5 teaduslikult tõestatud võtet, kuidas rohkem jootraha saada\nKuna paljude teenindavate ametite juures on jootraha oluliseks osaks teenitavast palgast, siis tuleb kindlasti kasuks teada, kuidas seda rohkem saada. Õnneks on teadlased seda juba omajagu uurinud.\nSiinkohal toongi välja mõned sellised teadlaste avastused. Kui sa nüüd ise küll teenindava ameti peal ei tööta või ei tea ka kedagi, kes töötaks, siis lugeda tasub ikka. Eriti kui sul on kombeks vastu tahtmist liiga palju jootraha jätta. Eriti kui kõik teenindajad nüüd seda postitust loevad ja neid võtteid rakendama hakkavad.\nEtteruttavalt mainin siiski ka ära, et need uurimused on läbi viidud välismaal. Eestis ja eestlaste peal ei pruugi need tingimata sama hästi töötada.\nSamuti tasub meeles pidada, et erinevates asutustes on ka erinev tõenäosus jootraha saada. McDonald’sis lihtsalt ei ole jootraha andmine nii tavaline kui kuskil kallimat sorti restoranis. Sellega tuleb arvestada.\nNüüd aga räägime asjast.\n1. Punane riietus toob rohkem jootraha\nÜhe uurimuse tulemusena jõuti järeldusele, et punase riietuse kandmine suurendas jootraha 14-26%. Üks võimalik seletus on see, et atraktiivsemad teenindajad (naiste puhul) saavad rohkem jootraha.\nPunane riietus teeb inimesed atraktiivsemaks, mistõttu see võibki olla suurema jootraha põhjus. Kusjuures huvitav on siinkohal see, et inimesed ei pane seda punase värvi mõju teadlikult tähele.\nSarnase tulemuse annab ka see, kui naised midagi juustes kannavad. Näiteks lille või nähtavat juuksenõela vmt.\nTõenäoliselt tasub arvestada üleüldisema reegliga, et mida atraktiivsem inimene, seda rohkem jootraha jäetakse. Seega hoolitse oma välimuse eest, kui tahad rohkem jootraha saada ja võimaluse korral proovi kanda punast.\n2. Anna kommi\nTeenindaja viis kliendile arve, andis talle ühe kommi ja hakkas ära minema. Pöördus siiski tagasi ja andis kliendile ühe kommi veel, enne kui kliendi arvega üksi jättis.\nSelline lähenemine tõi kaasa New Yorgis läbi viidud uurimuses kõige suurema jootraha. Teiste tingimuste korral ei andnud teenindaja klientidele üldse kommi, andis 1 või 2 kommi korraga.\nKui tavaline jootraha osakaal arvest oli 18,95% arvest, siis selle 1+1 kommi näite puhul oli jootraha 22,99% arvest.\nMiks see töötab? Suure tõenäosusega on siinkohal tegemist vastastikkuse (reciprocity) nähtusega. Kliendil jääb mulje, et tavaliselt peaks teenindaja andma 1 kommi, kuid antud juhul ta otsustas siiski anda teise veel.\nKuna sina oled teinud kliendile head, siis ta tahab sulle head vastu teha ja ongi jootrahaga veidi lahkem kui tavaliselt.\nKui sa nüüd otsustad seda järgi proovida ja pead komme enda raha eest ostma, siis tasub kindlasti arvestada ka sellega, kui palju sulle tavaliselt jootraha jäetakse. Kui jootraha ja arved on tavaliselt väiksed, siis isegi suurema jootraha korral jääd ikkagi kahjumisse ja pole mõtet seda proovida.\nSelline lähenemine on mingis mõttes ka pisut suurem manipulatsioon, mistõttu see võib nii mõnelegi inimesele vastumeelne olla. Kui sa oled üks neist inimestest, siis kindlasti ära kasuta seda, sest tõenäoliselt võib siis mõju olla hoopis negatiivne. Võid proovida lihtsalt inimestele kaks kommi anda korraga.\nSisuliselt tuleks leida viise, kuidas sa saaksid oma klientidele head teha ja nad teevad sulle head vastu.\nTõenäoliselt ei pea selle mõju saavutamiseks tingimata just kommi klientidele andma. Näiteks on avastatud, et kliendid jätavad rohkem jootraha ka siis, kui sa räägid neile mõne hea nalja.\n3. Kuidas toit maitses?\nKui sa küsid oma klientidelt, kuidas toit (või näiteks segatud kokteil) maitses, siis suurem osa inimestest on viisakad ja ütlevad, et hästi. Seda ka juhul, kui vahest toit just midagi väga erilist polnudki.\nUurimused on avastanud, et kui sa ütled, et toit maitses hästi, siis sa jätad tavaliselt ka suurema jootraha. Isegi kui tegelikult see nii hästi ei maitsenudki üldse.\nMiks see nii on? Üks võimalikke seletusi on selline nähtus nagu kognitiivne dissonants. Sisuliselt tähendab see seda, et kui sinu sõnade, mõtete või käitumise vahel on mingi ebakõla, siis see tekitab pinget ja sa otsid viise, kuidas seda ebakõla vähendada.\nKui sa nüüd ütled, et sulle toit maitses hästi, siis ebakõla vältimiseks annadki jootraha nii, nagu toit oleks hästi maitsenud.\nSiit siis ka kaks mõttetera:\nKui oled klient, siis ütle alati ausalt, kuidas saadud teenusega rahule jäid. (PS! Ka negatiivse kogemuse korral on võimalik siiski seda viisakalt väljendada!)\nKui oled teenindaja, küsi kliendilt tagasisidet. Kui meeldis, siis saad suurema jootraha, kui ei meeldinud, saad ehk tagasisidet, mida edaspidi paremini teha.\n4. Jootraha on suurem, kui arve on suurem\nKuna enamikel juhtudel antakse jootraha protsendina arvest või vähemalt kasutatakse arvesummat mingi orientiirina, siis kõige enam sõltub jootraha suurus ikkagi otseselt arve suurusest.\nSee on tõenäoliselt kõigi jaoks suhteliselt loogiline, et €3 arve puhul €5 jootraha eriti tihti ei saa. Samas €30 puhul on €5 juba palju suurem tõenäosus saada.\nSeega üks parimaid viise oma jootraha suurendamiseks on see, kui su kliendid rohkem tellivad. Üks viis selle saavutamiseks on lisamüügi tegemine – sa tunned menüüd piisavalt hästi, et oskaksid soovitada kliendile seda, mis talle meeldida võiks. Sealjuures ka veini, mis suurepäraselt kliendi valitud toiduga kokku sobib.\nPikemas perspektiivis aitab seda ilmselt kõige paremini saavutada see, kui sa oled hea klienditeenindaja ja lood oma klientidele väärt kogemuse. Tavaliselt ei tule klient sinu juurde lihtsalt sööma või jooma. Ta tuleb kogemust saama.\nKui see kogemus on positiivne ja heas mõttes meeldejääv, siis ta tellib rohkem, külastab seda kohta ka tulevikus ja soovitab teistelegi ning suure tõenäosusega on ka sinu jootraha märgatavalt suurem.\nHea teenindaja ülesanne ongi kliendile luua see kogemus: naerata, tutvusta ennast nimepidi, korda kliendi tellimust, kiida ta valikut, anna talle koos arvega kommi.\n5. Krediitkaardi logoga jootrahapurk\nKliendid kipuvad jätma rohkem jootraha, kui jootrahapurgil on krediitkaardifirmade brändielemente. Põhjust päris täpselt ei teata, aga üks võimalik seletus, mida võiks uurida, on see, et need logod on meie peas maksmise protsessiga lihtsalt nii tugevas seosega. Kui näeme Visa logot, siis see aktiveerib meie ajus maksmisega seotud käitumisprotsessi ja seetõttu maksamegi suurema tõenäosusega jootraha. Selline oleks vähemalt minu hüpotees.\n6. Boonus naistele\nÜks huvitav avastus on veel see, et striptiisitarid teenivad ovulatsiooniperioodil 50% rohkem kui tavaliselt. Seda sõltumata nende atraktiivsusest või tavalisest teenistusest.\nSiin on tõenäoliselt mängus jällegi see, et naised tunduvad sellel ajal atraktiivsemad. Samas ei ole ma näinud sellel teemal uurimusi, kas või milline mõju sellel muudes eluvaldkondades töötavate naiste puhul on. Teoreetiliselt võttes võiks ju mõju täitsa olemas olla.\nOluline on muidugi siinjuures see, et rasestumisvastaseid tablette kasutades seda mõju ei ole.\n7. Boonus kõigile\nKui neist võtetest veel väheks jäi, siis siin on ka üks väikene e-raamat 14 võttega, mis on samuti kõik teaduslikult uuritud. Soovi korral on raamatu lõpus ka viited vastavatele teadusartiklitele olemas täitsa. Lisaks on raamatu lõpuosas väike juhend, kuidas ise vastavaid katseid läbi viia, et välja selgitada, mis tegevused sinu jootraha suurendavad. Siinkohal aga annaks sõnajärje sulle üle. Mis võtteid sina oled kasutanud, et kliendid rohkem jootraha jätaksid? Mis põhjusel oled sina mõnele teenindajale tavapärasest rohkem jootraha andnud?\nLoe ka teist postitust jootraha suurendamisest siit:\n← Miks investeerida juba noores eas? → Eelarve koostamine ei tohiks olla eesmärk\nOne reply on “5 võtet, kuidas rohkem jootraha saada”\n22/02/2013 at 12:18\nFacebookis ja tööportaalis ilmunud artikli all toodi välja veel 2 lisanippi.\n1. Kirsika tõi välja sellise mõtte:\nKui annad kliendile raha tagasi, anna müntides ja sentides. St, kui on vaja €5 tagasi anda, siis anna 2, 1, 1, 1 ja tõenäosus, et saad jootraha, on märksa suurem.\nSee on loogiline. Kui su arve on €4.5, siis €5 jootrahaks kindlasti ei jäta. Samas €1 võiks ju jätta küll.\nSee teeb lihtsalt inimesele jootraha andmise lihtsamaks.\n2. Asko viitas sellisele teadmisele:\nKui jootraha purgis on juba raha ees, annavad inimesed sulle palju suurema tõenäosusega jootraha, kui tühja purgi korral.\nSeda nähtust on väga hästi kirjeldanud Robert Cialdini oma raamatus “Mõjutamise psühholoogia”. Igati väärt lugemine kõigile.\nSaab teada nii seda, kuidas meid mõjutatakse kui ka seda, miks mõni on müügis edukam kui teised.\nSelle võtte kasutamine võib mõnele tunduda kui manipuleerimine, kui sa enda raha sinna sisse paned eelnevalt. Samas on üks võimalus ka see, et lepite kõigi teenindajatega kokku, et mingit osa jäetud jootrahast lihtsalt välja ei võta.\nSellisel juhul on tegemist jäetud jootrahaga ja sotsiaalne tõendus ongi sotsiaalne tõendus, mitte manipulatsioon.\nSee võte töötab sellepärast, et inimesed vaatavad, et siin on kombeks jootraha anda (teised on seda teinud) ja annavad seetõttu suurema tõenäosusega ka ise.\nMul on ikka lihtsam anda jootraha, kui ma tean, et ma ei ole ainuke, kes seda teeb…


Karmo Tüüri blogi: Putin kui Uue Keskaja (soov-)mõtleja\nKallid keskaja uurijad. Enne kui lugema asute, palun ärge otsige siit otseparalleele "päris" keskajaga :)\nVladimir Putini tegutsemine Ukraina kriisi käigus, eriti Krimmi annekteerimise osas, on pannud paljusid küsima: "kas ta on kaotanud sideme reaalsusega?" See dotseeriv küsimus lähtub universaalsele tõele pretendeerivast hoiakust, mille kohaselt Vestfaali/Versailles süsteem on nö normaalsus ja kõik muu sellest kõrvalekalle. Teisisõnu - konkureerivate rahvusriikide süsteem, mille sisemisest konkurentsist tulenevat sõjaohtu üritavad ohjata rahvusülesed ühendused, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu.\nEhk oleks asjakohasem küsida: "missuguses reaalsuses Putini meeskond eelistab end kehtestada?" Rahvusvaheliste suhete süsteemis võib olla küll väljakujunenud status quo, kuid keegi ei saa eeldada, et kõik mõtestavad seda olukorda ühtemoodi.\nLääne „normaalsus“ ja Uus Keskaeg\nLääne tsivilisatsioonile (mida iganes see ka sisemiselt ei tähendaks) näikse olevat omane rahvusriikluse ja rahvusülesuse põhimõtete sümbioos. Selle kohaselt on rahvusel õigus pretendeerida riiklusele ja see riiklus ka omakorda delegeerida endast ülespoole. Seejuures pole oluline, kas tegu on rahvusega selle sõna etnilises või riiklikus tõlgenduses (nationstate vs state nation).\nSelle modernse (rahvusliku) ja postmodernse (rahvusülese) tõlgenduse kõrval eksisteerib paralleelselt aga ka teisi, millest antud hetkel oluline nn Uue Keskaja kontseptsioon, milles riiklusele omistatakse premoderne väärtus. See tähendab, et riigiloome aluseks ei pruugi olla identiteet, mingid jagatud väärtused, vaid selleks võib olla ka lihtne lojaalsus. Lojaalsus suveräänile, religioonile, pangale või lihtlabaselt jõule.\nVenemaa tunneb end Lääne poolt ahistatuna\nSoovimata minna liiga sügavale teoretiseerimisse, tõden lihtsalt – Putin ja tema taga hetkel olev nõunike/kõnekirjutajate/ideoloogide seltskond tunneb, et Lääne poolt universaalseks peetav postmodernsusesse ehk rahvusülesusse kulgev rahvusvahelise elu korraldus mõjub Venemaale ahistavalt. Et Lääs muudab Venemaad pisemaks, tõrjudes ta nö realiikmete hulka, andes vaid ühe koha laua ääres. Kuid Venemaa ei saa olla „üks paljude seas“, vähemalt mitte see Venemaa, milles nemad elavad.\nSeetõttu ongi Kremli peremees maailmale vastu hakanud, nö „kaotanud sideme reaalsusega“. Täpsemalt aga – Putin tegeleb oma reaalsuse konstrueerimisega, omistades sellele samasugust universaalset jõudu nagu arvab endal olevat Lääs. Lavrovi sõnad: „toimub vana maailmakorra ümberformateerimine, see on valulik protsess“ kõlab kui selle soovi omamoodi kvintessents.\nPutin kui uue Uue Maailmakorra kehtestaja?\nKollektiivne Putin soovib olla kui mitte Uue Keskaja esimõtleja, selle kehtestaja, siis vähemalt ärakasutaja. Läänemaailma liikumine postmodernse rahvusülesuse poole tekitab loomulikult vastuseisu sellesama Lääne enda sees. Euroopa paremäärmuslaste kaasamine on seetõttu Kremli jaoks loomulik käik (vt Krimmi nn referendumit vaatlema kutsutute nimekirju).\nKrimmis ja Ida-Ukrainas ning Moldovas toimuva ajaline kokkulangemine reas Euroopa riikides toimuvate iseseisvusreferendumitega (Veneetsia, Kataloonia, Šotimaa) on küll ilmselt pelk juhus, kuid see vaid toidab Kremli ideoloogide mõtteveskit.\nKolm eeldust ja soovitud järeldus\nPutini ideoloogide peades näikse olevat kinnistunud kolm eeldust ja sellest tulenev järeldus.\nEsiteks veendumus, et postmodernsusesse sukelduda üritav Lääs on sisemiselt nõrk ja manduv (Geiroopa kui absoluutse jätkusuutmatuse sümbol Venemaa retoorikas). Teiseks oletus, et kogu see postmoderne jura on vaid suitsukate ning tegelikult tugevdab põlisvaenlane USA selle abil oma globaalset mõjuvõimu. Kolmandaks – nii esimene kui teine on tegelikult ka Läänes piisavalt sisepingeid tekitav, et seda saab ära kasutada.\nJäreldus kõigest selles on imelihtne: Venemaal on viimaks ometi aeg olukord ära kasutada ja end kehtestada. Pakkuda postmodernsusest väsinud Läänele ja sellestamast hirmunud lähivälismaale uut võimalust – olla lojaalne. See on ju palju lihtsam! Tulla eksirännakult tagasi turvalisse premodernsesse maailma, kus on selged käsuliinid ja varustuskanalid (loe: isikliku rikastumise allikas ehk juurdepääs riigikassale).\nMiks ma aga nimetasin pealkirjas Putinit soovmõtlejaks? Sest minu meelest näitab maailmakogemus, et tagasipöördumine „vana hea aja“ juurde pole kunagi õnnestunud.\nLugu ilmus ingliskeelsena siin


Jooksen seni, kuni Siimusti Lastekodu lapsed saavad tervisepargi! – ''MY BIGGEST OPPONENT IS MYSELF.''\nJooks 16/05/2017 0 kommentaari\nHiljuti kõrbemaratoni Marathon Des Sables edukalt läbi teinud Joel Juht jookseb neljapäeval, 18. mail, Tallinnast Jõgevale (kokku 143 km), start Peetri Selveri eest on juba varahommikul kell 04.00 ja finiš eelduste kohaselt Jõgeval kell 00.00.\n“18. mai hommikul alustan ligikaudu 150-kilomeetrilist heategevusjooksu, sest kogun endiselt raha Siimusti Lastekodu Metsatareke tervisepargi jaoks!” ütleb Joel. “Jooksen seni, kui Siimusti Lastekodu lapsed endale mänguväljaku saavad!”\nHeategevusele üleskutsuvat Tallinnast Jõgevale jooksu GPS live saab jälgida aga SIIN.\nAita Sinagi Siimusti Lastekodu lapsi:\nPlaneeritud jooksu teekond:\nFotod! Joel Juht kogemusteõhtul: nägin ilu ja õudust


Allopurinool (Zyloprim®) kassidele ja koertele | Narkoraamatukogu 2022\nAllopurinool (Zyloprim®) kassidele ja koertele\nAllopurinooli ülevaade kassidele ja koertele\nAllopurinool, üldtuntud kui Zyloprim®, on kusihappe redutseerija, mida tavaliselt kasutatakse kasside ja koerte uraatide põiekivide ennetamiseks.\nAllopurinool kuulub ravimite rühma, mida tuntakse ksantiinoksüdaasi inhibiitoritena.\nEnsüüm ksantiinoksüdaas vastutab teatud keha kemikaalide muundamise eest kusihappeks.\nTekkinud kusihape muudetakse tavaliselt keemiliseks allantoiiniks, mis seejärel elimineeritakse uriiniga.\nMõnel loomal on defektid päritud ja nad ei saa kusihapet alantoiiniks muundada. See sarnaneb podagra probleemiga inimestel. See probleem on eriti levinud dalmaatsia koertel. Kui kusihapped (uraadid) kogunevad kehasse, moodustuvad uriinist kristallid. Need kristallid võivad koguneda neeru- või põiekivide moodustamiseks.\nDalmaatsialastel ja lemmikloomadel, kellel on maksa verevoolu häired (tuntud kui portosüsteemne šunt), on ka suurem risk uraatkivide tekkeks.\nAllopurinool on retseptiravim ja seda saab ainult veterinaararstilt või veterinaararsti retsepti alusel.\nAllopurinooli kaubamärgid ja muud nimed\nInimpreparaadid: Zyloprim® (Glaxo) ja geneerilised ravimid\nAllopurinooli kasutamine kassidele ja koertele\nAllopurinooli kasutatakse kõige sagedamini uraadi põiekivide korduvate vältimiseks.\nAllopurinooli on kasutatud koos teiste ravimitega loomadel leišmaniast põhjustatud tõsise nakkuse (koerte leišmaniaas) raviks. Viimasel ajal on koerte leišmaniaas osutunud probleemiks Ameerika Ühendriikide idaosas.\nEhkki allopurinool on veterinaararsti määramisel üldiselt ohutu ja efektiivne, võib see mõnedel loomadel põhjustada kõrvaltoimeid.\nAllopurinooli ei tohi kasutada loomadel, kellel on teadaolev ülitundlikkus või allergia selle ravimi suhtes.\nSeda tuleks neeru- ja maksafunktsiooni kahjustusega loomadel kasutada väga ettevaatlikult.\nAllopurinool võib avaldada koostoimet teiste ravimitega. Pidage nõu oma veterinaararstiga, et teha kindlaks, kas muud teie lemmiklooma kasutatavad ravimid võivad allopurinooliga suhelda. Selliste ravimite hulka kuuluvad asatiopriin, metioniin, ammooniumkloriid ja furosemiid.\nAllopurinooli kahjulikest mõjudest loomadele on teatatud vähe. Inimestel on esinenud seedetrakti häireid, nahalööbeid ja maksaprobleeme.\nPikaajalise manustamise korral on oht, et tekivad ebaharilikud põiekivid, mida nimetatakse ksantiinikivideks.\nKuidas Allopurinooli tarnitakse\nAllopurinooli on saadaval 100 mg ja 300 mg tablettidena.\nAllopurinooli annustamise teave kassidele ja koertele\nKoertel on Allopurinooli tavaline annus 3 kuni 5 mg naela kohta (10 mg / kg) iga 8 tunni järel või 7 mg naela kohta (15 mg / kg) iga 12 tunni järel.\nKassidel on Allopurinooli tavaline annus 4 mg naela kohta (8, 8 mg / kg) päevas.\nKoerte leišmaniaasi raviks annustatakse allopurinooli 5 mg naela kohta (10 mg / kg) iga 12 tunni järel pikaajalise ravi korral (näiteks 4 kuud).


Georg - Matvere suur soolo - Eesti Ekspress\nAreen 24. november 2005\nGeorg - Matvere suur soolo\nEsimest korda kõlab Linnahalli laval muusikal, mida söandavad vaatama minna ka kõige muusikaliskeptilisemad inimesed. Imemees Marko Matvere, imetabane hääl, erakordne grotesk, karjuv pühaduseteotus… Äärmuslike emotsioonide vahele mahub veel palju arvamusi. Areen kogus killud kokku.\nABSURDI PIIRIL: Marko “Georg” Matvere duo Liisi “Näkineid” Koiksoniga tõusis muusikali kõige vaatemängulisemaks stseeniks. Priit Simson/EPL\nPÖFFi juht Tiina Lokk:\nPõhimõtteliselt on “Georg” eesti muusikalimaastikul nähtus omaette. Publik on harjunud kergete teemadega, probleemitute tükkidega. “Georg” on erakordne, sest toob lavale inimese traagilise üksinduse. Lavastus ise on suhteliselt ebaühtlane, Vaarikul on üksikud ülihead sketšid, aga lõpuks hakkab see pidev suremine ära tüütama. Ja kaua sa vaatad inimest, kes on koomas! Marko Matvere aga on fenomenaalne. Lihtsalt uskumatu!\nOtsa elulooga olen ma natuke rohkem kursis kui tavavaataja. Aja jooksul on mul tulnud läbi lugeda nii dokumentaal- kui mängufilmistsenaariume, mõned neist põhjalikumad, teised pealiskaudsemad. Aga kes nii palju ei tea, nende jaoks on Vadi pakutud materjal ilmselt ammendav. Mind häiris pisut libreto üheplaanilisus – suured kannatused, naiste eest põgenemine jms. Aga üksinduse väljatoomine, artisti traagika, see oli hea. Osavalt on valitud laulud, mis arendavad lugu edasi, läbi 50ndate–60ndate 70ndatesse välja.\nKunstitudengist punkar Jänes:\n“Georg” on tase. Stsenarist Urmas Vadi on kirjutanud otsekui “Kohtumine tundmatuga” Vol 2. Georg Ots on Mati Tilba moodi, tema klaverisaatja meenutab tädi Rutti ja nuhid mõjuvad täitsa nagu Tipp ja Täpp. Lahedalt pöörane!\nAjakirjanik Piret Tali:\n“Georg” on sisuliselt samast ooperist kust “Kohtumine tundmatuga”. Nostalgia- ja retrolainel tehtud asi. ETVs pilastati Panti, siin Otsa. Aga jumal tänatud, et eestlased juba natuke Hruštšovi-Furtseva, balalaika ja karu nalju ning vene keelt taluvad. Aga lavastada oleks seda muidugi paremini saanud. Estraadikavaks kiskus. Võimsaid massistseene, suuri karaktereid jms oli vähevõitu (mitte et ma iluvõimlejate veealuse maailma spartakiaadi poleks nautinud). Aga ülevust oleks palunud. Jüri Nael oli ilmselt tantsunumbritega rohkem möllata saanud kui lavastaja karakteritega.\nIdeed pole ju pahad, aga terviklikult nad ei avane. Koos püsib lavastus vaevaliselt. Ja ma küll ei saa aru, miks Matveret ja Otsa võrreldakse, et kes kelle üle laulab: nad pole ju Veerpalu ja Mae! Muide, ma isegi mäletan Otsa telekast ja mind vaevas lapsena koledasti, et kuidas niisugune mees, kelle ees kõik kummuli olid, üldse ära sai surra... Aga Vadi, näe, pakkus lahenduse välja. Soveti- ja tomatikastmes.\nLaulja Voldemar Kuslap:\nIdee kirjutada rahvuslikust suurkujust muusikal on tervitatav. Ja Marko Matvere üllatuslik toimetulek üliraskete aariatega on uskumatu. Tõesti, mul oli karp lahti, ma ei uskunud oma kõrvu. Marko on üliandekas ja arukas inimene, “Hüljatutega” võrreldes on toimunud silmanähtav areng. Jago monoloog, Bajadeer, vahuveini aaria – püha jumal, üks üllatus järgnes teisele, imemees! Praegu tahaks talle kolleegina soovitada, et ta oleks oma hääle suhtes ökonoomselt, talupoeglikult kokkuhoidlik. Tal pole ju dublanti.\nMaterjal mõistagi oleks eeldanud libretisti Urmas Vadi poolt palju suuremat süüvimist, südametunnistuse ja murega lähenemist. Kavalehelgi on kirjas, et kolm kuud enne esietendust ei teatud veel täpselt, mismoodi see kõik välja nägema hakkab. “Georg” on nagu skelett, millele oleks saanud ja võinud rohkem liha ja hinge külge kasvatada. Ei taha kellelegi liiga teha, aga tulemuses on pealiskaudsust. Aga elus ei pea ju kõik olema nagu Just või Kroonika.\nOoperitäht Anu Kaal:\nMatvere üllatas väga, kirjutan kahe käega alla tema edule. Koostöö Zoja Hertziga on viinud suurepärase tulemuseni. Aga lavastust läbiv grotesk on mõistagi suur liialdus. Olen selle aja inimene, koos päris Georgiga külalisetendustel käinud ja… Mul pole midagi selle vastu, et eluloolisi muusikale tehakse, aga mingisugune pieteeditunne ja respekt peaks ikkagi säilima. Kust jookseb piir pühaduseteotuse ja naljaviskamise vahel, on muidugi tegijate südametunnistuse asi. Kokkuvõttes lahkusin siiski hea tundega.\nRaadiohääl Urmas Reitelmann:\nMatvere on geenius! Ülikõva! Supermees! Või nagu mu girlfriend ütles: “Puhas seks!” Mul harilikult ei seisa muusikalide peale, aga see ei olegi nagu “päris muusikal”. Koreograafia oli super, õudselt meeldis Vaariku lavastus. Käsikiri oli natuke kaootiline, oleks tahtnud mingit ühte jutti… Otsa ennast oli ka vähe. Ots oligi müsteerium ilmselt, nii kaasaegsetele kui tänastele austajatele.\nVadi “Kohtumisega tundmatuga” (mis oli täiesti kreisi ja üle võlli!) võrreldes mõtlesin, et ka “Georg” oleks kammerlikumana, näiteks filmis, teistmoodi töötanud. Suurel laval kippus tähelepanu hajuma. Ei saanud vahepeal aru, kes “see” on ja kust “too” tuli. Ja seda KGB värki oli ka liiga palju. No ja heli oli esietendusel totaalne häving. Keegi oleks nagu halva raadio vaikseks keeranud. Katastroof. Loodetavasti said nad järgmisteks etendusteks korda. Sellegipoolest, iga eestlane, kes Otsast midagi kuulnud on, peaks selle ära vaatama. Matvere on ikka ürgandekas.\nLibreto autor Urmas Vadi, lavastaja Andrus Vaarik, muusikaline juht ja dirigent Erki Pehk, koreograaf Jüri Nael, dekoratsioonikunstnik Ain Nurmela, kostüümikunstnik Gerly Tinn.\nNimiosas Marko Matvere. Teistes osades Ülle Lichtfeldt, Marika Vaarik, Liisi Koikson, Egon Nuter, Anne Paluver, Raivo Rüütel, Raivo Trass, Terje Pennie, Jaan Rekkor, Ines Aru, Helene Vannari, Kaire Vilgats, Anne Veesaar, Andrus Vaarik jpt.\nEsietendus Tallinna Linnahallis 18. novembril 2005.\nFantaasia ja elu sümbioos\nMuusikal “Georg” põhineb Eesti laulja ja näitleja Georg Otsa elul. Sel aastal möödus Otsa sünnist 85 ja surmast 30 aastat. “Kremli ööbikuks” tituleeritud staari esituses kõlanud kirglikud laulud on põimitud suurkuju elulooseikadega kokku panoraamseks vaatemänguks.\nGroteskses lustimängus vastandub Otsa lihtsus ja siirus tolleaegse Nõukogude korra plakatlikkusele ja julmusele. Tegemist on fantaasiaga, mis on ometi tõukunud Otsa elust ja loomingust, ning äratundmist jagub. Urmas Vadi: “Muusikal on sümbioos Otsa meeletute austajate nägemusest ja Georgist, nagu ta võis oma hinges olla. Aga seda, kes ta oma hinges oli, me ei tea. Võib ainult arvata, et ta oli ehk siiras, aus ja üksildane.”


Kodulehed, portaalid, dünaamilised kodulehed, kodulehe valmistamine, kodulehtede valmistamine\nBestCMS BestCRM BestIntra Spetsiaaltarkvara\nKõik BestIT OÜ poolt pakutavad tooted on üles ehitatud BestWeb platvormile.\nBestWeb on internetipõhiste süsteemide loomise, arendamise, haldamise platvorm, raamistik. Raamistiku loomisel on arvestatud “suurte” süsteemide poolt püstitatud nõudmistega, mis tähendab seda, et BestWeb’i abil on võimalik luua lisaks tavapärastele internetirakendustele ka suuri ja keerukaid veebipõhiseid infosüsteeme. BestWeb’i peamiseks tugevuseks peamegi korralikult läbimõeldud arhitektuuri ja ülesehitust.\nÜhise platvormi kasutamine erinevate rakenduste loomisel annab meile olulise konkurentsieelise võrreldes konkurentidega. Eelkõige tähendab see kiiremat arendusportsessi. Oleme kasutanud BestWeb platvormi kõigi enda poolt loodud veebipõhiste süsteemide loomiseks.\nPlatvormi loomisel oleme arvestanud erinevate oma ala tippspetsialistide ettepanekute ja soovitustega. BestWeb on tunnustatud arendusplatvorm oma ala asjatundjate, disainerite, programmeerijate ja tarkvarainseneride poolt.\nAja jooksul oleme suured süsteemid komponentideks jaganud. Vastavate komponentide abil saame moodustada keerulisi süsteeme kiiremini ja efektiivsemalt. Vastavatest komponentidest annab koostada väga erinevaid süsteeme. Hetkel pakume valmislahendusena järgnevaid tarkvarasüsteeme:\nBestCMS - kodulehekülje sisuhaldustarkvara\nBestIntra - intranet (extranet)\nBestCRM - kliendihaldussüsteem\nÜldjuhul on ettevõtted ja ettevõtete juhtimisstiilid ja -meetodid võrdlemisi erinevad ning firmad vajavad oma töös just selle konkreetse firma äriprotsesse toetavaid lahendusi. Lähtume reeglist, et klient peab saama vaid need moodulid ja just sellise funktsionaalsuse, mis just teda rahuldaks.


Erki Nool osaleb olümpiavõitjate ballil Monacos\n27. oktoober 2000 kell 6:22\nKümnevõistleja Erki Nool osaleb täna õhtul Monacos telekanali Eurosport eestvedamisel toimuval Sydney olümpiavõitjate ballil, kirjutab Postimees.\nNoolt Nizza lennujaamas oodanud peoperemehed sõidutasid Eesti parima sportlase ja Rumeenia iluvõimlejad helikopteriga Monacosse.\n'Päris kihvt reis üle lahe, meile avanes kena vaatepilt,' kirjeldas teist korda elus helikopteriga lennanud Nool ligi viieteistminutilist õhusõitu vahetult pärast kohalejõudmist.\nEelmisel nädalal Eesti presidendi Lennart Meriga Kadrioru lossis kohtunud Noolele valmistas kutse Sydneys olümpiavõitjaks kroonitud eurooplaste ballile eriliselt heameelt.\n'Mainekaim vastuvõtt, kuhu mind on siiani kutsutud,' ütles 30aastane sportlane. 'Viimasel ajal olen peaaegu iga päev ajalehtedest lugenud, kui vilets ala kümnevõistlus on. Jääb mulje, et tegelen sellega omaette kuskil Tapa staadionil.'\nSuurejooneline ball algab täna kell 18 pildistamise ja intervjuudega. Siis mekib värvikas seltskond palmisaalis eksootilisi kokteile. Ürituse pidulik osa juhatatakse sisse kell 20 sportlaste autasustamisega, millele järgnevad õhtusöök ja kontsert. Nool jääb Monacosse pühapäevani.


Hambaravihüvitis julgustab arsti juurde minema - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\nHambaravihüvitis julgustab arsti juurde minema\nEster Talv kõneles, et esmakordseid tulijaid on nii palju, et ta on määranud limiidiks kaks uut klienti päevas. Muidu ei saaks püsikliendid enam üldse löögile. FOTO: Vladislav Musakko\nVarem tuli täiskasvanutel enda hammaste ravi eest tasuda täiel määral ise, kuid 2017. aasta 1. juulist pani riik siin õla alla. Olgugi et hambaravi maksumuse valguses on hüvitise osa väike, on see julgustanud paljusid inimesi hambaarsti juurde minema.\nEelmise aasta 1. jaanuarist saavad kõik täiskasvanud ravikindlustatud inimesed aastas 40 eurot hambaravihüvitist, patsiendil endal tuleb tasuda vähemalt pool raviarvest. Hüvitist on võimalik kasutada ainult haigekassaga lepingu sõlminud hambaraviasutustes. Lääne-Virumaal saab täiskasvanu hambaravihüvitist kasutada paljude hambaravipakkujate juures.\nRakveres omanimelises hambaravikabinetis tegutsev Ester Talv sõlmis haigekassaga lepingu poolteist aastat tagasi ja pärast seda tema klientide arv tõusis. “Me ummistume nendest esmakordsetest tulijatest. Meie juurde jõuavad inimesed, kes pole 10, 12, 15 aastat hambaarstil käinud. Nad on nii kaua hoogu võtnud ja nüüd jõuavad kohale, sest riik maksab midagigi,” kõneles Talv ja nentis, et enamasti panevad inimesed ka järgmise aja kinni. “Rahaline hüvitis on olnud tõukeks ning nad jäävad ravile edasi,” sõnas ta.


Kuidas vältida piltide salvestamist webp-vormingus Google Chrome'i | lahendusi\nKui kasutate Google Chrome'i brauserit, siis võisite märgata, et valitud veebisaitidel kuvatakse paljudes Google'i atribuutides, näiteks Google Play, pilte Google'i veebp-vormingus, mitte tavalises vormingus, näiteks jpg või png.\nGoogle väidab, et webp vähendab piltide suurust märkimisväärselt, võrreldes png- ja jpg-vormingutega. See vähendab png-piltidega võrreldes faili suurust kuni 26% ja JPG-piltidega võrreldes kuni 34%.\nKui kasutate Chrome'i, saate veebipilte ainult nendel veebisaitidel, Firefoxi või Internet Exploreri kasutajad saavad selle asemel standardsed pildivormingud. Kõnealused veebisaidid kontrollivad teie brauserit, millega olete ühenduses, ja edastavad veebipiiri, kui seda toetatakse, või langevad tagasi JPG või png juurde, kui seda pole.\nKuigi see pole suur probleem, kuna enamik tänapäevaseid piltide vaatajaid toetab praeguseks veebipormingut, on see siiski asi, mis teile ei pruugi nii palju meeldida, sõltuvalt sellest, mida teete piltidega.\nEhkki saate neid vaadata paljudes vormingut toetavates programmides väljastpoolt või installides oma süsteemi kodeki, mis lisab kogu formaadile tuge, ei pruugi te kõigis programmides neid kasutada ega töölauaks muuta. tapeet. Kui proovite, märkate, et vormingut ei pruugita toetada.\nKonversioon tuleb meelde ja sellised programmid nagu XnConvert toetavad veebp-vormingut, nii et saate teisendada allalaaditud pildid muusse pildivormingusse. Selle jaoks on saadaval ka arvukalt veebimuundureid.\nSee on siiski vaid lahendus aeg-ajalt allalaadimiseks, kuid kui peate regulaarselt alla laadima pilte, mida pakutakse ainult WebP-vormingus, ei pruugi te seda marsruuti minna, kuna see lisab protsessi veel ühe tarbetu sammu.\nEsitan teile kaks võimalust, mille abil saate vältida veebipiltide salvestamist ja salvestada need hoopis png- või jpg-piltidena.\nKuidas mitte salvestada veebipilte?\n1. Chrome Salvesta png-na\nEsimene võimalus on Chrome'i laiendus Save Image As Png. See lisab brauseri paremklõpsu kontekstimenüüsse valiku, et salvestada kõik pildid, mille kohal hõljutate png-i, mitte selle vormingus, kuhu see pakutakse.\nKuigi ma ei oska täpselt öelda, mis kulisside taga toimub, märgib autor, et see teisendab pilti lennult. Pole mainitud kaugteenust, mida ta selle jaoks kasutab, mis tähendab, et pole tegelikult selge, kuidas teisendamist taustal käsitletakse.\n2. Kasutage brauserit, mis ei toeta webpi\nMitte kõik veebibrauserid ei toeta veebp-vormingut ja enamus veebiprofiile kasutavaid veebiteenuseid langeb sellise brauseri kasutamisel tagasi png- või jpg-piltide juurde.\nKõigi piltide allalaadimisvajaduste jaoks saate selle asemel käivitada Firefoxi või Internet Exploreri, nii et pildid salvestatakse automaatselt png- või JPG-piltidena.\nKui usaldate Chrome'i, proovige kasutatava brauseri võltsimise asemel laiendada kasutajaagendi vahetajat. Valige brauseri kasutajaagent, mis ei toeta webpi, ja peaksite saama sama png- või JPG-edastuse, mida need brauserid saavad.\nNüüd loe : miks on Google Play veebisait Chrome'is kiirem\nTakistage WhatsAppil aja "Viimati nähtud" värskendamist\nMParallel: mitme keermega toega partiiprotsessor\nGoogle Chrome'i sisusätted\nMalwarebytes Anti-Rootkit draiveri tõrkekoodi 20026 teade\nMicrosofti konto Androidi jaoks\nEsmalt vaadake Malwarebytes 4\nKuidas saada Wifi pärast installimist Linux Mintis tööle?\nKontrollige, kas Windows 10 on aktiveeritud\nMicrosoft annab välja veebimeediumilaiendused Windows 10 jaoks\nOlete saanud posti: lõin just AOL-posti konto\nInterneti-ühenduse kiiruse testid HTML5-ga


Sindelkatused levisid Eestisse Soomest 19. sajandi lõpul, kui Alexander Martin Luther koos Markel Makaroviga asutasid ettevõtte, mille edukamaiks müügiartikliks saidki just katusesindlid. Esialgu toodi sindleid Soomest, hiljem aga asuti Eestis ise saagima. Teise tähelepaneku kohaselt mäletatakse sindlite tegijatena 19. sajandi rändavaid juudi käsitöölisi, kes kogu töö tegid käsitsi liimeistri ja vastava soonehöövli abil. Seetõttu on mõnel pool nimetatud sindleid ka juudilaudadeks.\nKatusesindlid on okaspuupakust saetud 60 cm pikkused lauakesed, mille jämedamas servas on soon ja teisel pool punn. Katusel kinnituvad sindlid teineteise sisse ja moodustavad päris tugeva terviku. Katusesindleid valmistatakse okaspuupuidust, kuna see „liigub" katusel vähem kui näiteks haab. Sindlil on kindel kuju, mistõttu paistab sindlikatus nägusam kui laastukatus. Sindelkatust võib paigaldada kõigile katustele, mille kalle ületab 30 kraadi, eelkõige sobib puidust katusekate loomulikult vanadele, renoveeritud hoonetele, kus ehk varemgi on puidust katus olnud. Aga miks mitte ka täiesti uutele hoonetele − puit on ju eelkõige looduslik ja väga väärikas ehitusmaterjal.\nSindelkatust saab paigaldada kahel viisil: sindlid saab asetada räästa suhtes 90-kraadise nurga alla püsti või dekoratiivsem võimalus on asetada sindlid 30–40 kraadise nurga alla nn kalasaba mustrisse. Viimase paigaldusviisi eeliseks on see, et vihmavesi hakkab sellise katuse peal jooksma üle soone, kuna sindliread paigaldatakse kord paremalt vasakule ja siis vastupidi, alati nii, et soone pool jääks allapoole. Sindelkatuse soone osa peetakse materjali eeliseks, kuid teises vaates on see ka puuduseks, kuna just soonest ei kuiva materjal alati ära ja pikapeale võib sellest alguse saada mädanemisprotsess. Seetõttu tuleb kindlasti suurt tähelepanu pöörata katuse hooldamisele, näpunäiteid leiate hooldusjuhendist.\nHooldustöödest sõltub suurel määral katusekatte vastupidavus, hea peremees vaatab oma katuse vähemalt korra aastas üle, eemaldab lahtise prahi ja immutab katuse vastavalt vajadusele orienteeruvalt 5 aasta tagant. Erilist tähelepanu tuleks siinjuures pöörata neeludele jm keerulisematele kohtadele, kuhu kipub lumi ja vihmavesi pikemaks ajaks seisma jääma. Korrektse hooldamise korral ei ole puitkatustele probleemiks kesta ka 60−80 aastat. Tänapäevaste meetodite ja materjalide kasutamisel arvatakse siiski, et võimalik eluiga on 10 aastat kihi kohta, mis tagab vastupidavuse vähemalt 30 aastaks ja sõltub suuresti katuse asukohast, katuse kaldest, hooldusest ja loomulikult ka paigaldusest.\nKatusesindli immutamiseks kasutatakse peamiselt tõrvaõli ja tehnoloogiliselt saab sindleid immutada kas enne paigaldamist neid umbes 50% ulatuses läbi kastes või pärast paigaldamist ja lõplikku kuivamist sindlite välimist kihti üle võõbates. Muinsuskaitsealustel hoonetel kasutame lisaks katuste tõrvamist, kus katusekate kaetakse tulel või muul allikal soojendatud vedela tõrvaga.


Märts 2018 | BetClub\nAvaleht › Uudised › Märts 2018\nMärtsikuu on möödas ja aeg kokkuvõtte tegemiseks. Kõigepealt tahaks tänada kõiki meiega liitunud kasutajaid – meid on kokku juba ligemale 50! Täitsa kena number, aga grupp võiks kindlasti suurem olla. Seega kui teil on endal sõpru/tuttavaid, kes panustamisega tegelevad ja antud teema vastu võiksid huvi tunda, siis andke kindlasti info edasi. Mida rohkem meid siin on, seda uhkem.\nMärtsis saatsime teile 4 tippi, millest kõik osutusid võidukaks. Kokku 9.23 unitit profitit. Graafikus summaarselt +461.5 eurot (1 unit = 50 eurot). Kuna igaühe bankroll ja võimalused on erinevad, siis arvutage enda jaoks välja sobiv panuse summa ja riskiaste, millega otsustate kaasa mängida meie projektis.\nNädala teema alla lisame panuseid, mida me küll eraldi tipina välja ei saada, aga milles näeme siiski piisavalt väärtust. Proovime alati kirjutada juurde infot, miks see panus peaks hea olema. Oodatud on ka kõikide teie enda poolt tehtavad panused, mille üle saame vajadusel kõik koos arutada. Ärge kindlasti kartke sinna ise kirjutada, mida rohkem panuseid ja arutelu, seda parem. Eraldi notificationit meil hetkel antud teemas ei ole, seega soovitame sellel aegajalt pilk peal hoida.\nRõhutame veelkord, et kõiki Betclubi tippe saavad ainult saidile registreerunud kasutajad. Lisaks annab see võimaluse kõiki teemasid kommenteerida ja osaleda foorumis. Kui teil endal tekib küsimusi mis tahes panustamisega seotud valdkonnas, siis kindlasti küsige julgelt. Saate seda teha näiteks kommentaariumis või foorumis. Vastame teile alati. Kuna märtsis on kulunud palju aega lehekülje arendamise poolele, siis aprillis tuleb kindlasti rohkem tippe ja kindlasti alustame foorumis mõndade huvitavate teemadega. Lisaks hakkame kirjutama foorumis valitud mängudest eelvaateid.\nVeelkord suured tänud uutele liitujatele ja jätkame samas vaimus! Aprill algas ja asume tööle! Edu ja head mänguõnne kõigile!


Meie kodukord | Perearst Anne Kaldoja\nshare Esileht » Patsiendijuhised » Meie kodukord\nÜldine kodukord meie perearstikeskuses\nArsti vastuvõtule tuleb alati registreerida. Ka siis, kui Te arvate, et Teil on väga kiireloomuline probleem (kõrvapõletik, põiepõletik vms), oleks hea ette helistada. Meie õed leiavad Teile lähematel tundidel aja, nii et Teil ei tule haigena ooteruumis liiga kaua istuda.\nKa pereõe vastuvõtule tuleb registreerida, sest enne võtab õde vastu need patsiendid, kes on aja varem kirja pannud ja siis alles ootamatult kohalesaabuja. Erandiks on nii arsti kui õe vastuvõtule pääsemisel mõistagi eluohtlik seisund.\nPereõde võtab vajadusel vastu need haiged, kes arsti vastuvõtule ei mahu, aga vajavad siiski meditsiinilist otsust. Samuti teeb õde protseduure, vaktsineerimisi, väljastab tõendeid ja jälgib tervete imikute kasvu ja arengut. Ka krooniliste haigetega tegeleb kord aastas pereõde: kutsub nad vastuvõtule, et uurida, kas neil on muresid ja annab soovitusi haiguse käsitlemiseks ning toitumiseks, liikumiseks või muudeks tervislikeks eluviisideks.\nVajadusel teeme ka koduvisiite ja selle otsustab alati juhtumipõhiselt arst. Kui Teile tundub, et vajate arsti koju, kontakteeruge pereõega, kes nõustab Teid esmaselt ja annab info edasi arstile. Arst helistab vajadusel Teile asjaolude täpsustamiseks.\nKoduvisiidil on arsti vahendid väga vähesed, puudub võimalus analüüside tegemiseks ja uuringuteks. Seega ei saa ka tänapäevastele nõuetele vastavalt haigust diagnoosida. Seetõttu kutsume enamasti haige arsti vastuvõtule. Jäädavalt on möödas ajad, kui arst kutsuti koju, sest väike palavik ei võimaldanud tööle minna ja vajati töövõimetuslehte.\nTingimused, mil vajaduseltehakse koduvisiite:\nÄge, kõrge (39*) palavikuga väikelaps.\nLamaja krooniline haige patsient kodus või hooldekodus.\nKoduvisiite tehakse reeglina teenindatavas vallas(-des) vastavalt probleemi olemusele ja arsti võimalustele, võib teha ka mõne päeva pärast.\nPeab olema tagatud transpordivahendiga rahuldav juurdepääs patsiendini.\nPeab olema tagatud koduvisiiti tegeva meditsiinitöötaja ohutus: koerad kinni.\nPeab olema tagatud koduvisiiti tegeva meditsiinitöötaja pääs majja või korterisse ilma suurema viivituseta.\nTelefonikonsultatsioonideks on arstil igal tööpäeval telefonitund k. 8.00-9.00 lauatelefonil.\nSamal ajal võtab arst vastu ägedaid haigeid.\nKasutage ka võimalust konsulteerida pereõega. Erinevalt arstist saab õdedega konsulteerida telefoni teel kogu tööpäeva jooksul.\nSOOVITUSI ARSTI JUURDE TULEKUKS\nHaiguse vastu võitlemine on patsiendi ja arsti meeskonnatöö. Arsti kohus on siin kasutada oma professionaalseid oskusi, kuid hea tulemuse saavutamiseks saab ka patsient kaasa aidata. Selleks siin mõned soovitused.\nArsti juurde tulekuks registreerige end eelnevalt. Juhul, kui tulete ilma aega kinni panemata, peate arvestama võimaliku ooteajaga, mis võib kujuneda teile ebameeldivalt pikaks. Erandiks on siin ägedad seisundid, mille puhul arst leiab alati teie jaoks aja.\nArst peab tihti uurima patsienti sõna otseses mõttes pealaest jalatallani. Riietuge nii, et vajaduse korral oleks arstil kerge teid läbi vaadata: kuulata kopse, südant, katsuda kõhtu, vaadelda haiget kohta nahal vms. Kuulatlus läbi riiete või naha vaatlus läbi suka ei anna korrektseks diagnoosiks vajalikku informatsioooni.\nNahalööbe puhul näol ei ole soovitav kasutada arsti juurde tulles kosmeetikavahendeid, eelkõige jumestus-või peitekreemi. Kui lapsel on nahalööve, siis ärge määrige last enne vastuvõttu kokku briljantrohelisega. See raskendab arsti poolt täpse diagnoosi panekut ning ravi määramist. Samuti tuleks eemaldada küünelakk, kui tegemist on naha või küünte haigustega, sest mõne nahahaiguse korral tahab teie arst üle vaadata ka kõik küüned.\nArsti juurde tulles mõelge enne läbi, kuidas oma kaebusi esitate. Mida täpsemini te oma probleemi kirjeldate, seda täpsemini saab arst ka analüüsida teie kaebusi ja määrata ravi. Arst ei oota teilt teadusliku terminoloogia ja ladina keele kasutamist, rääkige lihtsalt ja arusaadavalt. Oluline on kirjeldada haiguse algust ja kulgu ning vaevusi.\nVastake arsti küsimustele oma parema äranägemise järgi. “Õigeid” ja “valesid” vastuseid siin ei ole. “Punkti” saab ka vastuste “ei oska öelda”, “ei ole tähele pannud” jms. eest.\nTihti on arsti juurde tulles patsiendil probleeme rohkem kui üks. Kuna vastuvõtu aeg on piiratud, kehtib üldiselt reegel: üks vastuvõtuaeg (Perearst Anne Kaldoja 20 min.) – üks probleem. Kui teate, et tahate arstiga rääkida mitmest teid vaevavast probleemist, registreerige endale järjest kaks aega. See tähendab tasulist teenust saavale patsiendile ka kahe visiidimaksu maksmist.\nSageli on õnnestunud ravi eelduseks patsiendi arusaam haiguse olemusest. Ärge häbenege küsida seda oma arstilt!\nTeie arst Anne.


NAGU ÜLESOO TALU: Lauri Vahtre võrdles eile hommikul puuetega inimeste kojas toimunud kohtumisel Eesti riiki Ülesoo taluga. “Kui tuua kõrvale võrdluseks Raja talu, siis ühes tehti tööd palju raskemalt ning saadi vähem tulu kui teises,” sõnas ta. Pildile jäid Helga ja Ülo Voltri, Argo Kirss, Lauri Vahtre ja Urmas Reinsalu.\n“See on küsimus, mis aitab ühel regioonil paremini hakkama saada,” märkis Laar. IRL-i esimees ütles, et algatatud seadusemuudatuse eelnõud ei olegi tarvis, selleks on vaja vaid majandusministri määruse muutmist. Laari kinnitusel on majandusminister valmis praeguse seisuga määrust muutma, kui tuleva aasta riigieelarvesse leitakse selleks vajalik 26–28 miljonit krooni.\n“Lahendamist vajavad mitmed praktilised küsimused, kuid kuna riigikogus näib antud küsimuses valitsevat konsensus, on IRL veendunud, et probleemid õnnestub lahendada,” lausus Mart Laar, tuues praktiliste küsimuste näiteks selle, kuidas oleks võimalik tuvastada laevapileti ostmisel ostja saare-päritolu.\n“Sõidukitega on see lihtne, sest arvesse läheksid need, mis on registreeritud Saare maakonnas,” sõnas ta. Kui Laari hinnangul on praeguse üleveo suur pluss olnud kiire laevale pealeminek, mis omakorda võimaldab alustel kiiresti liikuda, siis registritega, mis alati ei pruugi ka absoluutset tõde sisaldada, läheks asi keeruliseks.\nÜhe variandina kaalutakse ka seda, et parvlaevale tuleks edaspidi osta vaid sõidukipilet, inimesed saaksid üle väina sõita tasuta. Lisaks era- ja firmaautodele soovib majandusminister Juhan Parts, et soodsa üleveovõimaluse saaksid ka turismibussid. Lisaks Mart Laarile käisid eile saarlastega kohtumas Andres Herkel, Liisa Pakosta, Urmas Reinsalu, Peeter Tulviste, Lauri Vahtre ja Ken-Marti Vaher. Küsimusi, millega ettevõtjad ja kodanikud riigikogulasi kostitasid, oli seinast seina.\nLisatud: 05.11.2010 / 17:00\nKalletška ja pumbakad ei käesoleva artikliga seotud.\nLisatud: 05.11.2010 / 05:24\nLahendus väinaületusele on vaid üks-SILD, kuid sellest ei taha keegi rääkida. Silla olematutesse uurunguisse on tambitud hiigelsummasi, kuid tulemus on null. Küll segab sild kilude liikumist, küll kajakate lendu. Tegelik põhjus on selles, et kellelegi on praegune kanuumatk üle väina ülikasulik ja tarka nägu tehes, sillauuringute tegemine, on jälle kellelegi teisele mokkamööda. Kolmas osapool, rahvas, kellele selline asjade kulg kohe kuidagi ei istu, kuid niiditõmbajaid see ei huvita.\nLisatud: 05.11.2010 / 18:47\nIga kord tuleb mingilt ürituselt varem jalga lasta – sest, et viimane praam läheb. Kurb on ka, kui saarte (Hiiumaa ja Saare-Muhumaa) noored ei saa isegi oma noortekonverentse lõpuni nautida. Ikka jälle varem jooksu. Kusjuures teistele antakse hoiatus – saarlased ees!!!!!!!!! Nõmeeeeeeeeeeeeeeee\nLisatud: 05.11.2010 / 07:03\nHea oli, et esipopulist Laar leidis ka aega läbi tulla\nLisatud: 05.11.2010 / 07:16\nHuvitav, mida siis tohib. Kas IRL määrab saarlastele, mida tohib ja ei tohi mitte. Vanureid ei tasuks neil küll lollitada, sest nemad pole vanainimestele veel midagi head teinud. Isegi pension olla veel liiga kõrge.\nLisatud: 05.11.2010 / 07:49\nIRL tegi elektri vabaturuga juba ühe käki kokku, nüüd siis tahavad Leedo kaukast ka oma valimisteks nutsu nuruda, sedasi peab siis sellest sõnumist aru saama vä …\nLisatud: 05.11.2010 / 19:53\nTäielik okse!!! Kaua veel seda Leedot nuumatakse! Kui sadamate kaidel ootan praami peale saamist, siis tunnen sillast puudust. Arvan, et SILD oleks ainuke mõistlik otsus. Mina ilmselt ei saa nautida mõnusat meretuult sillalt. Kurb. Küll aga saavad poliitikud teemat nagu tulist tuhlist peos veeretada ja populistlikult jahuda. Edu neile!\nLisatud: 05.11.2010 / 07:56\nLaar on muidugi kõva sillaehitaja. Tema oskusi oli juba põllumajanduse põhjalaskmisel näha. Täpselt Savipätsiga ühesugused ajaloolased mõlemad. Muust ilmaelust ei jaga need tegelased mitte muffigi.\nLisatud: 05.11.2010 / 20:59\npani trükkalid ja postiljonid oma valimisvankri ette!Ette teada vastustega küsimused klantspaberil.\nLisatud: 05.11.2010 / 10:29\nPalun lugege ikka enne kommenteerimist artikkel läbi ka. Ja kui lugesite ja ikka sellist juttu ajate, siis võiks edaspidi vähem sõna võtta, jätaks endast veidi arukama mulje.\nLisatud: 05.11.2010 / 11:03\nKaks aastat on teemast juba räägitud. Miks siiani IRL kamp ei ole asja ära teinud, kui see söltub vaid Partsust?\nLisatud: 05.11.2010 / 11:20\nMull, mull, mull, mull, väiksed kalad, kus on meie silla talad.\nPole silda, pole teed, ikka loksuvad siin veed.\nEi meil silda ealgi tule, kuigi see on Partsu mure.\nKõik vaid õhumulle aavad, sammud Riigikokku seavad.\nKui on valimised läbi, siis kadunud on kõigil häbi.\nMilleks siis veel tunda häbi, saab neli aastat niigi läbi.\nLisatud: 05.11.2010 / 12:29\nIRLis suured sõnameistrid,tegusid ei tasu oodata.\nLisatud: 05.11.2010 / 12:37\n….Kõik vaid õhumulle aavad, sammud Riigikokku seavad….\nKuulge!Mitte kõik riigikogusse pürgijad ei ole sellised.Eilses lehes lubas valimisvõidu puhul Kuressaares kehtivat soojusenergia müügihinda vähendada keegi Kalle.Kas see jutt on siis mull?Ka Kalle arvates peavad praamid jääma sõitma ja mitte mõtlema sillaehituse peale.Olukord on tema jaoks ainult veidi skisone:ühelt poolt on ta leivaisa huvitatud kõrgematest üleveo hindadest,teisalt aga peab rahvale meeldimiseks ajama teist mulli,et hääli kokku saada.Lugedes eelmisi kommentaare on pilt selge.Juba annab IRL-i vastasjõud(NLKP/KGB,GRU,FSB jne) täie rauaga.\nLisatud: 05.11.2010 / 12:39\nKa käkard tulviste julges SAAREMAALE tulla. Ligiga paras paara. Pigem on tulviste ligi armetu koopia. Ütlen veel, sm.tulviste! Tegele oma psühholoogiaga. Võib-olla oskad seal KGB-likke võtteid ülekuulamisel arendada. Poliitikast hoia eemale nagu siga pühapäevasest päevast. Täielik tohman ehk diletant.\nLisatud: 05.11.2010 / 14:26\nArtikkel ise huvi ei paku, aga kommentaarid siin teevad küll päeva lõbusaks :D\nLisatud: 05.11.2010 / 14:56\nHuvitav, huvitav, kuhu Kalle miilitsaksolemise lugu siit haihtus?\nLisatud: 05.11.2010 / 14:59\nVeneajal tavatseti õelda, et akent maailma saab ajalehega sulgeda. Ega ometi meie lugupeetud leht selliseks aknasulgejaks osutu. Ega Kalle maailmavaadet saa rahva eest kommide kustutamisega teiseks muuta. Jäägem ikka erapooletuks leheks.\nLisatud: 06.11.2010 / 14:34\n“…Juba annab IRL-i\nvastasjõud(NLKP/KGB,GRU,FSB jne) täie rauaga….”\nMa ei oleks nii naiivne, et pidada 1994 aasta lepingute sõlmijat IRL-i puhtaks poisiks. Arvan, et et see punt on suures osas tasalülitajate punt: suure suuga ISAMAA eest, tegudega PIDUR peal. Mis isamaalane Saare Kaluri partorg ja Vabadussamba häbeneja Jaan Lember on?\nsots Maanis Krii\nLisatud: 08.11.2010 / 16:47\nEga jah, IRL ole enam see, mis oli ESRP või Isamaa. Kahjuks on IRL-i igasuguseid pehmaid ja karvaseid pugenud. Kuid veelgi hullem on lugu ju oravapartei ja kesikutega. Neis ju vanematest olijatest pea 100% vanad tulihingelised ja printsipiaalsed kommarid, endistest miilitsatest ja KGB-lastest rääkimata.\nLisatud: 08.11.2010 / 20:01\nnoh see päälkiri on ajast ja arust – tegelikult on ju valimisvanker just vedamas väinaületust aga tants sääl ümber – Luige, havi ja vähi – ehk valmilugu.


Artriidiga patsientide vastu - Reumaatilised haigused paranevad - Pharmako\nEnam kui 10 eurot aastas, artriidi all kannatav patsient peab maksma ja vastu võtma bioloogilisi ravimeid, sest reumatoidartriidiga patsientide ravikulud on väga kõrged. Soovituste lühikokkuvõte. Tänapäeval teostatakse sünovektoomia artroskoopia baasil ja operatsiooni nimetatakse kinniseks sünovektoomiaks. Pärilikkusfaktorid võivad suurendada haigestumisriski.\nHinnanguliselt kannatab rohkem kui artriidiga patsientide vastu patsienti anküloseeriva spondüliidi all ja rohkem kui artriidiga patsientide vastu eakat kannatavad osteoartriidi ja degeneratiivse spondülartropaatia all. Vastavad arvud on Euroopas, kus hinnanguliselt kannab rohkem kui patsienti mingit tüüpi artriiti, samas kui USAs on artriidi maksumus hinnanguliselt miljardit dollarit aastas.\nVäga oluline tegur luu- ja lihaskonna vaevuste ning eriti põletikuliste artropaatiate artriidiga patsientide vastu, psoriaatiline artriit, anküloseeriv spondüliit progresseerumisel on nende varane diagnoosimine ja ravi.\nSiin on terapeutiline "võimaluste aken" ja tundub, et õige diagnoosimine ja ravi varajases staadiumis aitab oluliselt kaasa hea arengule. Kuna sellised seisundid nagu reumatoidartriit ja anküloseeriv spondüliit põhjustavad tavaliselt järk-järgult liigese hävimist, skeleti luumurdu, aga ka impotentsust ja suurenenud suremust, on nende varajane avastamine väga oluline.\n28.09.2020 - Praegu on õige aeg vaktsineerida gripi vastu\nNende hulka kuuluvad tavalised probleemid, nagu seljavalu, emakakaela sündroom ja osteoartriit, samuti põletikuline artriit, nagu reumatoidartriit, anküloseeriv spondüliit, psoriaatiline artriit. Populaarsed Kategooriad.


Täna tähistatakse rahvusvahelist metsapäeva. Millised on Eesti riigimetsad aastal 2019? | RMK\nTäna tähistatakse rahvusvahelist metsapäeva. Millised on Eesti riigimetsad aastal 2019? 21.03\nAlates 2017. aasta sügisest on Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) metsamaa pindala miljonär. 2019. aasta alguseks oli RMK hallatava metsamaa pindala kasvanud 1 023 620 hektarini. Missugune on täna RMK hallatav riigimets?\nPeapuuliikide järgi jaguneb metsamaa pindala 90-99 reegli järgi. Männikud, kaasikud ja kuusikud moodustavad üle 90% riigimetsa pindalast. Lisades veel haavikud, sanglepikud ja hall-lepikud, saab kaetud enam kui 99% metsamaa pindalast. Järgnevad tammikud, saarikud ja teised harvem esinevad puistud.\nKüllaltki erinev on ka kolme peamise peapuuliigi vanuseline jagunemine. Männikutes on suures ülekaalus 60-100 aastased metsad. Nende metsade sünd langeb kokku esimese Eesti Vabariigi tõusu ja kasvanud raiemahu, suure sõja, küüditamiste ja inimtühjaks jäänud maade metsastumisega. 30-40 aastaste männikute väike pindala on tingitud tolleaegsest vähesest lageraie pindalast. Uus mets saab kasvama hakata seal, kus talle kasvuruum tekib või tekitatakse. Noore metsa väike pindala tekitab omakorda täiendava surve põdra poolt. Kui põdra söödabaasiks olevat noort metsa 30-40 aastat tagasi nappis, jäid põtrade poolt puutumata vähesed noorendikud. 30-40 aasta tagune vähene raie seab meid 60-70 aasta pärast uude kitsikusse, millega peame raiemahu kavandamisel arvestama juba mitukümmend aastat ette.\nRMK metsakorraldusosakonna juhataja


ETAg-HARNO ühine Ukraina TAI süsteemi toetav projekt lõppes tegevusi kokku võtva veebinariga « Terveilm\nETAg-HARNO ühine Ukraina TAI süsteemi toetav projekt lõppes tegevusi kokku võtva veebinariga\nArgo Soon, ETAg, Ülle Must, HARNO\n2018. aastal Välisministeeriumi arengukoostööprogrammi projekti „Horisondi taga – toetades Ukraina TAI süsteemi“ tegevustele pandi punkt pandeemia-olukorrale kohaselt veebiseminariga. Veebis kulges kogu projekti viimane aasta – algul arglikult, kuid pisitasa kohanedes kuni veebinaride tulvani välja. Projekti viimane veebinar pakkus võimaluse projekti tegevustesse kaasatud kõikidele osapooltele oma muljete ja arvamuse avaldamiseks. Veebinaril kõneldu heitis pilgu kõikidele projekti tegevustele ja andis nende õnnestumisele kokkuvõtva hinnangu.\nHeitkem nüüd üheskoos pilk sellele, mis ja kuidas läks.\nProjekti avalöök sai antud 2019. alguses, kui Kiievis toimus ühel-samal nädalal nii vastutustundliku teaduse ja innovatsiooni (responsible research and innovation, RRI) kui Euroopa Liidu teadus- ja arendustöö partnerluste alane koolitus. Ülle Must kaasas RRI koolitusele raskekahurväena professor Arto Mustajoki Helsingi Ülikoolist; Argo Soon aga kaasas riigi tasemel teabe ja teadmise Maarja Adojaani isikus Haridus- ja teadusministeeriumist. Mõlemad grupid olid kahekümnesed ning mõlemad koolitused said hea vastukaja, iseäranis külalisesinejad.\nRRI-temaatikat, mis on Euroopa Liidu teadusuuringutes kerkinud ühe keskse põhimõttena esiplaannile, käsitleti veel koolitusel Odessas 2019 oktoobris ning RRI-olukorra kaardistamiseks Ukrainas korraldati veebiküsitlus, mis päädis tulemusi kokkuvõtva veebiseminariga. Uuringu tulemusi tutvustatakse ka 27.-29. septembril toimuval ENIRO (European Network of Research Integrity Offices) kongressil – nagu tavaks, virtuaalselt.\nEuroopa Liidu TjaA raamprogrammi konsultandi (NCP – National Contact Point) kogemusi jagati mitmel viisil. Koos Ukraina kolleegidega korraldati infopäevad ja konsultatsioonid Lääne-Ukrainas – Ivan Franko nimelises Lvivi Ülikoolis, Ivan Pulyi nimelises Ternopili Tehnikaülikoolis, Vassil Stefanyki nimelises Eelkarpaatia Ülikoolis Ivano-Frankivskis, Vlokh’i Füüsikalise Optika instituudis Lvivis ning Uzhhorodi Riiklikus Ülikoolis.\nNCP-de argipäeva kogemuste vahetamiseks teostus Ukraina NCP-de üks visiit Eestisse ja Eesti NCP-de visiit Uzhhorodi. Sealne võõrustaja Tayisiya Symochko rõhutas tagasisidet andes, et just selline külg-külje kõrval argitöö tegemine annab parima kogemuse. Visiidi vältel toimus toimus 12 ühiskonsultatsiooni potentsiaalsetele granditaotlejatele. Nii konsulteeritavad kui infopäeval osalejaid olid väga erineva taustaga, st huvilisi oli nii teadusasutuste kui ka ettevõtjate seast. Koostöös Eesti ja Ukraina ekspertidega analüüsiti ning püüti leida sobiv programm või H2020 taotlusvoor. Tutvustatud ideed olid väga erinevatest valdkondadest, nt meditsiin, keskkond, sotsiaalvaldkond jne.\nProjekti lõpuosa jäi varjutama COVID-19 pandeemia, mis suunas tegevused eranditult veebi-keskkonda. Nii tuli loobuda Brüsseli-visiidist ja osadest plaanitud visiitidest. Kuid samas pakkus veebikeskkond võimalusi kaasata tegevustesse rohkemgi huvilisi ning ETAgi korraldatud kõigi ingliskeelsete veebinaride (algselt mõeldud vaid Eestis töötavate välisteadlastele) Ukraina kolleegidele pakkus täiendavaid võimalusi EL raamprogrammi alase teabe vahetamiseks. Oktoobrist 2020 märtsini 2021 toimus veebinar pea igal nädalal.\nNii tuli Euroopa Komisjoni asutuste külastused Brüsselis asendad veebiseminaridega. Kuid siiski heiastas üks Ukraina-poolne Horisont 2020 programmikomitee liige Nana Voitenko (Ukraina Teaduste Akadeemia), et Eesti koleegidelt veebinaridel saadud näpunäited ning jagatud kogemused on hindamatu pagas Ukraina kolleegidele EL uues raamprogrammis Euroopa Horisont.\nVeebitööriistade tundma õppimine aitas ka projekti juhtimist tõhustada. Tüütute e-kirjade ja kallivõitu telefonikõnede asemel said iga-nädalased Zoomi koosolekud normiks ja edaspidi (uutes projektides) see ilmselt nii jääbki.


Uute failinimelaiendite ja Office'i XML-vormingute tutvustus - Office‘i tugi\nRakenduskoht: Excel 2007, Word 2007, PowerPoint 2007, Office 2007,\nNB! : Teie Microsoft Office‘it tuleb värskendada mõne järgmises loendis oleva hoolduspaketiga. Kui olete installinud oma Office‘i versioonile vastava hoolduspaketi, laadige muundur alla.\nMärkus. : Võimalik, et peate oma failid salvestama kahendfailivormingus, mida kasutati Office‘i varasemates versioonides. Näiteks töötate mõne dokumendi kallal koos isikuga, kes kasutab Office‘i varasemat versiooni. Seetõttu lubab Office 2007 endiselt salvestada faile varasemates versioonides.