tajumine võtab sageli rohkem aega, kui seda tavaliselt näitust külastades on: "Tahame inimestele anda võimaluse luua kunstiga tihedam side ning kasutada meie kunstnike loomingut oma ümbruse kujundamisel." Näitus Loomemajanduskeskuses jääb avatuks 6. jaanuarini 2012.\nVabaduse galeriis on 6. detsembrini Kaie Partsi näitus "Metall ja kivi". Väljapanek hõlmab nii tagasivaadet autori abstraktse vormikõnega metallskulptuuridele 1970.-80. aastaist kui tänast ehteloomingut. Kaie Partsi metallplastikateosed paistavad silma lihtsa kujundlikkusega ning on teostatud juveliirse perfektsusega - ehted seevastu on enamasti sündinud vabavormilise spontaanse loominguna ning mõjuvad rikkalikult. Galerii kuraatori Juta Kivimäe sõnul teeb Partsi metallskulptuurid eriliseks autoritehnikate õnnestunud rakendamine, ühena vähestest Eestis kasutab kunstnik nikeldamis- ja kroomimistehnikat.\nDraakoni galeriis näiab pealkirja all "Õun" oma töid Marko Nautras. EKAs graafikat ja interdistsiplinaarset kunsti tudeerinud kunstnik ise toob oma ekspositsiooni iseloomustades esile, et tegemist on "äärmiselt publikusõbraliku näitusega ja arvestades näituse toimumisaega, võib väljapanekut nimetada sügishooaja lõpunäituseks".\nA-galeriis näeb 5. detsembrini ehtekunstnik Ülle Kõutsi uudisloomingut näitusel "Vesi". "Elu on teekond. Mõtted, tunded, suhted, olukorrad ja igatsused suunavad edasi liikuma - seekord mere äärde. Ma ei unista vägevast ookeanist ja võimsatest tormidest - seisan põlvist saati vaikses lahesopis ja vaatan vette. Avanevad veealused maailmad, lõputu omaduste ja suhete kogum. Vaikne elu lummab - veepinnal ja sügaval," mõtiskleb kunstnik.\nKunstisalongis Allee (Pikk 34) on 2. detsembrini näitus "Arville Puström-Uus. Minu viimased maalid", kus eksponeeritud tänavu oma 90. sünnipäeva tähistanud kunstniku 16 värvirõõmsat, peamiselt mereteemalist maali. Puström-Uus astus 1942. aastal kunstikooli "Pallas", kus tema õpetajateks olid Nõmmik, Kits ja Starkopf. Pärast põgenemist Saksamaale 1944. aastal õppis ta Düsseldorfi Kunstiakadeemias graafikat ja maalimis, alates aastast 1949 elab USAs New Yersey osariigis, kus on kohaliku kunstiklubi Morristown Art Association liige.\nKastellaanimaja galeriis saab 4. detsembrini näha Juta Piirlaiu tekstiile, kostüüme ja fotosid pealkirja all "Pühendus".\nPärnu Linnagalerii Raekojas (Uus 4) esitleb 3. detsembrini kohaliku kunsti ülevaatenäitust. Väljapanekus osalevad oma töödega Mila Balti, Andrus Joonas, Aivar Kurvits, Toomas Kuusing, Kaarel Kütas, Piret Looveer, Non Grata, Siram, Bruno Sõmeri, Jasper Zoova ja paljud teised. Näituse kujundus võimaldab panna omavahel kõnelema kaasaegse kunsti naivismiga, elavad klassikud algajatega ja professionaalid harrastajatega - ning korraldajate sõnul selgub, et "neil näiliselt vastandlikel kunstitegemisviisidel on omavahel palju rohkem ühist, kui tegijad ise arvavad". Pärnu linna kunsti aastapreemia pälvis sedapuhku Pusa.\nTartus galeriis Noorus näeb 3. detsembrini Tartu Kõgema Kunstikooli fotograafiatudengite ülevaatenäitust "ID". Osalevad Tiit Joala, Kristi Mägi, Triin Rebane, Jelena Jakovlevic, Katri Korbun, Sandra Lepik, Kaia Konsap, Sirla, Kristina Madjare, Käty Tarkpea, Kadi Andrei, Getter Kuusmaa, Mirja Varik, Maris Savik, Mari Jänes jmt, väljapaneku kuraatoriks on fotokunstnik ja õppejõud Toomas Kalve. Näitus tutvustab fotograafiaosakonnas õpetatavaid erialaaineid ja erinevaid loomingusuundi. Vanemuise suure maja külastajad saavad aga 29. novembrini uudistada Kõrgema Kunstikooli tudengite näitust "Joonistatud teater". Kunstikooli raamatukogus omakorda näeb praegu Soome ja Eesti 2010. aasta kauneimaid raamatuid. Ja see pole veel kõik: Tartu Kunstikoolis on 11. detsembrini avatud Martin Lazarevi fotonäitus "Retratos brasileiros", mille fotod on üles võetud viimase 3 aasta jooksul Brasiilias ringi rännates.\nTartu Ülikooli raamatukogu galeriikohvikus "Gaudeamus" saab praegu uudistada graafik Tõnis Laanemaa maalinäitust "Aegruum", mis on inspireeritud Albert Einsteini relatiivsusteooriast ja kujutab inimese elu eri dimensioonides. Kohvikunäituste kuraator Ilmar Kruusamäe: "Tallinna tõeline härrasmees, Kuku Klubi vanim aktiivliige, keerutab neidusid legendaarses pealinna kunstiklubis varaste hommikutundideni ja sealsamas leiavad muusad tee ülalkorrusele otse molberti ette."\nTartus Tampere Majas on kuu lõpuni üleval Andrus Raagi uusimad abstraktsed maalid pealkirja all "Pildid siitpoolsusest". Tööde idee seisneb kunstniku sõnul katses luua maali mitte värvi aspektist vaadatuna, vaid aine kui kvaliteedi esiletõstmisest lähtuvalt - sest ka looduses ei korrastu pinnad värviesteetikast lähtudes, vaid põhinevad mustritel, suhetel ja kombinatsioonidel. Selleks tuli kunstniku sõnul "lasta ainel paigutuda, nagu talle meelepärasem näib". Andrus Raag: "Lõuendil valitsevat impressionaalsuse võidukäiku otsustasin vürtsitada intellektuaalsete sähvatustega, mis meenutavad meie arenenud elu otsinguid avakosmosest, kus kaootilisest raadiomürast proovitakse eristada tähenduslikke signaale. Neid maale valmistades olin mina kui kunstnik see, kes võttis ette saata looduse kaosesse märk kõrgemast eksistentsist - asetades maalile esemeid kindla intervalliga või mustrina."\nTartu Lastekunstikooli galeriis on 21. novembrini Mihkel Kleisi näitus "Varastatud oxe ja teisi lugusid".\nKuressaare kultuurikeskuses saab novembrikuu lõpuni vaadata "Kilde Saaremaa fotograafidelt" ning loodusfotosid, mille autoriteks Aigar Kull, Tõnu Ling, Valmar Voolaid ja Ergo Olop; Raegaleriis on 22. novembrini Reti Saksa "Pildid ja kujud".\nKäesoleval nädalal toimub Tallinnas festival NEU/NOW LIVE. Rahvusvaheline üritus puudutab viit kunstivaldkonda, milleks on disain, kujutav kunst, film, tants/teater ja muusika/helikunst. Festivali eesmärgiks on tutvustada uusi ("new") talente, keda just praegu ("now") leidub nii Euroopas kui kaugemal. Muuhulgas on Disaini-ja Arhitektuurigaleriis võimalik 19. ja 20. novembril kell 13 näha avastusterohket tantsuetendust "Integrated". Festivali programm on kirju ning selle kohta leiab infot www.neunow.com, piletid on müügil Piletilevis.\nNEU/NOW Festivali peakorraldaja on Euroopa Kunstikõrgkoolide Liit (ELIA - European League of Institutes of the Arts) ning tänavused partnerid Eestis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning EKA.\n19. novembril kell 15 toimub Tartu Kunstimaja Monumentaalgaleriis Helga Roht Poznanski näituse "Kord me tuleme tagasi. Selle aasta akvarellid" külastus väljapaneku koostaja, Kunstiühingu "Pallas" esimehe Enn Lillemetsaga. Bostonis elava eesti kunstniku esimene näitus sünnilinnas on viimast päeva vaadata 20. novembril.\n24. novembril algusega kell 17 toimub Tartus Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas (J. Kuperjanovi 9) kiviaja kunstist inspiratsiooni ammutav joonistamise töötuba. Juhendajaks on graafik Loit Jõekalda, kes tutvustab ühtlasi muuseumis aasta lõpuni avatud näitust "Kiviaja graafika" ning räägib ürgammusest kunstipärandist. Jõekalda on graafik ja kuraator, kes juba aastaid tegelenud soome-ugri aladel ja mujal maailmas leiduva muinasaja visuaalse pärandi uurimise ning jäädvustamisega.\nEesti Arhitektuurimuuseumi II korruse saalis toimuvad kuni 1. detsembrini neljapäevaõhtused vestlusõhtud, kus jagavad oma värvikaid kogemusi ja lugusid mitmed tuntud arhitektid - tausta aitavad luua asjakohased filmid Eesti arhitektuurist läbi ajaloo. Ning loomulikult on külastajatel seejuures võimalik tutvuda Eesti Arhitektide Liidu 90. juubeliks loodud näitusega "Jäljed". 24. novembril kell 17 vestlevad Ike Volkov ja Dmitri Bruns, jutuajamisele eelneb 1938. aastal jäädvustatud ringvaate "Tallinn enne ja nüüd" demonstratsioon. 1. detsembril kell 18 on vestlusringis Krista Kodres ja Andres Alver, pool tundi varem näidatakse saadet "Arhitektuur ja linnaplaneerimine" (1996).\nNäitus "XX sajandi klassika"\n© Kaie Parts\n© Ülle Kõuts\n© Juta Piirlaid\n5. kuni 11. november 2011\nEesti Arhitektuurimuuseum näitab 12. novembrist 11. detsembrini Pärnu Muuseumis (Aida 3) väljapanekut pealkirjaga "Rannalinn, seenrõdu ja viinakapp. Pärnu linnaarhitekt Olev Siinmaa 130". Siinmaa on üks eesti legendaarsemaid arhitekte - ning ilma tema loominguta oleks tänanegi Pärnu vaevalt välja teeninud Eesti suvepealinna tiitli. Lisaks rikkalikule fotomaterjalile on näitusel väljas ka Siinmaa loodud originaalmööbel ja -projektid. Näituse kuraatoriks on Mart Kalm, kujundajateks Emil Urbel ja Aleksander Zverev.\n"Siinmaa funktsionalismi abil antud kuju modernsele rannaelule ja suvitamisele on üks helgemaid mälestusi esimesest iseseisvuse ajast. Siia seltsivad valged funktsionalistlikud villad kui teatud elitaarne koduideaal. Eestlastele on alati meeldinud uskuda, et Pärnu heledad majad näitavad, kui euroopalikult moodsad me olime ja kui hästi me elasime eesti ajal enne Nõukogude okupatsiooni. Elu helge pool on andnud Pärnule nii tugeva kuvandi, et linnaarhitekti tööd sotsiaalehituse vallas pole eriti märgatud," täpsustavad näituse korraldajad."\nArhitektuuriga hakkas oma ametiteed tislerina alustanud Siinmaa tegelema alles neljakümnendates eluaastates ja pea kogu ta looming mahub 15 aasta sisse - seejuures funktsionalismiga suhestus ta alles napilt enne 50aastaseks saamist. Arhitekt lahkus Eestist 1944. aasta sügisel suure põgenemise käigus. "Nagu pagulastega ikka, teati neist vähem ja siiajäänud mäletasid ajaloo oma kasuks ümber, mistõttu neist sündisid suuremad legendid," nendivad näituse korraldajad. Siinmaa taasavastati 1970. aastatel, kui noored Tallinna arhitektid hakkasid oma loomingus ehitama silda eestiaegsete funktsionalistidest "vanaisadeni".\nKunstis on veini ja leiba\n11. novembril avati Kumu kunstimuuseumis uus näitus, mis vaatleb traditsioonilise ning sümboolse peatoiduse, veini ja leiva kunstilist kulgemist läbi nelja aastasaja. Pealkirja all "Vinum et panis. Veini ja leiva motiiv 16.-20. sajandi kunstis" on paljude Eesti muuseumite, Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Konsistooriumi ja koguduste koostöös teoks saanud mitmekülgne väljapanek, millega kaasnevad kataloog ja publikuprogrammid.\nAjaloolisest toidu- ja joogikultuurist ning sellega seotud uskumustest ja lugudest kõnelevad näitusel eksponeeritud maalid, gravüürid, skulptuurid, tarbekunsti ja etnograafilised esemed, samuti raamatud ja fotod. Üksikult ja üheskoos peegeldavad need kord paganlikku, kord kristlikku maailma. Seetõttu jaguneb näitus laias laastus kaheks - sakraalseks ja profaanseks pooluseks.\n"Eesti kunstimuuseumites pole ajalooline toidukultuur ega vein ja leib kitsamalt seni eraldi käsitlemist leidnud," põhjendab teemavalikut näituse idee üks autoritest ajaloodoktor Ulrike Plath. "Küsimust maailma küllusest osasaamise võimalustest ja võimatusest on lahatud paljudes kunstiliikides. Vein ja leib - vinum et panis - on võimsad sümbolid, mida leidub mitmesugustes kultuurikihtides."\n"Näitust vaadates kerkib silme ette üllatuste rida: mida kõike Eestis ei leidu ja kui paljusid kunstiteoseid võib toidukultuurist ning ka ainuüksi veini- ja leivamotiivist lähtuvalt interpreteerida," kommenteerib näituse kuraator Tiina-Mall Kreem. "Kunstipubliku jaoks võiks olla huvitav seegi, kuidas meistritööde kõrval on endale koha leidnud ka "teistsugused" tööd." "Vinum et panis" jääb Kumus avatuks 11. märtsini 2012.\nUus galerii avanes soome-läti sõprusnäitusega\n11. novembril avas Temnikova & Kasela galerii näitusetegevuse uutes ruumides Lastekodu tänav 1. Avalöögiks on pealkirja all "Enough is enough" ("Küllalt") toimuv kahe maalija, Inga Meldere (Läti) ja Mikko Hintzi (Soome) koostööprojekt.\n"Olgugi, et Mikko Hintzi tööde maalilised pinnad on väärtus omaette, ei ole vähemoluline ka ta käsitletav teema. Galeriis eksponeeritavatel töödel arendab ta edasi oma huvi leida elu tumedamast poolest midagi helget ja siis kujutada seda. Selle näituse tööde katusteemaks on igavus," kommenteerib läti kunstikriitik Iliana Veinberga. "Inga Meldere maalidel võime ära tunda tema tunnusliku stiili, kuid mitte tavapärase teemakäsitluse. Iga töö on teisest absoluutselt erinev: aeg ja koht, mis on ergastatud läbi autori erilise tundlikkuse. Maalidel kujutatud mees ja naine on kui marionetid, läbi anonüümsuse saab võimalikuks etendada intensiivset vaimset kogemust." Avamisjärgsel laupäeval-pühapäeval, 12.-13. novembril on uus galerii avatud kell 14-18, hiljem ettehelistamisel telefonil 640 5770.\nGaleriis Aatrium on 25. novembrini eksponeeritud Dagmar Kase "Sugude substitutsioon". Näituseprojekti keskseteks küsimusteks on soostereotüübid, sugupooletunnetus ja keelekategooria, kus vaatluse all on teksti sooline kuuluvus. Aasta jooksul luges kunstnik seltskonnaajakirja "Kroonika" ning uuris, milliste sõnadega iseloomustavad naised ja mehed ennast ja teisi ning milliseid (iseloomu)omadusi ja väärtusi peetakse vastassoo esindajate puhul olulisteks.\n"Isiku soolist kuuluvust otsustatakse mitmel moel ja tasandil - arstid sünnitusmajas bioloogilisi erinevusi arvestades, vanemad nimeandmisega, inimesed tänaval tehes otsuseid välimuse alusel, arstlik ekspertiisikomisjon toetudes psühhiaatri otsusele ja geneetilisele uuringule. Peaaegu kõiki sookuuluvuse määratlemistasandeid saadavad oma kindlad ettemääratud ja vaid mõnikord ähmastunud piiridega suhtumine, kohtlemine, kasvatus ja sugude eristamine. Bioloogiline sookategooria ning visuaalselt ja psühholoogiliselt peegelduv sooidentiteet on põhilised faktorid, mille põhjal järeldusi ja otsuseid tehakse," arutleb autor ning esitab oma provokatsiooni: "Kui naiste poolt öeldud tekstid tähistada meeste poolt öelduteks ja vastupidi, kas tekstid on [endiselt] usutavad, kas need jäävad oma tähenduse ja sookuuluvuse juurde, milliseks kujuneb naiste ja meeste staatus?"\nValge pulm, hall argipäev\nVaid kolmel päeval, 11.-13. novembrini kell 10-18 saab Suurgildi hoones (Pikk 17) uudistada näituset "Valge pulm. Hall argipäev", kus ehtekunstnik Kärt Summatavet ja moekunstnik Vilve Unt esitlevad eesti rahvakunsti ainetel sündinud kahte moe- ja ehtekollektsiooni. Näituse inspiratsiooniallikaks on meie esiemade säästlikust mõtteviisist lähtuvad nutikad rahvariiete lõiked ja detailid ning ehetega seotud hingemaastikke mõtestavad muistsed pühad ja argised tõekspidamised.\nVilve Undi moekollektsiooni "Valge pulm" pruudirõivad toovad esile lihtsad ja pulmakommetega seotud detailid ning kollektsiooni kaunistuselementides lähtutakse rahvapärasest usundilisest kompositsiooniloogikast. Kui lõpeb pulm, algab taas igapäevaelu. Kollektsioon "Hall argipäev" on pühendatud Kristjan Raua mõttele, et eestlaste esivanemad on "väle, mõtlev, laulev rahvas, kes vikerkaare taevast maha tõi ja enese ümber ehteks mässis".\nKärt Summataveti ehtekollektsioon "Valge pulm" on pühendatud rahvapäraste ehete "tsitaatidele" ehk keeruketile, krõllidele, kodarrahadele ning muinasmaastikega seotud kujutlustele. "Kollektsioon lähtub ideest, et ehted võivad olla nii rinnal kui seljal elulisi punkte kaitsvad, väge andvad kaitsemaagilised kaaslased kui ka rõivakinnitised, varruka-, seeliku- ja seljaehted, mis aitavad meil rännata suulises rahvaloomingus talletatud hingemaastikele," selgitavad näituse korraldajad.\nEesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis avati neljapäeval uus näitus "Sõrmus - ehe igaveseks". Austusavaldusena sellele ürgammusele ning tähendusrikkale ehteliigile on Galleri Hnoss (Göteborg, Rootsi) kutsunud kõik ehtekunstnikud, kes on esinenud galeriis alates selle avamisest 1997. aastal, looma üht sõrmust. Tulemus on elav kogum erinevaid väljendusi, mõtteid ja vorme - ekspositsioon, mis koosneb enam kui sajast ehtekunstiteosest.\n"Sõrmus - kõige igapäevasem ehe, mis on täis tähendusi; isiklik sõnum, mis vahel ilmutab ennast tehnilise ime või puhtal kujul kaunistuse ja ilu näol. Ta võib nõuda tähelepanu, ta võib olla kutse mängule, võib olla täidetud pisarate ja saladustega, ja teda võib kanda kas päeva või igavesti," mõtisklevad ehteloojad. Näitusel esinevad Ingierd Hanevold (Norra), Lena Bergestad-Jonsson (Rootsi), Per Suntum (Taani), Otto Künzli (Saksamaa), Verena Siber-Fuchs (Shveits), Esther Knobel (Iisrael), Beppe Kessler (Holland), Jamie Bennett (USA) ja paljud teised; eestlastest on esindatud Kadri Mälk ja Kristi Paap. Sõrmuseid saab Laial tänaval imetleda 15. jaanuarini 2012.\nRiigikogu kunstisaalis saavad rahvaesindajad ja teised detsembri keskpaigani tutvuda Lilian Mosolaineni (1961) näitusega "Fauni pärastlõuna 2". Teosed pärinevad aastatest 1982-2011. Kunstniku intensiivne ekspressionistlik väljenduslaad pole aastatega palju muutunud, samuti oskus natuurist figuuri maalida - ning jätkuvalt valdab ta seda nii maalis kui joonistuses. Kunstiteadlase Mirjam Peili sõnul on Lilian Mosolainen end eelkõige tõestanud aktimaalis, mida on peetud meeste pärusmaaks: "Uudselt probleemne on siin tema naiselik vaatevinkel ja naiselik eneseotsing, kuid programmiliselt feministlikuks ei tasu tema kunsti pidada. Pigem otsib ta eelarvamustest ja hierarhiatest vabastust, püüab laiendada inimlike suhtumiste ja hinnangute võimalusi muutuvas maailmas. Võibolla oleks õige nimetada sellist laadi psühholoogiliseks aktimaaliks."\nPärnu Mudaravilas (Ranna pst 1) saab 11.-13. novembrini uudistada näitust "Ruumiline stoppkaader noblesse oblige", mille autoriteks mudaravila projekti sisearhitektid Tüüne-Kristin ja Urmo Vaikla ning Ingel Vaikla. Miks ja kuidas teiseneb hoone funktsioon? Kes on vana hoone uued kasutajad? Milline on vana ja uue omavaheline kommunikatsioon? Just neile küsimustele otsivad autorid vastust, viidates viimase Veneetsia Arhitektuuribiennaali sõnumile - "aidata inimestel suhestuda arhitektuuriga, aidata arhitektuuril suhestuda inimestega ja lõpuks aidata inimestel suhestuda üksteisega". Ruumi transformatsioon rullub lahti ja kerib edasi sarnaselt filmimise protsessiga, kus jutustaja funktsioon jaguneb erinevate osapoolte vahel, kes on osalised oma tõekspidamistega muutuvas ajas ja ruumis. Kogutud hargnevaid jutustusi majast, ruumikogemusest ja selle tähendusest on võimalus jälgida kohapeal vanas hoones vahetult enne lammutus- ja ehitustegevuse algust, mida vaatleja saab tõlgendada näituse käigus.\nTartu Oskar Lutsu nimelises Linnaraamatukogus saavad lugemishuvilised 10. detsembrini uudistada Leonhard Lapini kollaazhe "Elu fragmendid". Teosed on loodud aastatel 1975-1976 ning kuuluvad Matti Miliuse kunstikogusse.\nTartu Ülikooli vanas anatoomikumis (Lossi 38, Toomemäel) võtab 11. ja 12. novembril maad "Hullunud Tartu 2. Morbiidne" - rahvusvaheline interdistsiplinaarne festival, mis eelmisel aastal leidis aset vanas "hullaris" ehk psühhoneuroloogiahaiglas. "Festivali interdistsiplinaarsus seisneb antud juhul erinevate kunstiliikide simultaanses toimimises, mille tagajärjel tekib sünergia. Festival on osa hilissügisesest Tartu kultuurielust ning toob Tartusse külalisi mujalt Eestist ja välisriikidest," selgitavad korraldajad. "Hullunud Tartu" kuraatoriks on Jaan Malin, korraldajateks Eesti Kirjanduse Selts ning Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakond.\nFestivalil astuvad üles omamaised kirjanikud Andres Ehin, Ervin Õunapuu, Mehis Heinsaar, Marko Kompus, Triin Soomets, Maarja Pärtna, Urmas Vadi, Carolina Pihelgas, Sven Vabar, Asko Künnap, Karl-Martin Sinijärv, Valdur Mikita, Elo Viiding, Luulur ja KreatiivRoomet. Neile lisanduvad külalised Peter Sragher (Rumeenia), Philip Meersman (Belgia), Peter Waugh (UK/Austria), Sergej Birjukov (Vene/Saksa), Fjorton (Belgia). Muusika vallas kõlab esmaettekandes Mart Siimeri pala segakoorile, lugejale, keelpillikvartetile ja keyboardile. Kristi Mühling esitab Helena Tulve kandlepala. DJ-dena astuvad üles Berk Vaher, Mart Velsker, Jaak Tomberg ja Chungin Han Minjujui.\nFestivali toimumise ajal on üleval kaks näitust - TÜ vanas anatoomikumis ja Kirjanduse Maja Krüptis. Kas mõlemal või ühel pool on esindatud Kristina Viin, Enn Põldroos, Priit Pangsepp, Priit Pajos, Jaan Toomik, Anne Rudanovski, Rauno Thomas Moss, Asko Künnap ja Albert Gulk.\nNäitus "Valge pulm. Hall argipäev"\nNäitus "Sõrmus - ehe igaveseks"


Küte, müük 13.04.19 Tallinn\nSUUR KAMINAKESKUS / VÄLIKAMIN, uus; Terasest, keevitatud.110 x 70 x 50(sügavus)ülemise toru läbimõõt 20cm. Siiber. Mõni aeg tagasi metallitöökoja poolt toodetud kaminakeskus, ilma usteta. Sobib ka välikaminaks. Punane ratastega teisalduskäru ei kuulu müügi alla.\nKüte, müük 02.04.19 Eesti\nKATLAVENTILAATOR, kasutatud; Müüa toimiv katlaventilaator mis paigaldatakse suitsutoru peale. Jäi üle kuna läksime üle maaküttele. Aasta aega kasutusel olnud. Hind uuena 240€ Viljani metalli tyoode.\nKüte, müük 08.04.19 Tallinn


See Tuakau osariigis müügil olev korrastatud kodu on teile sissekolimiseks valmis - lairibaLoe Edasi\nPõhiline lairiba See Tuakau osariigis müügil olev korrastatud kodu on teile sissekolimiseks valmis\nSee Tuakau osariigis müügil olev korrastatud kodu on teile sissekolimiseks valmis\nÜkskõik, kas olete esimene koduostja või soovite vähendada suurust, pakub see Tuakau linnas müüdav laitmatu kodu lihtsat ja vähese hooldusega elamist\nAadress : 6b Armitage Pl, Tuakau, Franklin\nKrundi suurus: 601sqm\nKontakt : Christine Montagna, 027 274 5893 ja Adrian Montagna, 027 604 1994\nMüüa: 627 500 dollarit\nEsitleme seda laitmatut kodu kerge hoolduse, vähese hoolduse ja täielikult tarastatud osaga. Asub vaikses ja privaatses ummikus, mis sobib ideaalselt pere kasvatamiseks või tulevikus investeerimiseks. Ükskõik, kas olete esimene koduostja või soovite vähendada suurust, on vaatamine ainus viis kõigi selle armas ja korras maja pakutavate funktsioonide täielikuks hindamiseks.\nKolme kaheinimese magamistoaga, sealhulgas kapteniga magamistuba, mis on varustatud soojuspumbaga, et kogu maja oleks talvel soe ja hubane, eraldi paigaldatud plaaditud dušš ja tualett, kvaliteetsed joogid kogu siseruumides ning sisemine kahekordne garaaž koos pesuruumiga. Selles kodus pakutakse elamist avatud planeeringuga ja kaasaegses köögis on hommikusöögisaare baar, söögituba ja salong, mis kõik sujuvalt suubuvad uhkesse ümbritsevasse tekki laiendatud elamispinna jaoks.\nKogu päeva päikse käes viibimiseks on eesaias palju ruumi lastele mängimiseks. Meil on täiuslik majutusasutus, mis annab teile eelise, kui olete linna lähedal ja Pukekohe alevikust umbes 10 km kaugusel või Bombays ja Pokenos kaldteedel sisse / välja.\nKui olete otsinud alustavat perekodu, mugavuste lähedal ja populaarsetes koolitsoonides, siis otsige enam. Tuakau kolledži tsoonis ja Harrisville'i algkoolis, mis on väga populaarne oma põllumajandusürituste korraldamise ja maakeskkonna pakkumise poolest.\nVaatluse korraldamiseks pöörduge Christine'i või Adrianuse poole.\nNeed majaomanikud jagavad pisikeste majade jaoks oma uue ehituse näpunäiteid\nSee dramaatiliselt nurga all olev maja oli mõeldud omaniku kunsti eksponeerimiseks\nKuidas korraldada maadeavastaja sünnipäevapidu\nSurnud suvilale antakse uus eluasemerent vaid 30 000 dollari eest\nSee ruumikas Bishopdale'i kinnisvara võiks olla teie pere igaveseks koduks\n5 ideed kodukontori värviskeemide jaoks\nNeli võimalust: ajakirjadega\nKuidas kasvatada taimi pistikutest\n3 meie lemmikköögitrendi ja kuidas seda stiili osta\nRenoveerimise seeria: Projektijuhtimine\n4 küsimust, mida endalt oma kodu põrandakate valimisel küsida\nNutika kodu automatiseerimise eelised on 7 võimalust


Protective Repair Mask - La Biosthetique\nEsileht/Long Hair/Protective Repair Mask\nToit- ja hooldusained ehitavad juukseid seestpoolt ja kaitsevad neid väljastpoolt. Long Hair toimeainekompleks tugevdab juuste vastupanuvõimet ning hoiab juuste purunemise ja otste lõhenemise ära. Juuksed võivad kasvada umbes seitse aastat. Eeldusel, et need on elulised ja terved. Eriti pikad juuksed ja otsad, mis on vanimate juuste osadena palju läbi elanud ning vajavad täiendavat hooldust ja kaitset.\nProtective Hair Mask teeb just seda ja aitab juustel saavutada oma täieliku kasvupotentsiaali.\n1. See intensiivne ja tõhus juuksemask taaselustab kahjustatud, kuivad, pikad juuksed.\n2. Parandab kahjustatud juuksestruktuure ja lõhenenud otsi ning hoiab ära juuste purunemise, et juuksed püsiksid terved ja saaksid kauem kasvada.\n3. Juuksemask tagab teie juustele rikkaliku niiskuse, muutes need kaunilt elastseks ja kuulelikuks.\n4. Hoiab ära vabade radikaalide teke ja vähendab kahjulike osakeste kogunemist juustes. Suurendab juuste elastsust ja siidisust ning annab neile särava läike.\nRapsiseemneõli taimsed hooldusained taastavad puuduvad lipiidid kuivadele ja rabedatele juustele, ja inuliin - kõrge fruktoosiprotsendiga taimne polüsahhariidid, varustab neid niiskusega. Nii hooldatud juuksed muutuvad taas elastseks, siledaks ja läikivaks. Katioonne guarana eemaldab erinevused juuksestruktuuris, muutes juuksed siledamaks ja hõlpsamaks kammitavaks. Suhkruroost ja tindipähklist saadud glükoospolüfenool parandab kahjustatud struktuure juurtest otsteni ja tugevdab juuste vastupidavust välistele keskkonnamõjudele ja vabadele radikaalidele. Hoiab juuste uue purunemise tõhusalt ära.Rapsiseemneõli glütseriid, samuti jojoba ja päevalillevaha siluvad ja rahustavad juuksepinda ning kaitsevad juuksed sassi mineku ja niiskuse kaotuse eest. Nisukliiekstrakt neutraliseerib saasteained ja vähendab kahjulike osakeste sadestumist.\nPärast pesemist jaotage ühtlaselt juustele. Kiirhoolduseks jätke toimima 2–5 minutiks, intensiivse juuksehoolduseks jätke 10–15 minutiks. Mida pikem on toimeeaeg, seda intensiivsemalt tungivad toimeaine molekulid juukse sisse, kuna esialgu ladestuvad need juukse välispinnale. Toimeaja möödumisel loputage hoolikalt.


Mis on rihm? Kõik, mida sa tahtsid teada saada! | EE.LadyJournal.eu\nMis on rihm? Kõik, mida sa tahtsid teada saada!\nEeliseid kasutades pilduma\nMis ei tulnud kuni hoolitseda baby! Recovery mähkmed, muutes tabelis Walker, vibrokresla - see on vaid väike osa kõik, mis on esindatud turul kaupade ja teenuste emadele ja beebidele. Samal ajal, vanem keskkonda, on tagasipöördumine juurte - nn "looduslik kasvatamine". Selle paradigma, paljud emad eelistavad kasutamist vältida rinnanibu ja mähkmed, pikaajaline rinnaga ja muidugi tropid.\nMis on pilduma? See on väga vana seadme, leiutas meie esivanemad ikka teha lapsi. Täna on see muutunud väga populaarne ja peaaegu asendanud mahukad ja ebamugav jalutuskäru, mis on hiljuti rullitakse vanemad oma lastele ja isegi seljakotid känguru. Ja see on põhjus ju tropid on uskumatult lihtne kasutada, palju odavam strollers (nad võivad isegi kõige) ja võime avada ema uskumatu!\nBaby tropid on pilduma rihmad millest saab reguleerida pikkust. See segast omanik võib kanda lastele alates sünnist kuni kaks aastat. Kui seljakott-känguru laps on alati fikseeritud asendis, pilduma ja ta saab istuda ja lahendada lamamise ja isegi valetada. Lühidalt, lapsed beebi tropid võtta täiuslik loomulikus asendis, mis on sarnane nende positsiooni kätte vanemad. Seega nad arendada ka ilma mõned kahju selja.\nÜks suur eelis beebi-pilduma - võimalus muuta lapse olukorra kohta eemaldamata rihmad. Lõppude lõpuks, meie lapsed ärkveloleku on väga liikuvad ja ei meeldi oodata, kuni vanemad nuppu kuni nuppu ja keerake rihmad, nagu see on seljakott känguru. Beebi pilduma võib ohutult imetada, võib ta magada seal, mängida ja õppida maailma, olles täiesti ohutult.\nTropid kiire ja lihtne panna ja eemaldada ning ei piira liikumist. Arstid on seisukohal, et see on parim variant pilduma beebi omanikule. Mõned liigid kaasaegse omanike põhjustada laste liigset pinget alaselja mis lõpuks viib arengut patoloogiate selg. Tropid praktiliselt kõrvaldada selline olukord. Nad on hästi toetatud lapse kaela, kui ta oli veel ei suuda hoida oma pea, ja lase lapsed istuda hilisemas eas, ristatud kohta - Türgi. Seega beebi tropid võib positsiooni, mis võimaldab selle ühetaoline koormust selgroo. Omanikel teist tüüpi (nt seljakott-känguru), lapse jalad rippuma, ja ikka habras lülisamba laps on suure surve all.\nTropid - ei ole ainult väärt asendaja lollakas, vaid ka viis leevendada vaeva kodu ajal, mil laps on veel väga noor ja vajab suuremat tähelepanu. Kuid see on suurepärane võimalus hoida tihe kokkupuude ema ja beebi üleminekul olemasolu. Kujutage: lapse üheksa kuu kasvab, olles üks ema organismis. Ja pärast sündi, mis iseenesest on stressirohke sündmus beebi, ta oli kas voodis või ratastoolis, aeg-ajalt ühendust ema ajal põetamine. Pilduma aitab seda probleemi lahendada, pakkudes lähedust ja jätkas sümbiootiline suhe.\nKui te otsustate omandamise ja arendamise pilduma, siis on üllatus. Tropid, millest on palju, põhjustada noor ema segadust (eriti kui mõelda, kui palju muid asju valida lapsele). Seega, enne ostu tuleks tutvuda nende põhinäitajate ja valida üks, mis sobib kõige paremini just Teie vajadustele.\nMai-pilduma - ristkülik, õmmeldud paksust kangast rihmad, tulevad välja oma nurgas. Rihmade kinnitamist otse alla mu ema vöökoha et "puhata" pilduma on ees (kui soovite positsiooni kõht) või tagasi (kui soovite lamavasse asendisse). Ülem rihma murduvad vanema õlad, ületanud, ilmuvad uuesti ja ületanud laps taga. Siis lips neid oma talje - ja kõik! Välimuselt pilduma on tugevalt meenutab "Kangaroo", kuid oluline erinevus on säilitamisel füsioloogilise poos lapse. Beebi seal on tavaliselt tagaküljel või kõhu vertikaalselt, kuid suudab kohanduda seljas horisontaalasendis.\nSlingosharf - tegelikult see on pikk riba koe 50-80 sentimeetrit lai ning kolm kuni kuus meetrit. Tänu oma lihtsuse slingosharf saab kanda lapse erinevaid seisukohti: tagaküljel, kõhu, puusa ja "hällist". On gradatsioon sallid, sõltuvalt nende pikkusest. Classic slingosharf pikkus on 4-5 meetrit, ja kui seda kasutatakse koormuse jaotub mõlemad, mis muudab üsna lihtne teha lapsele. Lühike artiklid on tavaliselt kuni kolme meetri pikkune ja nad on seotud ainult ühe õla. Keskmine slingosharfy saab kasutada nii veavad seda.\nTropi toru või tropi-tsükli tasku on õmmeldud kangast, mille ümbermõõt on ligikaudu poole meetri kuni umbes seitsekümmend sentimeetrit lai. Ta on kohandatud nii, et laps on alla perse natuke tasku, mille tõttu laps asub sügavamal veavad, ja tema selg on palju parem tänu kinnitatud ülemise ääre. Nad on sageli valmistatud tellida teatud suurusest või neil on tõmblukk taga, mis aitab reguleerida pilduma. See on kulunud ühe õla, ja laps võib võtta erinevaid seisukohti: "häll" tagaküljel või puusa. Eelised pilduma on selle kaal on väiksem pilduma rõngad võimatus sumbumine kangast ja puudumisel sõlmede ebamugav, nagu sall. Aga samal ajal, tuleb hoolikalt valitud, võttes arvesse füüsis ema.\nTroppisõltuse sõrmustega - riba lapiga moodustavaid pikkus umbes kaks meetrit ja maksimaalne laius - umbes seitsmekümne sentimeetrit. Selle ühes otsas ring ja paigutatud all Olkatoppaus ja teine - tegeliku lõppu tropi või "saba", mis on keeratud tsüklis. Tänu sellele lihtsa mehhanismiga saavutatakse võime reguleerida oma pikkuse ja muuta lapse asendis. Kid võib olla sisemiselt erinevatel ametikohtadel eespool kirjeldatud. See pilduma on kulunud ainult ühe õla, ja soovitatakse alternatiivset. Üks peamisi eeliseid on see valik, et positsiooni beebi, saate kiiresti muuta (mõnikord väga vaja - näiteks nihutades magav laps) - see, mida vaja ainult nõrgestavad kangast ja saada välja pilduma. Siiski on oluline puudus - ebaühtlane koormuse jaotus ainult ühe õla.\nOsta kõige sobivam beebi pilduma, võtke ühendust poe tropid, kus laias valikus ime-omanikele. Kuid see ei ole ainus võimalus. Praegu selle toote on muutunud nii populaarseks, et eri liiki tropid müüakse peaaegu kõikjal: kauplustes kaupade emadele ja beebidele laste klubid, ja mõnikord isegi tavaline müügikohtades. Nii et osta see ja nautida rõõmud emadust!\nLapse lapse kohandumisperiood lasteaias\nMida teha, kas laps puudutab rindu?\nLapse jalgade flat-valgus deformatsioon: põhjused, ravi, ennetamine\nWalkers ja laste noorte - For ja Against\nLaste jalgratas Lexus Trike eelised\nKõik lapse arengust 9 kuu jooksul\nVanemate õppetunnid: kuni ühe aasta vanused lapsed\nLastele mõeldud viirusevastased ravimid - imerohi või platseebo?\nMiks on lastele vajalikud haridusmänguasjad\nTütar-perenaine: mis on lapse õpetamiseks kõige lihtsam viis?\n5 võimalust lõbutseda lapsega kevadpaaris\nMida anda vastsündinud laps?


Pikk palmik on ainulaadne ilu! - 2021\n„PUUDUTA MIND“ | Sünnitoetaja: kodus sünnitamine on väestav ja ilus kogemus\nPikk palmik on ainulaadne ilu!\nPikkade juustega naised rõõmustavad ja lühikeste juustega daamid lasevad juustest lahti, sest punutised on jälle moes! Nende eripära on see, et need sobivad igas vanuses tüdrukutele ja naistele, rääkimata väikestest naissoost esindajatest. Lokkide sidumisest on viimastel aastatel saanud üks populaarsemaid suundumusi.\nMis tahes kujundusega punutised annavad tüdrukule samaaegselt puudutusi, naiivsust, võlu ja seksuaalsust. Pealtnäha tavaline soeng, mis on meile tuttav lapsepõlvest, on tänaseks omandanud uue tähenduse.\nPunutisi koob kõik: alates tavalistest koolitüdrukutest kuni maailma kinotähtedeni. Ja kunsti esindajad (disainerid, fotograafid, filmitegijad) kaunistavad selliseid soenguid lindide, paelte, helmeste ja lilledega.\nSelles artiklis kirjeldatakse klassikalisi punutiste kudumise võimalusi. Nende teadmiste põhjal saate modelleerida mis tahes variatsioone ja luua oma juuksuri meistriteosed!\nKeskmiste juuste punumine\nPrantsuse kose skeem\nPikkade juuste punumine\nPrantsuse punutud muster vastupidine\nLühikeste juuste punumine\nPrantsuse ovaalne skeem\nPunutised ja tähed\nKudumine punutised keskmistele juustele\nKosa Prantsuse kosel on selline nimi, kuna see sarnaneb tõelise loodusliku kosega. Lokid langevad lainetena horisontaalselt põimitud punutise alt.\nSellise soengu loomiseks vajate kammi ja õhukest elastset riba. Tüdrukutele, kes tunnevad spikeli kudumise põhimõtet, ei ole keeruline oma lokkidest juga luua. Ainus erinevus on see, et ühte kiudu tuleks pidevalt allapoole lasta ja selle asemele monteerida uus.\nSee palmik sobib hästi triibuliste juustega. See tekitab ülevoolu efekti, mis on tüüpiline igale kosele. Selle soengu jaoks sobivad ka lainelised juuksed . Seda on võimalik saavutada kammiga fööniga või ümmarguse lokirulli otsikuga.\nPrantsuse koskede skeem\nTehke sügav külg lahku ja jagage templis olevad lokid kolmeks võrdseks osaks;\nAlustage oma klassikalise punutise punumist. Pealegi on alumine nlaske ridadel vabalt langeda;\nVabanenud loki asemele võtke lokkide ülaosast uus lukk;\nKindla sobivuse saavutamiseks haarake kõrva kohal olevatest karvadest;\nLiigutage sel viisil (lõngad lõdvaks) pea teisel küljel asuva kõrva juurde;\nPunutakse sama palmik templist kõrva sellel küljel;\nSeo kaks punutist kokku ja kinnita viimane haru silmapaistmatu õhukese elastsusega.\nFrench Falls sobib keskmiste juuste punumiseks nii õhtuste kui ka igapäevaste soengute jaoks. Võite koguda ka kuklisse langevaid lokke - see valik tundub ka huvitav ja originaalne.\nPunutud pikkadele juustele\nŠikkade paksude juuste omanikud, samuti peas keeruka Babüloni armastajad sobivad väga hästi pikkade juuste punumiseks, prantsuse põimik on vastupidine.\nSee tüüp on üks lihtsamaid. See on tavaline, niinimetatud draakon, ainult ülakeeruline. Seda tüüpi palmikud on lihtsad ja teile ligipääsetavad.\nTagurpidi prantsuse punumismuster\nJagage pea tagaosas olev haru kolmeks võrdseks osaks.\nAsetage vasak haru keskmise alla.\nSeejärel asetage parem haru keskmise alla.\nEraldage teine haru vasakpoolsetest lokkidest ja lisage see vasakule lokkidele. Seejärel asetage see uuesti keskmise sektsiooni alla.\nTehke sama paremal küljel. Lisage paremale harule pea paremal küljel olevate lahtiste juuste haru ja asetage parempoolse haru alla.\nJätkake nende manipulatsioonide tegemist lõpuni.\nPunutise (või selle lõpus) helitugevuse lisamiseks pikendage külgmised kiud nii kaua, kui pikkus seda võimaldab.\nSelle punutise saab punutud tööle ja kooli. Juuksenõela või kunstlille kujul olev kaunistus võimaldab teil seda võimalust kasutada pikkade juuste punumine ja pidulikus õhkkonnas.\nLühikeste allahindluste omanikud ei tohiks samuti ignoreerida selliseid kiudude kujundamise võimalusi. Punutud element kaunistab alati iga naise pead, andes talle võlu ja võlu. Punutiste punumine lühikestele juustele on tõeliselt originaalne variatsioon lühikese juukselõikuse kandmisel.\nTehke tukkade piirkonnas väga külgmine lahkuminek. Kinnitage lokid ühel küljel juuksenõelaga (et kudumist ei segataks);\nTeisest küljest jagage kiud kolmeks osaks;\nHakake punuma tavalist punutist, haarates järk-järgult pea ülaosast väikesi kiude;\nKui olete lõpuni jõudnud, kinnitage juuksed õhukese elastse ribaga;\nEemaldage juuksenõel otsmikul olevate lokkide teisest osastke ja tehke sama pea teisel küljel. Siin ei saa patsi lõpuni viia - see näeb välja ülemeelikum.\nKa väikesed printsessid tahavad trendidega liituda. Siin, mida suured tädid endale lubada ei saa, saavad väikesed moemehed ennast petta! Tüdrukute üks populaarsemaid kudumisi on kroon.\nMoodustage pea keskele hobusesaba, jättes juuksed ümber perimeetri;\nhakake kuduma alt tagant;\nkujundage palmik tavalisel viisil ringikujuliselt;\nPunutisse punutakse punutisest ja altpoolt lahtistest juustest ühtlaselt;\nRingiga ringi liikudes kinnitage lokid vaikselt altpoolt õhukese juuksenõelaga.\nSelline tüdrukutele mõeldud punumine sobib erinevateks pühadeks - uusaastapidudeks, tantsuetendusteks, laste nimepäevadeks.\nAsjaolu, et punutised on trendis, kinnitab tõsiasja, et showbizsi staarid kasutavad neid oma soengute modelleerimiseks aktiivselt. Punasel vaibal näitavad nad midagi enamat kui lihtsalt oma šikki varustus. Kuid ka lihtsad, kuid moes soengud.\nÕhtulehe müstikasaade \_\nEelmine postitus Laste kogelemise põhjused ja ravi\nJärgmine postitus Uksesulgurid: paigaldusmeetodid ja reguleerimisfunktsioonid\nLühike emakakael ja rasedus - mida peaks tulevane ema otsima?\nUnistus terve lapse saamisest ei pruugi täituda, kui rasedus on keeruline. Lühike emakakael raseduse ajal on üks neist tüsistustest. Kui haigus ...\nLambapiim - kasu loodusest\nLehma- ja kitsepiim ning neist valmistatud tooted on tuttavad kõigile meie riigi elanikele. Kuid mitte kõik ei tea, et ka lambaid on võimalik lü...\nRasvavärinad - lihtne viis kaalust alla võtta\nNagu enamus ilusaid daame on kindlad, on kõik vahendid võitluses täiusliku kuju nimel võrdselt head. Seetõttu on muutunud moes end dieedide, keh...\nImetamine ja ema dieetOlen ema!\nKui kaua saab korteris müra teha, rikkumata vaikuse seadustPsühholoogia\nKuidas valida terviseteadlikku jogurtitootjat?Hubane kodu\nKummel plastpudelitest - hääbumatu ilu oma kätega!Käsitsi valmistatud\nPika kuju parandaminetervis ja ilu\nKuidas pesta vastsündinute riideidHubane kodu\nIngveri juuksemask - idamaised ilu saladusedtervis ja ilu\nASD-2 kehakaalu langetamiseks: vastuvõtukava, toimimispõhimõtetervis ja ilu\nLihtsad retseptid: kana salati keetmineCooking maitsev\nAjutine juuksevärv: kuidas seda õigesti rakendadatervis ja ilu\nHajunud tähelepanu sündroomi sümptomid ja põhjusedNaiste tervis\nMis on lapse öise köha põhjused?Olen ema!\nKilpkonna salat kana ja õuna retseptidegaCooking maitsev\nPaast paremalsport ja tervis\nRikkalik pitsa kana ja ananassigaCooking maitsev


Soome suurimaid ürituste korraldajaid Live Entertainment Finland läks pankrotti - ÄRILEHT\nSoome suurimaid ürituste korraldajaid Live Entertainment Finland läks pankrotti\n22.september 2019 08:05\nSaksamaa hevilaulja Doron ehk Dorothee Pesch, kelle kontserdi ära jäämine andis Eastway Live´i tuleviku kohta halva märgi.\nLääne-Uusimaa ringkonnakohus lükkas esmaspäeval tagasi Soome suurima meelelahutusürituste korraldaja Live Entertainment Finlandi saneerimise avalduse ja kuulutas välja pankroti, kirjutas Helsingin Sanomat.\nRingkonnakohus jättis ka pankrotimenetluse peatamise taotluse rahuldamata ja kuulutas alates neljapäevast välja Live Entertainment Finlandi pankroti. Ettevõtte sõnul viiakse juba kokku lepitud kontserdid läbi plaanipäraselt. Ettevõte asutati 1986. aastal Virolahtis ja on tuntud ka kui Eastway Live.\nLive Entertainment Finland esitas ettevõtte saneerimise taotluse märtsis vahetult pärast seda, kui maksuhaldur ähvardas ettevõtet pankrotiga. Taloussanomat teatas siis, et maksuametil on ettevõttelt saada ligi 660 000 eurot.\nSeoses saneerimistaotlusega teatas Live Entertainment Finland, et suurim võlausaldaja on ettevõtte omanik eraisikuna ja teiste ettevõtete kaudu. Ettevõtte saneerimise taotlemine oleks viis, kuidas tulevikus ka edaspidi normaalselt tegutseda.\nNeljapäeval alanud pankrotiga aga püütakse võlgniku varad sularahaks muuta ja jagada need võlausaldajatele.\nVeel tänavu veebruaris eitas Live Entertainment Finlandi tegevjuht Juha Hytti pankrotikuulutusi. "Piletimüük jätkub normaalselt," ütles ta ajalehele Kouvolan Sanomat.\nHytt väitis, et kõne all on ainult pankrotiavaldus ja Live Entertainment Finland valmistub saneerimiseks, mis peatab igasuguse võimaliku pankrotiavalduse esitamise.\n"Suuremad võlausaldajad toetavad ettevõtte saneerimist," kinnitas Hytti.\nHytti väitis, et Live Entertainment Finland Oy jätkab normaalset tegevust, keskendudes kõigi juba väljakuulutatud ürituste elluviimisele. „Juba välja kuulutatud kontsertide pileteid müüakse tavapäraselt edasi. Lisaks on ettevõttel kavas mitmed avalikustamata kontserdid ja festivalid,” rääkis tegevjuht.\nLive Entertainment tühistas aasta alguses vähemalt kolm kontserti. Hector ja Saksamaa hevilaulja Doro ehk Dorothee Pesch kavatsesid esineda detsembri alguses Helsingi kultuurikeskuses ja Oulus oli aprillis plaanis Kim Wilde.\n„Hectori kontsert katkestati haiguse tõttu ja uus tuur on tulemas novembris-detsembris,” selgitas Hytti.\nDoro kontsert tühistati kehva piletimüügi tõttu ning Kim Wilde´i asendab Bonnie Tyleri kontsert Helsingis.\nÕlitehase ehitamist kohtuvaidluse ajaks ei peatata. Kohus: ehitustegevusel pole kliimale kahjulikku mõju (6)\nRail Balticu plaanidest juhuslikult teada saanud maaomanik: „Tunnen, et minust sõidetakse üle. Rongiga.” (168)\nEuroopa Komisjon kiitis heaks Nordica 30 miljoni euroga toetamise Komisjon: ilma abita võib firma pankrotti minna. (62)\nPõllumees ukrainlaste väljasaatmisest: see on palagan. Ei vasta mingil määral tõele, et nad on ohuks (406)\nSeptembrist võib töötuna hakata tegema tööampse. Palju niimoodi lisaraha teenida saab? (13)\nMAJANDUSARUANNE | Kui kehtestataks uus eriolukord, siis toimub majanduse abistamine teisiti. Töötukassa roll muutub (46)\nEttevõtja Helenius poliitikasse minekust: ma väga kardan seda, et meist saab Ungari või Moldova (264)\nRiikliku praamifirma juht lahkub ametist (6)\nEesti restorane ootab uus koondamislaine (46)\nGRAAFIK | Eesti panga statistika: kas ülikeerulisel ajal pensionifondide varad kasvasid või kahanesid? (37)\nNarvas asuva Rimi töötajate pöördumine: millal meie palk taastatakse? Kas meid koheldakse nii, sest asume Ida-Virumaal? (256)\nTaavi Kotka suhtlusest maailma ühe rikkaima inimesega: räägime umbes korra kvartalis (26)


Aga millest Te siis elate? | the driimer püüab selgustele jõuda…\nMina? Ma olen vabakutseline.\nKoondise Uku liige. Mul on luba kodus töötada. Minu spetsialiteediks on puulusikate valmistamine. No vahel ma koon ka kampsuneid… labakuid. Aga viimasel ajal ma valmistan ainult kunstnikerdustega esmaabikappe.\nRubriigid: Film, Hobid, Kommertsuudised, Laima, Meelelahutus, Toit ja jook. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Pärnu PM: Hiidkaubahalli ehitus lükkub tulevasse aastasse\n27. november 2002 kell 7:06\nFKSMi kavandatava kuni 10 000 ruutmeetri suuruse kaubanduskeskuse ehitus Pärnus Papiniidu ja Riia maantee ristmiku kõrval lükkub tulevasse aastasse.\nFKSMi Lääne-Eesti piirkonna juhataja Kalev Päit ütles, et tema teada käib küll kaubanduskeskuse projekteerimine, kuid ehituse alguse kohta ei oska ta veel midagi konkreetset öelda, kirjutab Pärnu Postimees.\nASi FKSM kinnisvara juhataja Andres Liinsoo selgitas, et ehitust ei alustata enne, kui saab alla kirjutatud leping ankurrentnikuga, kes hakkab kaubanduskeskuses kõige suurematel pindadel opereerima. Praeguseks seda tehtud ei ole.\nVarem välja pakutud tähtaeg, et ehitus võib alata kohe, kui vanad hooned Papiniidu ristmikul saavad lammutatud, oli liialt optimistlik.\n?Ehitusplats on ette valmistatud ja ootab oma aega, aga tänavu ei hakka seal midagi toimuma,? ütles Liinsoo.\nEhitusfirma FKSM teatas septembris kavatsusest ehitada kinnisvaraprojektina Papiniidu ja Riia maantee ristmikule Pärnu suurim kaubanduskeskus, mis läheb maksma kuni 70 miljonit krooni. Siis kavandati hiidkaubahalli valmimisajaks järgmise aasta kevadet. Nüüd lükkub seegi tähtaeg ilmselt edasi.