Larson Electronics - kaugjuhtimispuldid\n10i tulvavalgusti - (3) 60W LED-valgustid ja (2) 65W kaugjuhtimispuldid - elektriline vints\n10i tulvavalgusti - (3) 60W LED-valgustid ja (2) 65W kaugjuhtimispuldi tulvavalgustid - ei vintsi\n12i tulvavalgusti - (3) 60W LED-valgustid ja (2) 65W kaugjuhtimispuldid - elektriline vints\n12i tulvavalgusti - (3) 60W LED-valgustid ja (2) 65W kaugjuhtimispuldi tulvavalgustid - ei vintsi\n12i tulvavalgusti - (3) 60W LED-valgustid ja (2) 65W kaugjuhtimispuldid - manuaalne vints\n20494 Golight kaugjuhtimispuldi LED-valgustid - traadiga ja traadita - 12V - 900 'valguskiir\n20494-M magnetvälja kaugjuhtimispuldi LED-valgustid - traadiga ja traadita - 12V - 900 'valguskiir\n20514-M Golight juhtmevaba kaugjuhtimispult, LED-valgusallikas - 900 'tala - must - 200lb. Magnet\n20574 Golight Dual juhtmevaba kaugjuhtimispult, LED-valgusallikas - 900i tala - must - Permi alus - 2500 Lumen\n24 Volt nähtav / infrapunane LED kaugjuhtimispuldi valgusti - magnetiline Mount - Dash Remote\n24 Volt nähtav / infrapunane LED kaugjuhtimispuldi valgus - alaline kinnitus - kriips-kaugjuhtimispult\nLarson Electronics'i kaugjuhtimispuldid võimaldavad operaatoritel nautida valgustusseadmete lihtsat ja lihtsat juhtimist, ilma et kunagi oleks vaja seadet ise kohandada. Kaugjuhtimispuldi valgustid lisavad mugavuse ja mitmekülgsuse kihi, mida mitte-kaugjuhtimispuldiga tuled puuduvad. Kaugjuhtimispuldi kaugjuhtimispuldil saab juhtida mitmeid funktsioone. Need funktsioonid varieeruvad konkreetsete mudelite vahel ja võivad hõlmata intensiivsuse suurendamist ja vähendamist, kiiruse reguleerimist 30 ° valgusvihust 6 ° kohapealt, püsivalt, strobi, pöörlemist ja SOS funktsionaalsust. Lisaks nendele paljudele funktsioonidele, suunatakse ka Larson Electronics'i kaugjuhtimispuldid nelja nupu abil. Kui kaugjuhtimispuldi nuppu vajutatakse, jätkab valgus soovitud suunas liikumist. Nupu vabastamine peatab valgust ja hoiab selle soovitud suunas. Larson Electronics'i pakutavad kaugjuhtimispuldid on ehitatud vastupidava ja tugeva kasutusega. Korrosioonikindlast alumiiniumist ja kõrgekvaliteedilisest termoplastist valmistatud ilmastikukindlad korpused moodustavad koos ilmastikukindla, UV-kiirguse, kuumuskindla, löögikindla ja võimekate keskkondade ja elementide vastupidavuse. Kaugjuhtimispuldid on ideaalsed jahipidamiseks, turvalisuseks, paadisõiduks, õiguskaitseks ja muudeks rakendusteks, kus on vaja või on vaja püsivat ja eredat valgusallikat. Larson Electronics pakub mitmesuguseid kaugjuhtimispuldi valgustid, et katta laia valgustuse vajadused ja nõuded. Paigaldus- ja tugivahendid on samuti erinevad, et pakkuda lahendust igale valgustusolukorrale, mis nõuab käepärase kaugjuhtimispuldi juhtimise mugavust. Larson Electronics'i kaugjuhtimispuldid on saadaval ka mitmesugustes pirnitüüpides ja valgustuse konfiguratsioonides. Unikaalse mugavuse, mitmekülgsuse ja valgustusvõimsuse kombinatsiooniga on Larson Electronics'i kaugjuhtimispuldid lahenduseks paljudele erinevatele valgustustöödele ja rakendustele.\nEsimese vastaja valgustusseadmed (10 / 18 / 2010)\nHädaolukorrad, nagu liiklusõnnetused, kuritegevus, loodusõnnetused ja muud vahejuhtumid, võivad tekkida igal ajal päeval või öösel. Enamik hädaolukorras töötavatest töötajatest on sagedamini kutsutud reageerima olukordadele, mis tekitavad erilisi väljakutseid madala valguse taseme tõttu.


Lavaline meduus, kelle väljakutse on Sipsik\nAreen 7. jaanuar 2011\nOoperilaulja Maria Kallaste on nõus tegema kõike, mis lavalisele tulemusele kasuks tuleb.\n“Lapsena tundsin end teatris kohtlaselt,” ütleb Maria, kes veetis aega Vanemuise lavaalustes katakombides, grimmitoas ja maalisaalis, segas rekvisiitoreid ja butafoore. Maria ema Viviane Kallaste on tuntud laulja ja pedagoog ning isa Aivar Kallaste balletitantsija ning see oli põhjus, miks Maria oli sunnitud teatris rohkem aega veetma, kui etendused, kus ta osales (“Aabitsakukk”, “Carmen”, “Hulkur Rasmus”, kõik Vanemuises), oleksid nõudnud. “Lõpuks eskaleerus vimm ja armukadedus teatri vastu, sest süüdistasin seda oma vanemate aja ja tähelepanu äravõtmises.”\n17aastasena tuli Mariale suure üllatusena, et tal on hääl. Ta kandideeris Miina Härma gümnaasiumi segakoori. Pärast seda Elleri-kooli lauluosakonda ja siis tuli juba Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koos Jaakko Ryhäneni lauluklassiga.\n“Mulle meeldib ooper, aga mitte ainult ega kõige rohkem.” Meeldib laval laulda, aga ka rääkida, mikrofoniga ja ilma, tantsida, kukerpallitada, mahutada end kohvrisse, ronida redelist üles-alla, kanda kiilast pead ja tortsoenguid, sõdurisaapaid ja Saagimi kontsi. Ta tahab teha – ja on nõus tegema – kõike, mis lavastuslikule tulemusele kasuks tuleb. “Pluss mind huvitab, kui paljuks ma ikkagi võimeline olen ning millal on mingi manöövri soorituseks vajalik vaid harjutamine ning millal tuleb öelda “ei, seda ma teha ei saa”.”\nMaria viimased suuremad rollid (Cherubino Mozarti “Figaro pulmas”, Avalik Arvamus Offenbachi “Orpheuses põrgus” ning Elsa Schraeder “Helisevas muusikas”) on pälvinud kriitikutelt ja publikult rohkesti häid sõnu. “Kindlasti ei taha ma aga koguda endale kümmet “kohvriaariat” või rolli, millega piirduda ja mõnekümne aastaga pension mööda maailma välja teenida. Mind huvitab lai repertuaar, selle otsimine, harjutamine, esitamine ja töö võimalikult erinevate rollide kallal.”\n“Žanrieelistused mul tegelikult üldse puuduvad. Eelistan žanripiiride ületamist – hägune mõiste, mis ei allu verbaliseerimisele. Ja ei tohikski.”\n“Milline roll oleks sulle väljakutse?”\nMaria mõtleb hetke: “Sipsik. Mul ei ole õrna aimugi, mis eristab mind Sipsikust. Oleks põnev otsida, mis just Sipsikule on karakteerne. Sentimentaalne põhjus on see, et väiksena oli mul käsitsi tehtud Sipsik ja see käis kaisus. Ta on minu mälus elutu karakter kaisust. Mul on temaga rohkem pistmist kui näiteks Carmeniga, keda ma sellegipoolest vägagi tahaksin kehastada.”\nMaria Kallaste (27)\n■ Amet: ooperilaulja (metsosopran).\n■ Senine tipptegu: esimeste suuremate rollidega kriitikutelt palju kiidusõnu.\n■ 2011 eesmärk: erinevad ja põnevad uued osatäitmised.


Õpetajate Leht 25. jaanuaril : Õpetajate Leht\nÕpetajate Leht 25. jaanuaril\n23. jaan. 2019 - Kommenteeri artiklit\nPeaasi et mõtleb\nÕpetajate Lehes ilmus ülevaade Eesti haridusteadlaste publikatsioonidest, kus jõuti järeldusele, et Eesti haridusteadlane peab avaldama oma kõrgel tasemel teadustöö pigem eesti keeles. Ülevaatesse on sisse kirjutatud suur viga. Seal on eristamatult ühes pajas käsitletud nelja täiesti erinevat asja: konkurentsivõimelist teadust, konkurentsivõimetut teadust, teaduse rakendusi praktikas ning enese ja teaduse populariseerimist. Head kolleegid-haridusteadlased, neil asjadel tuleb teha vahet, kirjutab Jyväskylä ülikooli järeldoktor Anna-Liisa Jõgi.\nMilline on võõrkeelseim võõrkeel?\nEestis paistab olevat alanud konkurss võõrkeelseima võõrkeele auhinnale, kus inglise keel on juba ette määratud kaotajaks. Aina sagedamini on kuulda arvamust, et inglise keel ei olegi tavaline võõrkeel, sest selle õpe erineb teiste võõrkeelte omast, kirjutab Tallinna ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õppejuht Tuuli Oder.\nKeel avalikus ruumis kui võõrkeeletunni materjal\nLisaks loodus- ja linnamaastikele ümbritsevad meid igapäevategemistes ka keelemaastikud, mida on erialakirjanduses hakatud nimetama linguistic landscape. Tekstid, muusika, teadaanded, pildid ja sümbolid peavad meid lõbustama, informeerima, mõjutama ja meie käitumist reguleerima. Ehkki keeleseadus reguleerib keelekasutust avalikus ruumis ning näeb ette, et kogu teave oleks eestikeelne ning võõrkeeltes esitatud tekstidel on tõlge, on elu mitmekesisem kui seadus. Ingliskeelsetel lauludel kohvikus ei ole tõlget, netimaailm, grafiti(kunst) ja mitmesugused mitteametlikud tekstid ja kleebised kujundavad ruumi omal moel.\nNii võõr- kui ka emakeeletunnis peab lastel olema põnev\nKuuldused sellest, et noored ei taha enam inglise keele õpetajaks õppida, ei pea paika, kinnitasid Tanel Lepsoo juhtimisel toimunud vestlusringis Tartu ülikooli inglise keele õpetajate koolitaja Ülle Türk, võõrkeeleõpetaja magistrikava programmijuht Anu Treikelder ja anglistika professor Raili Marling. TÜ maailma keelte ja kultuuride kolledžis toimunud arutelul räägitigi inglise keele õpetamisest ja võõrkeelte hetkeseisust üldisemalt. Üliõpilastest sai sõna õpetajakoolituse esimese aasta tudeng Kristina Männik.\n1960. aastatel toimus võõrkeeleõppes radikaalne pööre – grammatika jäeti tagaplaanile ja keelt hakati õppima suheldes. Eestisse jõudis see pööre alles pärast 1990. aastaid ja päriselt pole suurt mahajäämust tasa tehtud tänaseni.\nKäesoleval õppeaastal saab Eestis soome keelt õppida 42 üldhariduskoolis ja õpilasi on kokku 1318. Soome keele õpe on muutunud taas populaarsemaks, kui arvestada õpilaste arvu kasvu. Kui võrrelda huvi soome ja saksa keele õppimise vastu, on soome keele positsioon hea. Pilt paistab kena, kuid tegelikult on kogunenud murepilved. Kutsume üles muredele lahendusi otsima.\nElasin rolli sisse ja pean korda tänaval, kinos ja teatriski\nÕppeaasta alguses astus Tallinna prantsuse lütseumi pere ette uus noor direktor Peter Pedak, kes on varem olnud ametikohtadel välisministeeriumis ja ka diplomaatilisel tööl. „Kui muidu võib maailm tunduda natuke lootusetu, siis koolist ei kao kunagi lootus, et tuleb parem maailm ja paremad inimesed,“ ütleb Pedak ja leiab, et muutunud pole lapsed, vaid hoopis vanemad ja õpetajad.\nEesti keel – väega keel\nMiks ma olen eesti keele üle eriti uhke? Meil on ütlused „Jätku leiba“ ja „Jõudu tööle!“. Teistes keeltes neid ei ole. Aga milline vägi neis sõnapaarides peitub! On täiesti arusaamatu, kuidas teised keeled ilma nendeta hakkama saavad, kirjutab Contra eesti keele aastale pühendatud artiklisarja avaloos.\nMiks on lasteaiaõpetajaid raske leida?\nLasteaedades on erialase ettevalmistusega õpetajatest jätkuvalt puudus. Kuigi õppida soovijaid on palju ja konkurss lasteaiaõpetaja erialale ülikoolides üks suuremaid, on õppekohtade arvu viimastel aastatel märkimisväärselt vähendatud. Nimelt toob OSKA tööjõu prognoos välja, et vajadus lasteaiaõpetajate töökohtade järele ei kasva, vaid veidi isegi väheneb.\nPärnu gümnasistid väitlesid inspiratsioonipäeval õpetajate elukutse väärtuste ja pahupoole üle. Tõuke linnavalitsuse eestvedamisel korraldatud päevaks andis linnavalitsuse tellitud uuring õpilaste hoiakust õpetajakutse suhtes.


Sisustage oma kodukontor meie arvutilauaga, et optimeerida kodus töötamisele kuluvat aega. Hoia oma asjad kenasti korras sahtlitega arvutilaua abil. See aitab teil salvestada olulisi dokumente ja kontoriga seotud tarvikuid, et teie tööruum püsiks korrastatuna ja segaduseta. Spetsiaalsed sahtlitega kontorilauad, mis on mõeldud juhtmete ja tehnoloogiliste komponentide mahutamiseks, sobivad ideaalselt töökohtadesse, kus on vaja kasutada sülearvutit või lauaarvutit. Loomulikult soovitame meie valiku kirjutuslaudu, mis on loodud vastama meie klientide nõudmistele.\nTöölaud ERGO 1-mootoriga 160x80cm, hikko\nArvutilaud Bern, valge\n333.00 € 293.04 €\n612.00 € 538.56 €\n284.00 € 249.92 €


Erinevus ballaadi ja soneti vahel\nBallaad vs Sonnet\nLuuletused on vormiline kirjanduslik kunst, milles sõnu kasutatakse esteetiliselt tähenduse esitamiseks või kajastamiseks või lihtsalt lugu inimlikest kogemustest. Kaks kõige populaarsemat tüüpi luuletust on ballaad ja sonett, mis mõlemad räägivad lugu ja säilitavad konkreetseid riimiskeeme.\nBallaadi võib pidada olemuselt narratiiviks, selle taga on iseseisev lugu, mis on sageli lühike ja rikas pigem kujutiste kui kirjelduse poolest. See võib rääkida romantikast, komöödiast, tragöödiast ja isegi ajaloost. Sageli muusikaks seatud muusikaga on paljud ballaadid andnud muusikasse olulise panuse alates 18. sajandist. Sajandite algusest peale olid ballaadide interpreedid ja heliloojad laululoojad ja viisakad muusikud. Seega meeldib ballaadile rütmiline olemus, nagu muusika selle paljasvormis, väga südamesse. Seejärel tunti neid rahva nime all lüüriliste ballaadidena. Läbi aastate on mõiste tähendus aeglaselt arenenud, nagu armastuslaul.\nSonett seevastu on iseenesest palju lüürilisem. Tegelikult on see oma nime saanud itaalia sõna „sonetto” järgi, mis tähendab lüüriliste keerukuste õigustamiseks „vähe laulu” või „vähe heli”. Selle varajast vormi kirjeldati neljateistkümne rea luuletusena, mis oli ahendatud riimiskeemiga. See omadus annab sellele laulva kvaliteedi, isegi kui sõnu lihtsalt loetakse.\nVormi osas on ballaad vähem sonetiga keeruline. Selle standardvormiks on ümarahelaline heptamber (tehniliselt kirjeldatud kui seitset pingeste ja rõhuliste silpide komplekti rea kohta) 4 komplektina, kusjuures 2. ja 4. rida on riimi all. Lõpuks kaldus see vormi osas paljudesse alaklassidesse. Näitena võib tuua itaalia balata, mis on omapärane tänu klassikalisele ballaadse quatraini 4-3-4-3 peksmisele. Eeldatakse, et soneti struktuur on rangem, kuna see peaks eeldatavalt andma lüürilise efekti ka paljas vormis. Iroonilisel kombel arenesid väidetavalt ranged konventsioonid mitmeks alamtüübiks isegi soneti esimestel aastatel. Neist kõige silmatorkavamad on: 1) itaalia või Petrarchani soneet, standardse mustriga abba, abba, 2) oksitaani soneet, skeemiga abab, abab, cdcdcd, 3) Shakespearean'i (inglise keeles) sonett, säilitades ababi lõppriim, cdcd, efef, gg, 4) Spenseri sonaat koos ababi, bcbc, cdcd, ee mustri ja 5) Kaasaegse sonetiga, sageli 14 rea ja sonettriimiga, ehkki ilma tavalise soneti arvestita.\nLisaks on ballaadidel ja sonettidel ka funktsiooni osas mõned erinevused. Lisaks traditsioonilisele ballaadile, millel on üsna tõsine meeleolu, on seal ka laiad ballaadid, mille eesmärk oli teavitada ja meelelahutajaid tänapäevaseid sündmusi, ning kirjanduslik ballaad, mis oli sotsiaalse eliidi ja haritlaste kunstiline väljund. Ballaad on seotud ka ooperite ja muusikategudega. Täna määratleme ballaadi kui armastuslaulu selgroo ja just selle vormi kaudu liigutab ta jätkuvalt inimlikke emotsioone, nagu ta tegi oma algusaastatel. Teisest küljest leidis sonaat oma koht kohtutes ja näidendites, mis pärinevad keskajast. Enamasti kasutati seda kiindumuse demonstreerimiseks (tõepoolest "viisakusearmastuse" oluliseks elemendiks), ilmekaks kunstiliseks ja kirjanduslikuks osavuseks ning satiiriliseks seisukohaks romantilise armastuse, sotsiaalse suhtumise ja poliitika küsimustes. Loomulikult mängis sonett suurt rolli näidendites, neist populaarseim oli William Shakespeare'i “Romeo ja Julia”. Tänapäeval säilitab sonett neid funktsioone, kuid vähem kitsendatud vormides. Näeme seda Pablo Neruda, E. E. Cummingsi ja Robert Frosti teostes, kui nimetada vaid mõnda.\nBallaad on jutustav, soneet aga lüüriline. Ballaad on vähem keeruline kui soneet. Ballaadid olid seotud muusikaliste aktide ja ooperitega, samas kui sonettid olid seotud õukondade ja näidenditega.\nErinevus PAL Wii ja NTSC Wii vahelErinevus äri ja rahanduse vahelErinevus luteri ja baptisti vahelErinevus mäger ja ahm vahelErinevus Bazooka ja RPG vahel


Relvastuse saatmine Kiievile on praegu samavõrd mõttetu kui aasta tagasi.\n04:52 31. Mai 2020\n19:13 07.08.2017 (Uuendatud 19:31 07.08.2017) lühendatud link\nSee on petlik viis Kremlile tüli teha — rumal viga, mille eest tuleb kallist hinda maksta\nMichael Brendan Dougherty, Inosmi viitega USA väljaannele National Review\nKui USA poliitiline juhtkond enesevalitsust evib, loobub ta ilmselt meie riigi tirimisest Ukraina asjadesse. Seetõttu on sel (eelmisel – toim.) nädalal seadusandjate ja analüütikute huulilt kõlanud üleskutsed Ukraina relvastamiseks sisuliselt tunnismärgiks, et skandaalsed sõnumid Trumpi ja Venemaa sidemetest meie poliitilise klassi täiesti rivist välja löönud.\nRelvastuse saatmine Kiievile on praegu samavõrd mõttetu kui aasta tagasi. Vahest mäletate, millal see teema viimati esile kerkis. 2015. aastaks, kartes, et Lääne poolt toetatud riigipööre tõukab Ukraina Venemaa mõjusfäärist välja, oli Vladimir Putin läinud riskile, et säilitada Kremli ligipääsu Musta mere laevastikule, ja annekteerinud Krimmi. Vastupidi levinud arvamusele ei olnud sugugi tegemist Kremli omapoolse jõudemonstratsiooniga, vaid äärmusliku abinõuga. Tõepoolest ju tugev Venemaa oleks võinud Kiievit kontrolli all hoida ja säilitada väljapääsu Mustale merele ilma relvajõudude abita. Tegelikult kasutas Putin 2010. aastal Ukrainas oma isiklikku populaarsust ning Venemaa diplomaatilist võimsust, et abistada enda poolt eelistatud kandidaati — ülimal määral korrumpeerunud Viktor Janukovitšit — presidendivalimistel võitu võtma.\nUkraina on sügavalt killustunud riik. Viimased presidendivalimised tõid ilmsiks tõsise vastuolu ühelt poolt põllumajandusliku, ukrainakeelse lõuna ja teisest küljest ida vahel. Riigina ei ole tal samuti eriti millegagi kiidelda. Üksteise järel väljavahetuvad valitsused on Kiievis osutunud ebatõhusaiks ja/või lootusetult korrumpeerunuiks. Isegi Lääne poolt toetatud Viktor Juštšenko sattus – paistab, et seadusevastaselt – Ukraina kohtu küünte vahele. Stabiilseks ei saa Ukraina demokraatiat küll kuidagi nimetada.\nSamas leiavad ka paljud venelased, et selle riigi lugu on tihedalt seotud nende oma ajalooga. Kommunismivastane dissident Aleksandr Solženitsõn on Venemaa suhtumise Ukrainasse osaliselt kokku võtnud, kirjutades 1990. aastal: "See kõik on ammuilma väljamõeldud vale, et vaat et juba IX sajandist peale eksisteeris eriline ukraina rahvas erilise mittevene keelega."\nPoola loovutas Kiievi Peeter I-le 1690. aastatel. Oleks liiast rääkida sellest, et Venemaa ja Ukraina omavahelised suhted ei ole oma pikaajalisuses võrreldavad sellega, millele pretendeerivad Ameerika Ühendriigid. Ikka ja jälle kerkib esile küsimus Ukraina liikmesusest NATO-s, kuid kaitsta Ukrainat, kellel on samas üsna vähe suutlikkust alliansile kasulik olla, saab olema palju keerulisem kui teiste riikide puhul, seda osaliselt seetõttu, et tema valitsus on sedavõrd palju Vene riigile võlgu.\nSeda küll, Putini valitsus õhutab jätkuvalt venemeelseid rahutusi ja separatismi Donetski oblastis. Kuid Ukrainale tankitõrjerelvastuse tarnimine sisuliselt Moskva agressiooni ei ohjelda. Venemaa tähendab hiiglaslike maavägedega riiki, kelle arsenalis on üle 20 000 tanki. Julmade tšetšeeni sõdade viimase kahe aastakümnega on Vene riik ja Venemaa ühiskond juba tõestanud oma valmidust lahingus sõdureid kaotada. Venemaal on Ukraina mõjutamiseks hulganisti majanduslikke hoobi, neid, millele Lääs ei suuda vastu panna midagi peale nüüdsel ajal mõeldamatute poliitilise tahte kohustuste ja sularaha. Kiievile relvastuse saatmine on ainult vesi Putini veskile, kinnitades lääne sekkumist, ja see retoorika on tõestanud oma erakordset tõhusust terve suure auditooriumi silmis: venekeelsed ukrainlased näevad USA-s kaasosalist 2015. aasta demokraatlike tulemuste lörriminekus, olgu pealegi, et nende tulemuste kaitsmine selles seisnebki, et pettusega on neid kujutatud ausate ja õiglastena.\nLõppude lõpuks asub Ukraina Ameerika Ühendriikide ja Lääne-Euroopa huvide äärealal, olgugi et tänagi meeldib neile kõigile nii kangesti Venemaad ärritada. Ukrainale relvastuse saatmine või talle omamoodi NATO-liikmesuse pakkumine võib-olla ärritabki Venemaad, kuid see loob ka USA jaoks uue ülalpeetava. Ja võib lükata Ukraina rahvuslasi teatud rumalustele, nagu seda on olnud provikatsioonilised sammud Mihhail Saakašvililt, kes 2007. aastal seadis ohtu Gruusia eeldades, et võib loota Lääne toetusele.\nVenemaad karistada – see on täna meie liidritele selgeks prioriteediks. Aga Ukraina relvastamine tähendaks pingete eskaleerumist nimelt seal, kus USA osalus suudab kõige vähem kasu tuua ega pälvi usaldust. Leidub ka teisi, paremaid meetodeid Vladimir Putini piitsutamiseks. Need tasub relvastusse võtta.\nhävitaja, Petro Porošenko, Ukraina


Planeta Organica juuksepalsam pinguldav hamam igat tüüpi - Kliendi\nPlaneta Organica juuksepalsam pinguldav hamam igat tüüpi Arvustused\nÄrge unustage palsamit ja palsamit - nende päästmine. Eriti värvitud ja kuivadele juustele! Pärast juuste pleegitamise ja värvainete põletamist suutis ta hinnata looduslike pikkade juuste ilu ja asuda end taastama. Enne juuste värvimist polnud juuste kammimisega probleeme, kuid nüüd - kahjuks. Il...\nTere Kõigile!Niisiis, täna jagan oma muljeid sellest, kuidas kasutada palsamit, et juuksed Turkish Conditioner, Tugevdav palsam-hammam firmalt "Planeta Organica"Mul juuksed on paksud, rasked ja üldse nagu traat))))! Seejuures on nad ikka ja hover. Palsam mul on vaja, et eemaldada staatilist elekt...\nBikiinid. Olen protsessis, 5 protseduuri - tulemus on suurepärane!3 kuudIlu -, tervise - misc\nHuvitav kompositsioon "naissoost" ürtidega. Femofiti vaht on puhas, kuid ebamugav.umbes 2 kuudУхаживающая kosmeetika\nkõik mehed on oma silmaga! ( täis-foto aruande + 10 foto)3 kuudDekoratiivne kosmeetika\nMinu mustad näärmed, foto "enne", "pärast" ja protsessis. Samuti kulmude värvimise kogemusumbes 2 kuudDekoratiivne kosmeetika\nHea, püsiv ja väga odav ripsmetušš iga päev3 kuudDekoratiivne kosmeetika\nMinu lemmik умывалка! "EI ole!" rinnus ja kuivaks. "JAH!" hüdreeritud ja matt nahk. Vihje KUIDAS VALIDA HEA УМЫВАЛКУ, mis ei tee haiget (Saladus koosseisu; Foto Enne ja Pärast)3 kuudУхаживающая kosmeetika\nEi mahtunud. Valmistatud lapsest leopardi armetu nähtus :( (kompositsiooni analüüs)umbes 2 kuudKaup tervisele


Võrrelge ja broneeri Oresundbron pileteid Copenhagen ja Malmo -le koos AFerryga!\nAFerry saate võrrelda ja broneerida Oresundbron pileteid kiiresti ja lihtsalt. Oresundbron kasutab parvlaevateenuseid Eestis Rootsi ja Taani. Ettevõte on tuntud kõrgetasemelise teeninduse ja laevastiku kaasaegsete mugavate laevade. AFerry pakub alati suurepäraseid pakkumisi Oresundbron jaoks ja võimaldab teil võrrelda hindu, kellaajaid ja marsruute, et leida teile parima purjetamise võimalus. Kasuta AFerry, et kiiresti võrrelda Oresundbron marsruute ja sealt tagasi Copenhagen ja Malmo. Mõned Oresundbron marsruudid on võrreldavad teiste parvlaevateenuste ettevõtetega, mistõttu saate otsingutulemuste korral näha ka tulemusi Scandlines Helsingor Helsingborg, Scandlines ja Stena Line et aidata teil saada parimat pakkumist ja reisida teie plaanidele kõige sobivamal ajal.\nVt allpool viimaseid Oresundbron hinnad ja praamide kellaajad.\nTolliputkasse jõudmisel hoidke käepärast oma 8-kohaline viitenumber. Mehitatud radade jaoks esitage palun tolliametnikule oma 8-kohaline number, krediitkaardi radade jaoks kasutage palun klaviatuuri, et sisestada oma 8-kohaline viitenumber.\nCopenhagen kuni Malmo / Malmo kuni Copenhagen


Automaatkäigukastite Ja Veesõidukite 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nAutomaatkäigukasti ja käsikäigukasti (või standardhälve) ilmsed erinevused on nähtavad auto sees. Tutvuge allpool olevate inimestega, et teada saada, miks inimesed soovivad endiselt käsitsikandureid sõita. Töörežiim - Automaatne Automaatkäigukast on 5 või 6 käigukasti positsiooni, kuid enamik inimesi kasutab ainult 3: Park, Reverse ja Drive.\nAutomaatkäigukasti ja käsikäigukasti (või standardhälve) ilmsed erinevused on nähtavad auto sees. Tutvuge allpool olevate inimestega, et teada saada, miks inimesed soovivad endiselt käsitsikandureid sõita.\nTöörežiim - Automaatne\nAutomaatkäigukast on 5 või 6 käigukasti positsiooni, kuid enamik inimesi kasutab ainult 3: Park, Reverse ja Drive. L ja 1, 2 seaded viitavad madalamale käigule kui Drive. Kasutage neid järskude mägede ja libedate, jäistete teede langetamisel, et aeglustada oma auto tõhusamalt kui ainult piduritega. Võite pidurdada mõnda neist madalamatest käikuraduktest.\nTöörežiim - käsiraamat\nKäigukasti muutmiseks käsitsi / standardse edastamise korral peate haakima väikese pedaali kaugemale vasakpoolse nimega sidur. See vabastab käiku piisavalt pikk, et saaksite käigukasti soovitud asendisse liigutada. Autojuhid õpivad kiiresti liikumiseks ükshaaval puudutamata.\nManuaalse jõuülekande eelised\nManuaalse käigukasti eeliseks on väike pidurikulu, rongi pikaealisus ja parem kütusesääst. Uuringute aastat toetavad need väited, kui autot käsitseb kvalifitseeritud juht.\nSiiani saab automaatkäigukast turbolaaduritega varustatud diiselmootorite sujuvama ja kiirema käiguvahetuse teha kui käsikäigukastiga sarnasel mootoril.\nVideod Seotud Artiklid: Isemeisterdatud veesõidukite konkurss - Rõuge Veepidu ja Paadiralli.\nPõhiline » Autod » Automaatkäigukastite Ja Veesõidukite\nSeadmel on kolme tüüpi mahuteid, mida saab paigaldada RV hoidmispaaki. Esimene paagi tüüp võimaldab teil hoida värsket vett, jooma, dušši, teha roogasid või loputada oma tualettruumi. Teise tüüpi paak, mida nimetatakse "hall-veepaakiks", hoiab heitvesi kõigist kanalisatsioonidest, välja arvatud tualetid.\nTõrkeotsing A Locked Shift Lever


koordinaadid: 58° 23′ N, 21° 51′ E\nVilsandi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Küla territoorium hõlmab Vilsandi saart ja seda ümbritsevaid saari, millest suurimad on Käkimaa ja Noogimaa.\nOma panuse saare asustamisse on andnud ka hollandi laevnik Johann Doll, kelle laev 1703. aastal Vilsandi lähedal põhja läks ning kes pärast seda koos tütar Liisaga (surnud 28. märtsil 1763) saarele elama jäi. Hollandlane ristis saare Felslandiks, mis tähendab tõlkes kaljusaart. Perekonnanime Doll järgi nime saanud Tolli talu oligi algul ainuke 1,0925 ha (80 tiinu) suurune täismajapidamisega vabatalu kogu saarel. Mõisamaade ümberkorraldamisega tuli saarele aga rahvast juurde ning 1934. aasta rahvaloenduse järgi 32 majapidamise ja 169 elaniku peamiseks elatusallikaks oli merendus ja kalapüük.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vilsandi_küla&oldid=6010924"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:16, 14. detsember 2021.


Joosep Karlsoni spordiblogi: Mõnus kodune tunne\nMõnus kodune tunne\nLaagri viimase nädalal treenisime iga jumala päeva kas paksu lume sees või "mõnusalt" sulase raja peal, kus tekkis tunne, et lumi mis suusa all oli oli hoopis liivapaber. Sest viimased trennid oli keskmised kiirused trennis 11 - 12 km/h juures. Väga vastikult aeglane oli. Viimane nädal jooksis käest ära nii, et ei saanud õieti arugi. Üldiselt terve laager lendas nagu 3,2,1 ja läbi ta oligi. Kahjuks. Treeningtingimused olid Belmekenis väga väga head! Jõusaal, mida me 3 korda nädal kasutasime, ujula, kuhu ma ka ühe korra jõudsime ja see suusarada, kus me suurema osa oma ajast sõna otseses mõttes veetsime. :) Mis veel positiivne, tundub, et selg on väga tugevaks saanud vahepeal, sest viimasel nädalal ei olnud mingit probleemi 100 kg'ga tõmbe seeriaid teha, tunne oli võimas, proovisin ka 110 kg, see tuli lihtsalt, aga roheke ei proovinud, mis oli suur suur viga! Ega ainult selg see olnud, mis arenes, kogu keha on tugevamaks läinud ja üllataval kombel seda veel nii suurte aeroobsete koormuste ajal. Nüüd on ainult vaja jõud suveks säilitada ja oma tehnika vee peal veelgi rohkem korda saada ja tuld anda! Poisid või mehed, mul oli Teiega laagris väga vägev ja motiveerisite mind kõvasti, kahjuks küll mitte suusarajal, kuid jõusaalis kindlasti!\nTreeningkestvus : 65 tundi\nKilometraaž : 665,6 km\nSuusatamine : 611,1 km\nJooksmine : 45,6 km\nJõusaal : 14 h 56 min\nNo ja mis saab olla veelgi meeldivam, kui 29-tunnine autosõit Eestisse! Õnneks möödus see väga kiiresti ja kõik oli väga korras nagu Norras! Muret tekitas ainult söögi kogus, mis tee peal ära söödud sai, tekitas piinu hinges :P\nJa nüüd Eesits treenitud nädala juurde. Võtsime asja mõnuga! Kerge taastumine pärast laagrit ja eks keha vajab natukene harjumist ka mägedest alla tulekust. Tasapisi tegime trenni, käisime hommikul korra ka ujumas, hea vaheldus oli 3 nädalale. Muide kuna Pärnus on jääolud niivõrd head + lund on Pärnus sadanud parasjagu, saab jää peal kiiremaid kilomeetreid koguda. Selline keskmine kiirus 17 km tunnis oli täitsa tavaline :) Paar jõutrenni ja siis nädala lõpetasin Swedbanki suusasarja II etapiga! Ja teate saavutasin täitsa II koha U-20 vanuseklassis 10 km vabatehnika eraldistardis. Andreas jäi pjedestaalilt ainult 2,5 sekundiga välja, küll see oleks ilus olnud!!! Siiski võib kokkuvõtta, et päris meeldiv nädal oli!\nPärast esimest ringi olin veel 4 sekundiga liider\nTugevad käed ;)\nÜliSuper suusad määris Jõulu Suusaklubi treener Anu Taveter!\nPostitas Karrson at 19:15\nUnknown 1. veebruar 2014 23:38\nKõva mees! (:\nKarrson 2. veebruar 2014 09:26\nPrandan Sind ;) *Kõvad mehed* ;) :P


Parim ühekordselt kasutatavate plastkinnaste tootja ja tehas Aosheng\nAuto Paint Masking seeria\nEelteipitud maskeeriv kile\nPaberisõel / paberilehter\nVärvide segamise tass\nAuto ühekordne kaitsekate\nAuto plastist istmekate\nAuto plastikust roolikate\nAuto plastikust käsipiduri kate\nAuto plastikust käiguvahetuse kate\nEhituse / ehituse kaitsesari\nEelpinnatud maskeeriv kile\nKokkupandud maskeeriv kile\nPlasttoode koduseks kasutamiseks\nSpetsiaalse kujuga kottide seeria\nÜhekordne plastist põll\nÜhekordselt kasutatavaid plastkindaid kasutatakse teie käte kaitsmiseks reostuse eest. Ühekordselt kasutatavaid kindaid võiks toiduvalmistamisel laialdaselt kasutada, käsitsi toitu süües, puudutades midagi, mis määrduks teie kätt. Samuti on hea uudse koronaviiruse korral üksteisega suhelda.\n✦ Materjal: PE-plastmaterjal ja muuks kui meditsiiniliseks kasutamiseks.\n✦ Värv: läbipaistev\n✦ ühekordne toode, puhas, mugav ja ökonoomne.\n✦ See parandaks teie elukvaliteeti, säästaks tööjõudu / aega ja raha.\nÜhekordselt kasutatavaid plastkindaid kasutatakse teie käte kaitsmiseks reostuse eest. See on PE-plastmaterjal ja mitte meditsiiniline. Ühekordselt kasutatavaid kindaid võiks toiduvalmistamisel laialdaselt kasutada, käsitsi toitu süües, puudutades midagi, mis määrduks teie kätt. Samuti on hea uudse koronaviiruse korral üksteisega suhelda. Ühekordse tootena puhas, mugav ja ökonoomne.\nVeelgi enam, ühekordselt kasutatavaid plastkindaid võiks käte suuruseks mitmekordistada, nii et neid oleks lihtne kaasas kanda ja kasutada. Pakendikotile võiks trükkida kliendi logo. See parandaks teie elukvaliteeti, säästaks tööjõudu / aega ja raha. Qingdao Aosheng Plastic Co, Ltd on professionaalne tootmine, kellel on PE plastist maskeeriva kile tootmiseks rohkem kui 20 aastat kogemusi. Kui teil on probleeme, ärge kartke meile seda öelda. Loodan siiralt teiega koostööd teha.\nÜhekordselt kasutatavaid plastkindaid kasutatakse teie käte kaitsmiseks reostuse eest. See on PE-plastmaterjal ja mitte meditsiiniline.\nÜhekordselt kasutatavaid kindaid võiks toiduvalmistamisel laialdaselt kasutada, käsitsi toitu süües, puudutades midagi, mis määrduks teie kätt.\nSamuti on hea uudse koronaviiruse korral üksteisega suhelda. Ühekordse tootena puhas, mugav ja ökonoomne.\nVeelgi enam, ühekordselt kasutatavaid plastkindaid võiks käte suuruseks mitmekordistada, nii et neid oleks lihtne kaasas kanda ja kasutada.\nPakendikotile võiks trükkida kliendi logo. See parandaks teie elukvaliteeti, säästaks tööjõudu / aega ja raha.\nÜksikasjad: Ühekordsed plastkindad\n- PE materjal.\n- Õige suuruse tõttu näeb see välja korralik ja ilus.\n- Kotile võiks trükkida logo.\n- Kaitske enamiku lahustite ja saastumise eest.\n- Pärast eemaldamist pole jääke\n- mitmekordselt kokkupandud väikesteks.\n- Ühekordne toode, puhas ja mugav.\n- Lihtne kasutada.\n- Säästa tööjõudu, aega ja raha.\n100 tk / kott, 100 kotti / karp\nMärkus: toodet saab valmistada vastavalt kliendi erisoovile.\nEelmine: Ühekordne plastist põll\nJärgmine: Spetsiaalse kujuga kott\nTasuta konsultatsioon 0086-0532-83193018\nAadress Nr 1788, Jiao Zhou Wan West-Road, Huangdao piirkond, Qingdao linn, Shandongi provints, Hiina.


Eesti Akadeemiline Spordiliit: : Üritused\nEASL » Kalender » Üritused\nFOTOKONKURSS- Hetk tudengispordis\nEesti Akadeemiline Spordiliit kuulutab välja fotokonkursi "Hetk tudengispordis".\nIgal aastal toimub palju põnevaid üliõpilasspordi võistlusi nii Eestis kui välisriikides. Spordivõistlusi peetakse kõrgkoolides, toimuvad üle-eestilised ja rahvusvahelised üliõpilasspordi võistlused, mida paljud osalejad ja külastajad jäädvustavad oma fotoaparaatidega. Parimaid pilte on hea näidata ka teistele, et jagada emotsioone ning tuua vaatajateni Eesti- üliõpilassport. Võistlus toimub kogu selle aasta jooksul, kusjuures kokkuvõtteid tehakse juulis (pildid sündmustest jaanuar-juuni 2008) ja jaanuaris 2009 (pildid juuli-detsember 2008).\nFotode hindamisel võetakse eelkõige arvesse oskust tabada huvitavaid momente, detaile ja meeleolusid, mis võiksid iseloomustada üliõpilassporti.\n1. Konkursil võivad osaleda kõik huvilised.\n2. Iga osaleja võib esitada kuni 10 tööd poolaaasta kohta. Osaleja peab olema kõik fotod ise pildistanud.\n3. Konkursitööd peavad olema varustatud järgmiste andmetega:\nAutori ees- ja perekonnanimi ning kõrgkool\n•Autori e-posti aadress ja kontakttelefon\n4. Esitada võib nii värvilisi kui mustvalgeid fotosid, soovitav on esitada fotod nii paber- kui ka digikandjal. Kui fotosid ei ole võimalik digikandjal esitada, siis oodatud on ka ainult paberkandjal fotod. Esitada ei või fotomontaaže.\n•Pildid tuleb esitada JPG formaadis. CD või DVD plaadil saata postiga või tuua isiklikult aadressile Eesti Akadeemiline Spordiliit, Lai 24, Tartu, 51005. Palume märkida ümbrikule märgusõna "Fotokonkurss", ümbrikusse panna leht nõutud andmetega.\n•Fotosid võib digitaalselt tehniliselt korrigeerida (näiteks tumedus/heledus, värviküllasus jne), kuid ei tohi loominguliselt ümber kujundada (näiteks montaaž).\n•Ligikaudne formaat on 15 x 20 cm\n•Paberfotod tuleb saata postiga või tuua isiklikult aadressile Eesti Akadeemiline Spordiliit, Lai 24, Tartu, 51005. Palume märkida ümbrikule märgusõna "Fotokonkurss", ümbrikusse panna leht nõutud andmetega.\n7.Konkursil osalevad fotod, mis on EASLi jõudnud jõudnud hiljemalt 5. juuliks 2008 ja 5. jaanuariks 2009. a.\n8.Konkursil osalemine on tasuta\n9.Osaleja annab fotot või fotosid konkursile esitades korraldajale õiguse fotosid tasuta kasutada: avaldada veebis, trükistes, panna välja näitustel, kasutades autori nime. Korraldaja ei tagasta esitatud fotosid.\n10.Välja antakse auhinnad kolmele parimale fotograafile üldkokkuvõttes ja poolaastas. Lisaks hulgaliselt eripreemiaid.\n11.Töid hindab 5-liikmeline žürii, kes otsustab auhinnatavad fotod, juhindudes hindamisel konkursi reeglitest. Žürii tegevus protokollitakse. Žürii otsus on lõplik.\n12.Parematest piltidest komplekteeritakse näitus.\n13.Võitjad kuulutatakse EASL aastapäevaturniiril jaanauris 2009. Parimate tööde autorid ja tööd avalikustatakse EASL kodulehel ja aastaraamatus. Korraldaja võtab võitjatega ühendust.\n14.Fotode hindamisel arvestatakse:\n•teemakäsitlust ja vastavust konkursi ideestikule,\n•sündmuste huvitavat kajastamist,\n•foto terviklikku sõnumit.\n15.Töid ei hinnata, kui:\n•töö ei saabunud õigeaegselt,\n•töö ei vasta konkursitingimustele.\nInfo: Ants Veetõusme, EASL juhatuse esimees, 7333233; ants@easl.ee


Koolitused – Kofer\nKofer » Mis-me-teeme » Koolitused\nKoferi tütar-bränd, mis tegeleb koolitusteemadega, on TreningDoktor ehk KoolitusDoktor (inglise keeles TrainingDoctor).\nPakume Balkani jaoks mõeldud TreningDoktori visiidi teenust ja iga kliendi jaoks kohandatud erinevaid koolituskursusi.\nOleme ise aktiivsed tegutsejad, seega oskame ka teisi nõustada.\nNii üksiküritaja kui organisatsiooni jaoks on ellujäämisel olulisim küsimus eesmärgi asjakohasus ehk “Kas see, mida ma teen või teha kavatsen, on konteksti arvestades mõistlik moodus enda ja teiste aega sisustada?”\nTeisisõnu – objektiivne hetkeolukorra ja tulevikuvõimaluste analüüs on see, mida me Sinu heaks teha saame.\nVahetevahel on abiks juba see, kui saad oma Ideed kellegi peal testida – on see arusaadav, on sel jumet ka “väljaspool Sinu pead”?\nKui Sinu organisatsioon on väike ja iga hing rangelt arvel, siis võime Sinu projekti\nka juhtida, paberimajanduse ja raamatupidamise korras hoida ja õigel ajal aruanded kokku panna. Sõltuvalt sellest, kui hästi projekti valdkonnaga kursis oleme, saad meile jätta ka “sisutööd”. Meile teada-tuttavad valdkonnad on arengukavad, inimressursi juhtimine, koolitus ja koolituse korraldus, teeninduse korraldus, teenus-\nstandardid, protsesside disain ja protsessijuhtimine, jpms. Niisiis – kõik on võimalik.\n2011. aastal pakkusime projektijuhtimise teenust Eesti Lümfiteraapia Liidule. Aitasime Hasartmängumaksu Nõukogu toetusel osaleda rahvusvahelisel Lümfoloogiakongressil, viia läbi seminaride seeria rahvusvahelise ekspertteabe jagamiseks ning Liidu pika-ajalise arengukava esmaversiooni väljatöötamiseks.\n2012-2013: pakkusime Serbias koolituseksperdi teenust rahvusvahelisele konsultatsioonifirmale AAM Consulting (registreeritud Ungaris), Euroopa Liidu abiprojekti „IKT strateegia väljatöötamine Serbia Justiitssektorile“ raames.\n2013: nõustamis- ja projektijuhtimisteenused Arhitektuuribüroole TEMPT ja Padise Vallavalitsusele. Raamatupidamisteenused MTÜle Ratsuritäht, OÜ’le K30 ja ühele FIE’le.\n2016: algas serblaste kutsel Erasmus+ partnerlus NGO Utilisega (Marina Antic Belgradist), kandideerisime koolitusprojektiga, kahjuks rahastust ei saanud, kuid proovime veel.


valgeseelik: Alkoholiuimas naine on kerge saak?!\nPosted by valgeseelik at 5:37 AM\nkuule, see pole isegi naljakas enam...\nOi jumal küll. Omas kodus ikka peaks saama ennast hästi tunda, mitte et ongi kogu aeg üks näitemäng ja piin...\nOh, ja mis töö see selline on, et saab ära koju napsutama tulla?!\nEi ole tõesti naljakas, kui peab kodus ka teatrit tegema, et rahu saada.\nKulla inimesed, asi on naljast tõesti väga-väga kaugel...\nMuidugi on asi naljast kaugel, kui naine meest ei armasta.\nEi vaidle vastu. Sest mida rohkem minult seda nõutakse, seda vähem ma seda teha suudan.\nKuidagi ei mõista, mis puutub armastusse nõudmine või mittenõudmine? Mis kuradi tingimused kogu aeg, sa naine oled loll.\nEi vaidle ka selle vastu, et ma loll olen.:) Küllap olengi. :) Kõrvalseisjal on ilmselt paljusid asju raske mõista, vahel mul endalgi ;)\nTahaksid Sa äkki selgitada, kuidas Sina seda näed? Erinevad vaatenurgad on väga teretulnud.\nkle, kui mehe koju tulek on õnnetus ja sa eelistad sellele arvutis mingite teiste inimestega suhelda, siis mida paganat sa nutad, et sul on suhted sassis?!\nkas sa siis tahad selle inimesega koos olla või mitte?\ntee see endale selgeks ja lõpeta teise inimese närvidel mängimine ja manipuleerimine ning anna ta vabaks, kui ise teda ei taha.\nsee on alatu.\nausõna, nagu II B klass.\nlõpeta see blogis elu mängimine ükskord ära, vaata peeglisse ja hakka päriselt elama.\nsellise näitemänguga ei jõua sa kuhugi. petad ainult ennast ja teisi ja siis veel imestad, miks kõik halvasti on.\nSuhted on sassis ammuilma ja see pole just päris nii, et see oleks selle tõttu, et mina suhtlen arvutis teiste inimestega. Minu suhtlemine teistega on tagajärg.\nMa ei tea, kas olen alatu või mitte, kindlasti on asjad kõrvalt vaadatuna hoopis teistmoodi kui nende sees olla. Alati on hea olla väga kindlal ja printsipiaalsesl seisukohal - asjad on täpselt nii ja mitte kuidagi teisti. Elu ei ole paraku must-valge. Peaksin lõpetama blogis elu mängimise? Võib-olla tõesti. Tänan, et oled oma seisukoha avaldanud, anna andeks, et ma arvan natuke teistmoodi.


RAINER KATTEL: Majanduskasv ei too heaolu - Eesti Päevaleht\nRAINER KATTEL: Majanduskasv ei too heaolu\nTÖÖSTUSPOLIITIKA tekketa jääb rikas Eesti unistuseks\nEesti majandus kasvab väga võimsalt, ent heaolu kasvu ei too see suurele osale Eesti elanikest nii pea, sest sotsiaalmajanduslikud fundamentaalsed tendentsid on endiselt negatiivsed.\nVajame heaoluriiki ja radikaalseid uuendusi tööstus- ja innovatsioonipoliitikas.\nEesti viimase kvartali majanduse ja ekspordi kasvunumbrid on põhjustanud suure osa kohalike poliitikute ja analüütikute hulgas paraja eufooria. Ometigi on Eesti üks Euroopa “juhtivaid“ riike ebavõrdsuselt (ühiskonna jõukamate ja vaesemate vahe on ainult Inglismaal suurem), meie tootlikkus on vaevalt 50% Euroopa Liidu 25 liikmesriigi keskmisest ja kõrgtehnoloogia osa ekspordis kahaneb. Küsimus ei ole selles, miks siis majandus kasvab, vaid pigem: kui kaua veel?\nEesti eksport tuleb suuresti allhanketootmisest. Selles ei ole mitte midagi halba, probleem on pigem Eesti allhanketööstuse struktuuris: peamiselt on tegemist kitsastes valdkondades tegutsevate suhteliselt väikeste ettevõtetega, millel puudub sisuliselt igasugune koostöö teiste omasugustega, rääkimata haridusasutustest Eestis ja mujal.\nEttevõtete koostöö, eriti tootearenduses, on aga majandusarengu peamisi mootoreid. Ettevõtted õpivad üksteiselt nii koostöö kui ka konkurentsi kaudu. Eesti tööstuses aga peaaegu puudub tootearendus, sest väikeettevõtetele on see liiga riskantne tegevus ja samas neid riske koostöös ei jagata. Tegemist on surnud ringiga, mis teebki ainsaks alternatiiviks allhanke.\nOlulisim on aga Eesti tööstuse struktuuri tähendus avaliku sektori innovatsiooni- ja hariduspoliitikale. Eesti innovatsioonipoliitika on seni suunatud kõrgtehnoloogilise (ülikooli)teadmise turule toomisele. Et aga tavaettevõtted omavahel sisulist koostööd ei tee, siis ei liigu nende üksikute kõrgtehnoloogiaettevõtete teadmised Eesti teistesse ettevõtetesse edasi. Teisisõnu, riik arendab ettevõtlust ühe ettevõte haaval, mis meenutab kilplaste tegevust ja on kindlasti väga kallis lõbu. Samas puuduvad meetmed, mis võimaldaksid olemasolevatel ettevõtetel näiteks insenere palgata või osta sisse uut tehnoloogiat.\nEesti avalik sektor üritab luua kõrgtehnoloogilist ettevõtlust, aga olemasoleva majanduse\nstruktuur näitab, et sellisel moel toetame küll rahvusvahelist teadus- ja arendustegevust, kuid enda majandusele pole sellest peaaegu mitte mingit kasu. Ilma tööstus- ja innovatsioonipoliitikata, mis on radikaalselt suunatud olemasoleva tööstuse pidevale ajakohastamisele oskuste ja tehnoloogia alal, pole ükski riik rikkaks saanud.\nKasv kõigi heaks\nÜheski rikkas riigis pole kogu tööhõive kõrgepalgalises tööstuses. Vastupidi, teeninduse osa kasvab pidevalt ka arenenud riikides. See on tõsi, kuid vaid osa probleemist, mitte vastusest. Teeninduse töökohad on peaaegu alati suhteliselt madalapalgalised, sest innovatsioonist saadud eelised on kõigile turulolijatele kättesaadavad. Kassiirid on pea igas poes oskuste ja tehnoloogia poolest samal tasemel, nii Eestis kui ka USA-s. Üldist tootlikkuse ja seega ka reaalpalkade kasvu viib ikkagi alati ja kõikjal edasi tööstus – teadmiste ja oskuste põhjal saavutatud konkurentsieelis.\nSelleks, et korvata teeninduse osatähtsuse kasvu ja seega ka madalapalgalise töötajaskonna osa kasvu, ongi loodud heaoluriiklikud lahendused. Heaoluriik viib majanduse (tootlikkuse ja reaalpalga) kasvu sisuliselt kõigi ühiskonna liikmeteni, sotsiaalsete vms ideedega on siin tegelikult väga vähe ühist. Majanduslikus mõttes on heaoluriigil ainult üks eesmärk: luua võimalikult palju maksejõulisi kodanikke. Heaoluriik loob masstarbija, inimese, kes tarbib jõudsalt ka siis, kui ta on haige, töötu, pensionil või on saanud lapse. Ja eelkõige loob heaoluriik tarbijad, kes, tehes Norras ja Haitil samasugust tööd sama tootlikult (näiteks bussijuhid), saavad Norras kümneid kordi kõrgemat palka.\nLoomulikult tähendab see ka suuremat riigieelarvet ja võimalikke investeeringuid haridusse ja eelkõige valdkondadesse, mis suurendavad tööstuse konkurentsivõimet: inseneri- ja rakendusharidusse. Veel kord: sotsiaalsete, veel vähem sotsialistlike ideede ja eesmärkidega ei ole siin mingit pistmist. Heaoluriik on majanduslikult geniaalne lahendus.\nKiire valiku vajadus\nEnt heaoluriiki võib väga mitmeti üles ehitada – nendes alternatiivides peitubki praeguse Euroopa tuleviku üle käiva debati võti. Jõuliselt kerkib esile nn anglo-sotsiaalne mudel, vähe reguleeritud tööjõuturuga, mis võimaldab paljude madalapalgaliste töökohtade teket teeninduses.\nTeisalt tehakse sotsiaaltoetused (näiteks lapsetoetus) universaalseks. Nii on tagatud kõrge tööhõive määr ja ka vaesuse mitte nii räige esinemine kui näiteks USA-s.\nSellele vastandub jäik kontinentaal-Euroopa mudel, kus sektoripõhised palgaläbirääkimised ja ametiühingute võim hoiavad nii palgad kui ka tööpuuduse kõrgel tasemel. Samas on mõlemal mudelil paradokse: hoolimata maailma kalleimast tööjõust on Saksamaa kaks viimast aastat olnud maailma juhtiv eksportöör, Inglismaal aga kaob iga kuu tööstusest tuhandeid töökohti ning majanduskasv aeglustub.\nSiim Kallasel on täiesti õigus: peame vaatama Skandinaavia poole, kus levinud on ettevõtluse võrdlemisi madal maksustamine, millele lisandub ettevõtluse ja eriti tööstuse tehnoloogilise arengu jõuline toetamine ning väga aktiivne tööturupoliitika. Sisuline erinevus anglo-sotsiaalsest mudelist seisneb selles, mida me tahame heaoluriiklike meetoditega toetada: tööstust, tehnoloogiat ja oskusi või teenindusvaldkonna madalapalgalisi töökohti? Skandinaavia mudel eelistab esimest ja tulemuseks ei ole mitte ainult kasvav, vaid ka sotsiaalselt väga tasakaalustatud majandus: kui USA-s on tööstusettevõte tippjuhi ja tavatöötaja palgasuhe 475:1, siis Rootsis on see suhe vaid 13:1.\nEt majanduskasv Eestis jätkuks, selleks peame väga jõuliselt toetama olemasolevaid tööstusettevõtteid, nende tehnoloogilist ja inimeste oskuste arengut. Selleks, et majanduskasv leiaks tee ka tavaeestlase taskusse, peame looma heaoluriiki tööjõu koolituse ja universaalsete ning suurte toetuste kaudu. Konkurentsis Aasia ja muu maailmaga ei vaja Euroopa, sh Eesti mitte vähem, vaid rohkem skandinaavialikku heaoluriiki ja jõulist tööstuspoliitikat.\nRainer Kattel, Tallinna tehnikaülikooli professor


Kirjandustänava festivalil ilmutab end rahvale Carl Robert Jakobsoni vaim – Pealinn.ee\n11. septembril Kirjandustänava festivalil ilmutab end rahvale Carl Robert Jakobsoni vaim (0)\nKirjandustänava festivalil saab nautida õhtuhämaruses toimuvat luulepiknikku ja valgusmängu Luigetiigil, käia raamatuesitlustel, kuulata vestlusringe ja kontserte, kohtuda kirjanikega jne.\nLaupäeval, 11. septembril muutub Koidula tänav Kadri-orus suureks kirjandusmagistraaliks: toimub viies kirjandustänava festival, mille programm toob inimesteni päeva jooksul üle 60 põneva kirjandusega seotud sündmuse.\nTänavu avatakse C. R. Jakobsoni mälestustahvel Poska 35 hoonel.\n“Selles majas elas Jakobson 1871. aastal. Küll natuke alla aasta, kuid samas oli see väga oluline periood, kirjatööde poolest väga viljakas,” selgitas Tallinna kirjanduskeskuse direktor Maarja Vaino.\n“Tema kirjavahetusest ja mälestustest on tore lugeda, et Jakobsonile väga meeldis Tallinn ja ta plaanis siia elama jääda. Paraku ei saanud ta oma ajalehe väljaandmiseks luba ja kolis seetõttu ära Vändrasse, Ta kirjeldab toredalt, kuidas talle meeldib Kadriorus jalutada ja kontserte kuulata, kuidas ta käib öösiti istumas ja kuuvalgust vaatamas ning igal hommikul suplemas ja oma keha karastamas.”\nTraditsiooniliselt on tähelepanu keskpunktis mitmesugused tähtpäevad. “Ma tahan kindlasti esile tõsta kirjanikule, luuletajale ja mõtlejale Jaan Kaplinskile pühendatud mälestusakti,” ütles Vaino.\n“RMK istutab septembri teisel poolel Põlvamaale Lukalaande, Kaplinski kunagise kodutalu lähedale 20 tamme ja 60 kuuske, ning see metsatukk hakkab kandma Jaan Kaplinski nime. Ma arvan, et sellist asja ei ole enne tehtud – meie toome nendest puudest, mis sinna istutatakse, Kadriorgu füüsiliselt kohale need 20 tamme. Ja selles metsatukas, mille me sümboolselt loome, saab festivalil Kristo Viidingu esituses kuulata Kaplinski luulet.”\nTeise natuke ootamatu sündmusena, mida Tallinna kirjanduskeskus ise korraldab, tõi Vaino välja tänavakunstnike Vahur Agari ja Helena Hanni projekti.\n“Meil on Tammsaare muuseumi aeda ulatuv alajaama sein, selline hall, tavaline krohvitud igav sein, mis on mind juba aastaid häirinud,” lausus Vaino. “Ma olin mõelnud, et selle peal võiks olla mingi äge kirjanduslik kunstiteos. Lõplikult ei ole veel paika pandud, mis sinna tuleb, aga ma usun, et see muudab meie aia tagumise osa huvitavamaks ja tõmbab muuseumile tähelepanu.” Tänavakunstiteose viimistlemine toimub otse vaatajate silme all ja kunstnikega saab kohapeal suhelda ning uurida, mida ja kuidas üks tänavakunstnik mõtleb.\n155 aastat tagasi ilmusid Fr. R. Kreutzwaldi “Eesti rahva ennemuistsed jutud” ning sealt loeb lastele lugusid ette näitleja Mirtel Pohla. “Sinna juurde kuulub joonistamine. Kunstnik joonistab ja reaalajas kuvatakse see ekraanile, nii et lapsed saavad jälgida, mida ta enda ees olevale paberile visandab,” rääkis Vaino.\nToimub ka nukuteatrimuuseumi töötuba, kus A. H. Tammsaare miniatuurist “Poiss ja liblik” inspireerituna saab meisterdada lilli ja liblikaid.\nMängulisel ringkäigul “Kadriorg laste silmade kõrguselt” otsitakse aga pargi ümbruses asuvaid huvipunkte. “Lastele on plaanis kringlisöömine, nii et saab ka natuke midagi suhu pista, see on lastele väga tähtis,” lisas Vaino. “Vanemas teismeeas aga võiks huvi pakkuda raamatuesitlus “Seks ja sotsiaalmeedia”.”\n“Kalevipoeg” ja luulepiknik\nNoorsooteatri koor esitab õhtul katkendeid džässilikust koorilauluteosest “Kalevipoeg”, mis Vaino sõnul hakkab õhtuhämaruses päris mõjuvalt mängima. “Sealt kutsume inimesed edasi Luigetiigi juurde, kus tähistame Viivi Luige saabuvat juubelit luulekava ja valgusmänguga,” lausus ta.\n“Ma ise ootan väga ka luulepiknikku Mehis Heinsaare ja Peedu Kassiga Tammsaare muuseumi hoovis. Toome kohapeale ka ühe 70ndatest pärit mootorratta, mis seostub Mati Undi loominguga.”\nVaino nentis, et kirjandustänav ootab väga ka neid, kes ennast suureks raamatulugejaks ei pea. “Kindlasti kutsuks ka inimesi, kes võib-olla pole suuremad kirjanduse lugejad, aga kui tuled ja jalutad läbi, siis võid avastada, et oled tegelikult lugejainimene küll,” sõnas ta. “Paar aastat tagasi ütles üks inimene, et ta jõudis siia kohale ja on tänava peal seni liikunud vaid paar meetrit, sest kohtab kogu aeg mõnda tuttavat. Nii et see festival on juba tuntud kohtumispaigaks saanud – kui muul ajal ei näe, siis seal ikka, Seega võib tulla ka lihtsalt seltskonna mõttes.”\nTelki sisse pääseb käepaelaga\nTänavaalal keegi festivalikülastajalt koroonatõendit ei küsi, sest Koidula tänav on avalik tänavaruum.\n“Selleks, et mitte hakata seal telgi serva peal kõikidelt tõendit küsima, on mõlemal pool tänava otsas registreerimistelgid, kus tõendit esitades saab käepaela, millega tohib telki siseneda,” selgitab Maarja Vaino festivali korralduslikku poolt.\nJälgi infot Tallinna kirjanduskeskuse kodulehel kirjanduskeskus.ee ning tule festivalile tervena!\nVestlusring Andrus Kivirähkiga ja Liisi Koiksoni kontsert verandal\n• Festivali avalöök. C. R. Jakobsoni mälestustahvli avamine, esineb pärimusmuusik Lauri Õunapuu. Poska 35.\n• Nukuteatrimuuseumi töötuba. A. H. Tammsaare miniatuurist “Poiss ja liblik” inspireerituna lillede ja liblikate meisterdamine.\n• “Ühe joonega”. Tallinna “kilukarbisilueti” joonistamine.\n• Luulehommik. Lastele ja peredele loevad luuletusi Jaanus Vaiksoo ja Ilmar Trull.\n• Aile Alavee luulekogu “Ongi minu olemine” esitlus.\n• Vestlusi kirjandusest: Harri Tiido ja Krista Kaer,\n• Raamat päästab maailma. Viivi Luige “Seitsmes rahukevad”. Kõnelevad Viivi Luik, Maarja Vaino, Joonas Hellerma ja Sirje Endre.\n• Eva Toulouze räägib koos sõpradega oma raamatust “Minu Udmurdimaad”.\n• “Juudit”, vestlusring, Andrus Kivirähk ja Aare Toikka.\n• Liisi Koikson (pildil), verandakontsert “Kohtume Vilde akendel”.\n• Katrin Tiidenberg ja Emily van der Nagel, “Seks ja sotsiaalmeedia”.\n• Pisiteadusest räägib Soome lastekirjanik Laura Ertimo. Töötoas uuritakse nähtamatuid asju!\n• “Raamatubingo”, lülitutakse taaskasutuse lainele.\n• “Kuidas tõlkida luulet?”, vestlevad Doris Kareva, Hasso Krull ja Rein Raud.\n• Mihkel Mutt Mati Undist.\n• “Kadriorg laste silmade kõrguselt”\n• Mati Unt “Lehekülgi eesti kultuuri ajaloost”, T-Teatri lavastus.\n• “Eesti rahva ennemuistsed jutud”, loeb näitleja Mirtel Pohla, pilte joonistab Marja-Liisa Plats.\n• Vestlusi kirjandusest: Anu Lamp ja Jan Kaus.\nVaata kogu programmi: https://kirjanduskeskus.ee/kirjandustanavafestival/


Solarise põlengu pärast pooleli jäänud kinoseansi piletid hüvitatakse\nToimetas Piret Pappel, 28. november 2016 14:36\nPõleng Solarise keskusesFoto: Alar Truu\nEile õhtul Solarise keskuse sideruumis toimunud põlengu tõttu ei saanud Pimedate Ööde filmifestivalil (PÖFF) kolme viimast seanssi lõpuni näidata. Kõigile piletiomanikele hüvitatakse kahju Apollo Kino kinkepiletitega, mida saab taotleda kirjutades aadressil teenindus@apollokino.ee. Kinkepiletid saab kätte festivali pooleli jäänud seansi pileti ettenäitamisel.PÖFFi viimaste seansside ajal, 27. novembri õhtul toimus Solarise keskuse viiendal korrusel asuvas sideruumis põleng, mistõttu inimesed evakueeriti. Solarise keskuse haldusjuhi Rain Luksi sõnul ei olnud tegemist ulatusliku õnnetusega ja ükski keskuse külastaja viga ei saanud. “Kannatada sai vaid sideruumis asuv UPS ehk varutoiteseade, mida kasutatakse võimalike elektrivõrgu rikete ja häirete puhul,” kinnitas Luks. “Põleng likvideeriti vähem kui tunniga ja keskuse igapäevast tööd see täna enam kuidagi ei mõjuta.”\nPõleng Solarise keskuses Foto: Alar Truu\nSolarise keskuse tulekahju põhjustas põlema läinud UPS-seade (7)\nFOTOD SÜNDMUSKOHALT | Solarise keskuses puhkes tulekahju, inimesed evakueeriti (3)\nApollo Kino turundusjuhi Tanel Tatteri sõnul puudutas eilne evakuatsioon kokku ligi 300 kinokülastajat, kes pidid ohutuse huvides kolmest kinosaalist väljuma. “Mõistetavalt on meie jaoks kinokülastajate ohutus esmatähtis, kuid samal ajal on kahetsusväärne, et paljudel filmisõpradel tuli seanss pooleli jätta,” ütles Tatter. “Sellepärast annamegi neile Apollo Kino kinkepiletid, mille saab kätte PÖFFi katkestatud seansi pileti ettenäitamisel.”\nPÖFFi filmifestivali administratiivjuht Mikk Granström avaldas juhtunu pärast kahetsust ning vabandas filmivaatajate ees. Samas lisas Granström, et suures plaanis jäi PÖFFi meeskond tänavuse üritusega väga rahule. Ta avaldas lootust, et niisugused õnnetused enam ei kordu.\nFOTOD SÜNDMUSKOHALT | Solarise keskuses puhkes tulekahju, inimesed evakueeriti


Alustas jooksev valu. Kuidas hakata jooksma? - Karolin - Fitlap\nTöötlemise õiguslikud alused 2. Veelgi võib valu tunnetamine treeningul aidata kindlustada, et aktiveerime kehas õigeid piirkondi. Liigeseturse põhjusi on muidugi veel terve hulk. Enamjaolt suudab organism ise viirusega toime tulla. Süsteemsed sidekoehaigused mõjutavad liigesekapslit, kus tekib põletik, mis omakorda aktiveerib liigesekõhre kahjustavad fermendid.\nPõlvevalu ja muud jooksuvigastused - võimlemine\nAlustas jooksev valu tähele, kas valu tekkis koormusega või n-ö tühjalt kohalt. Kas valu on tasapisi hullemaks läinud või ilmus korraga ja kiiresti? Kui valu on tekkinud järk-järgult pikema aja vältel, peaks nõu pidama arstiga. Kui valu tabas sind järsku seoses mingi tegevusega, on esimene soovitus anda liigesele puhkust.\nVõib kasutada ravigeele või panna peale külma. Kahe-kolme päevaga Alustas jooksev valu olema näha, kas valu taandub. Lõpptulemusena sai sportlane A täielikult spordi juurde naasta 6 nädalaga, sportlasel B kulus selleks aga 13 nädalat. Seega suhteliselt identsed vigastused, aga taastumise kestus erines arvestatavalt. Teine kriteerium: Valu muster Juhul kui inimene tunneb valu väga spetsiifilistel liigutustel või mustritel, näiteks alaselja painutamisel lõppasendis, siis ilmselt oleks mõistlik seda liigutust piirata teataval hulgal.\nSellistel juhtudel on füsioterapeut sulle abiks, et mõista, mis seda valu tekitada võib ja kuidas seda leevendada või kaotada. Kui aga valu tekib igapäevastel liigutustel järjepidevalt, siis sageli kiputakse oma tegevusi vähendama.\nMitmel juhul ei ole tegelikult liigutuste piiramine ning valu vältimine vajalik, tihti on liigutamisest pigem kasu. Igasugune valu tekitav liigutus on võimalik muuta alguses natukene lihtsamaks, mõne päeva pärast natukene raskemaks ja raskemaks, kuni suudame jälle valuvabalt algset liigutust teha.\nKindlasti liigutamistel jälgida, et valu ei muutuks liigutamise või harjutuse ajal hullemaks. See võib vihjata, et valu tekkepõhjus on liialt värske ja piirkond on kergelt põletikuline, või koormus on liialt suur.\nKolmas kriteerium : Valu kartus Valu ja liikumise foobiaga tegeledes on oluline õppida enese valukäitumist tundma. Juhul kui inimene ise on suhteliselt julge oma liigutustes ning valuvaba, siis võib treeningutel ja liikumistel valu esinemine tekitada kartuse kindlate liikumiste ja liigutuste ees.\nSee võib omakorda tipneda kehalise koormuse langusega.\nMündi teisel poolel on aga pikaajaliselt valu kannatanud inimesed, kelle liikumisest on juba näha, kuidas nad kõike pidevalt pinge all hoiavad ja pelgavad lihtsamaid tegevusi. Sellisel juhul tulebki teha paljusid liigutusi läbi kerge valu, sest muutes valu millekski millest tuleb pidevalt hoiduda, kipub edasi andma vale sõnumit — valu ei Alustas jooksev valu tunda.\nValu kartmine ning tegevustest hoidumine ei ole häbiasi, see ei ole midagi haruldast ja meie füsioterapeutidena tegeleme sellega igapäevaselt, seetõttu saamegi me inimest juhendada just temale sobival kiirusel, et saavutada üheskoos vägevaid tulemusi! Neljas kriteerium: Eesmärgid Mõne inimese eesmärkide saavutamiseks võib kohati vaja olla, et kerget valu tuntakse sõltuvalt aktiivsuse astmest ning vigastusest. Näiteks operatsioonidest taastuvad inimesed — nende jaoks, kui aeg on õige, on oluline hakata jälle normaalselt liikuma.\nLiigutuste taastamisel aitab valu tunnetamine saada ettekujutust kudede hetkeseisust ning piiridest. Kui arst lubab jälle treenima hakata, ära unusta senist koormust vähendada ja trenni lõpus korralikult jalgu venitada.\nVähenda paariks nädalaks treeningukoormust. Kui valu ei kao, tee paar täiesti koormusvaba nädalat. Tee põlvedele jääkompresse, hoia neid põlvedel kolm korda päevas 15 minutit. Masseeri kergelt valusaid kohti põlvede ümber. Kui valu kaob, hakka treenima eesmisi reielihaseid, mis põlvekedrad paigal hoiavad. Kõige lihtsamat harjutust võid teha istudes või selili.\nPane teise reie alla umbes 15 cm paksune padi. Pinguta reielihast ja tõsta jalakand nii kõrgele kui saad, surudes reied vastu patja. Hoia jalga viis sekundit üleval ja lase aeglaselt alla. Tee kolm korda kümme kordust kummagi jalaga kaks korda päevas. Hommikul tõustes ja pika istumise järel tunned tugevat valu põlvekedra piirkonnas, ka mäest alla minek ja trepist Alustas jooksev valu on valulik.\nKui aga valu kestma jääb, pead kindlasti arsti poole pöörduma. Jooksmisel ja jalgrattasõidu tulemusena tunned torkivat valu põlve välisküljes. Põlve väliskülje valulikkus kaasneb sageli niude-sääreluu trakti kinnituskohtade vigastustega.


Kaubandus-Tööstuskoda: ka autohüvitise määr võib tõusta 2000 kroonini\n3. detsember 2002 kell 10:54\nIsikliku sõiduki ametisõitudeks kasutamise hüvituse maksuvaba määr võib veel sel aastal tõusta 2000 kroonini.\nKaubandus-Tööstuskoja majanduspoliitika ja õigusosakonna juhataja Reet Tederi sõnul oli see juba arutusel valitsuse kabinetiistungil, kuid nagu Riigikantseleist öeldi, ei mahtunud vastav eelnõu veel valitsuse korralise istungi päevakorda.\nVastavasisulise ettepaneku tegi Kaubandus-Tööstuskoda juba septembris, vahetult pärast seda, kui rahandusministri käskkirjaga oli sõiduauto erisoodustuse hinnaks kehtestatud alates uuest aastast 2000 krooni kuus.\nTederi sõnul koosnes nende ettepanek kahest osast. Esiteks viia erisoodustuse hind tagasi 1000 kroonile, ning juhul kui seda ei tehta, siis tõsta ka isikliku auto hüvituse määr 2000 kroonile.\nSiiani on need kaks asja olnud ühel ja samal tasandil - varem 500 krooni peal ning alates 2002. aasta 1. jaanuarist 1000 krooni peal.\nKaubandus-Tööstuskoja peadirektor Siim Raie tõdes, et erisoodustuse hinna kahekordistamine on ilmselt ainus õigusakt, mille kehtestamisest jättis rahandusministeerium ettevõtjaid eelnevalt informeerimata.\n'See oli meie jaoks päris suur ootamatus,' ütles Raie. 'Seni oli meil rahandusministeeriumiga välja kujunenud väga hea koostöö, meile näidati kõiki eelnõusid eeldusel, et me ei hakka nende vastu avalikult välja astuma.\nVaidlusalune rahandusministri määrus oli kahjuks erand. Nüüd on meie koostöö uuesti taastunud.'\n'Meie suur soov on see, et maksud oleksid kooskõlas seaduste ja põhiseadusega,' kommenteeris Raie õiguskantsleri avaldust. 'Maksude tõstmine ei saa olla ühe ministri tegevuse tulemus.'


Kemikaalide kasutaja - ECHA\nEnamik majandusharusid ja ka kõige väiksemad ettevõtted kasutavad kemikaale. Ohtlikel kemikaalide märgistus teatab nende riskidest ja aitab vältida õnnetusi. Samuti antakse kemikaalidega kaasa ohutuskaardid.\nVõib-olla te juba kasutate head riskijuhtimistava, aga kas teate kõiki oma õigusi ja kohustusi, mis on sätestatud õigusaktides? Mida ohtlikum on teie kasutatav aine või segu, seda rohkem on nõudeid teile ja tarnijale.\nKuidas te kemikaale kasutate?\nKemikaale saab kasutada mitut moodi:\nsegades need uuteks segudeks ja viies need siis turule;\ntootes tooteid (nt autorehve, paberit, mööblit või rõivaid);\nkasutades neid mingis protsessis (nt puhastamisel, värvimisel, määrdeainena);\nkasutades neid teenuse osutamisel (nt keemilises puhastuses, autoremondis, ehituses, värvimisel).\nTeil on kemikaalide ohutu kasutamise edendamises selge roll, mis on REACH- ja CLP-määruses määratletud kui allkasutaja.\nOlete allkasutaja, kui\nolete asutatud EMPs,\nteie kasutatava aine või segu tarnija on samuti asutatud EMPs ja\nkasutate kemikaale oma tööstus- või kutsetegevuses, nagu on kirjeldatud eespool.\nTe ei ole allkasutaja, kui\nteie kasutatava aine tarnija on asutatud väljaspool EMPd ja ta ei ole määranud ainuesindajat, kes aine registreeriks ja tagaks selle pääsu Euroopa Liidu turule – sel juhul olete importija;\nte ainult ladustate kemikaale ja viite siis turule (koostist või pakendit muutmata) – sel juhul olete levitaja;\nostate toodet ja kasutate seda ise mujal kui tööstus- või kutsetegevuses – sel juhul olete tarbija.\nAllkasutajad ei pea registreerima, kuid peavad tegema järgmist:\nKasutage kemikaale ohutult\nKemikaalide ohutu kasutamine on kõigi tööstus- või kutsetegevuses kemikaale kasutavate ettevõtete õiguslik kohustus.\nREACH-nõudeid tuleb täita olenemata ettevõtte suurusest ja asukohast tarneahelas. Peate rakendama tarnija antud ohutuskaartidel kirjeldatud käitlemistingimusi ja riskijuhtimismeetmeid.\nSamuti peate teatama oma tarnijatele, kuidas te nende kemikaale kasutate, eriti kui saadud teabes puudub teie kasutusala või kui saadud ohutusnõuanded ei ole asjakohased.\nTarnige segusid ohutult\nKui segate kemikaale segudeks ja viite neid seejärel turule, on teie kohustus tagada, et teie kliendid saaksid kasutada neid ohutult.\nPeate andma neile asjakohase ohutu kasutamise teabe. Samuti peate iga segu enne turule viimist klassifitseerima. Kui segu on ohtlik, peate selle märgistama nii, et töötajad ja tarbijad teaksid, kuidas ohjata segu riske.\nAlates 1. juunist 2015 kehtivad olulised muudatused – turule viidavad ohtlikud segud peavad olema klassifitseeritud, märgistatud ja pakendatud uute CLP-nõuete järgi.\nTarnijate ja klientidega tõhusalt suheldes saate aidata kaasa asjakohase teabe edastamisele kogu tarneahelas.\nKasutage biotsiide ainult ettenähtud otstarbel\nBiotsiidid on olemuselt ohtlikud ning võivad kahjustada inimesi, loomi ja keskkonda. Biotsiidide toimeained saavad heakskiidu ainult teatud tooteliikides kasutamiseks. Biotsiidide ohutuks kasutamiseks kehtivad nende märgistamisele ja pakendamisele erinõuded.


10 suurt Fortnite'i loomingukoodi 2020\n10 suurt Fortnite'i loomingukoodi\nArvutidPC-mängud10 Suurepärased Fortnite'i loomekoodid\nFortnite'i loominguline režiim on täiuslik liivakast loominguliste lihaste painutamiseks. See on ka suurepärane koht, kus vaadata, mida teised on tulnud. Tänu Fortnite uskumatule populaarsusele on saadaval palju suurepäraseid kohandatud loominguid, millega koos mängida. Liikuge lihtsalt esiletõstetud lõhe juurde, hoidke all ja vajutage nuppu Määra saare kood ja sisestage mängimise alustamiseks kood. Selles loendis esitatud kümme loomekoodi on ühed parimad saadaolevad kohandatud loomingud.\nValik! A Valige oma seikluskaart\nVali oma seiklusraamatud on olnud väga populaarsed alates nende tutvustamisest 1970. aastatel. Nendes raamatutes võtab lugeja peategelase rolli ja teeb otsuseid, mis mõjutavad loo tulemust. MIXER-ONSIDEDAFF on selle idee Fortnite'i valinud! A Valige oma seikluskaart. Sellel saarel, mida on kujutatud järgmisel joonisel, peate tegema oma tee läbi eepilise seikluse, kus iga teie tehtud valik mõjutab seda, kui palju lõppu jõuate! Huvitav jutustus ja palju mõistatusi pakuvad köitvat elamust.\nKahe meeskonnaga võitlevad SENIXi põnevas loomingus lennukid, lahingulaevad, legendaarsed relvad ja piiramatu laskemoona. Siin näidatakse stseeni sellest saarest.\nHoo Balleri Pinballi saar\nFortnites on pallur kuuli moodi sõiduk. HOOSHEN on selle põhikontseptsiooni loogilisele lõpule viinud, luues nutika punktiarvestussüsteemiga flipsiraja. Selle saare avapilt on näidatud järgmisel joonisel.\nLundle'i puzzle põgenemine!\nPõgenemistoad on populaarsed live-seiklusmängud, kus mängijate rühm lahendab mõistatuste seeria strateegia ja lihtsa katse-eksituse kombinatsiooni abil. LUNDLEYT on selle kontseptsiooni Fortnite'i viinud, luues viis keerulist mitmeastmelist puzzle-etappi, mis hõlmavad kõiki maastiku kardisõite, paremini tuntud kui ATK-sid. Siin näidatakse selle saare avapaiku.\nAZALIAK_IPHONE Raft Wars toob mereväe sõjapidamise Fortnite'i. Lahing seda üheksa parve ja piraatkahuriga ohtlikes vetes. Selle saare avapilt on näidatud järgmisel joonisel.\nSuper Nintendo klassikaline Super Mario Kart tuli välja 1992. aastal, käivitades sarja, mis jätkub tänapäevalgi tugevana ja muutes videomängude võidusõidumaailma igaveseks. FALCONSTRIKE1998 Rainbow Road on üllatavalt truu ja funktsioonidega pakutav kohandamine ühest Super Mario Kart'i ikoonilisemast kursusest. Selle saare avapilt on näidatud järgmisel joonisel.\nSuuremate saarte, näiteks Rainbow Road, laadimine võib võtta lisaaega. Teie kannatlikkust autasustatakse piisavalt varsti!\nSnaiprid vs jooksjad\nÜkskõik, kas teile meeldib snaiprirelvade kasutamine, snaipripüssist kõrvale hoidmine või mõlemad, on BLUDRIVE'i Sniperite vs Jooksjate kohta palju armastamist. 1. võistkond mängib jooksjaid ja 2. võistkond - snaiprid. Kui jooksjad jõuavad lõpuni, võidavad nad! Siin kuvatakse osa kursusest.\nParkour, kus inimene üritab ühest punktist teise pääseda kõige kiiremal ja tõhusamal viisil, hoolimata takistustest, loob suurepärase videomängude kontseptsiooni. Õnneks sobib Fortnite mängumootor parkuuri stiilis mängude jaoks hästi. Ujuvate jääplatvormide ja palju kogumiseks mõeldud müntide abil on HIGHPOXIA teinud suure töö kontseptsiooni viimiseks Fortnite'i koos Space Parkour! -Iga. Selle saare avapilt on näidatud järgmisel joonisel.\nTony Hawki Pro Skateri “Warehouse”\nTony Hawki Pro Skater seadis uue standardi videomängude rulatamiseks, kui see esmakordselt turule toodi Sony PlayStationi jaoks 1999. aastal. Selle legendaarse mängu esimene tase toimus laos, mille PSYCHECLOPS on Fortnite jaoks uuesti loonud. Tony Hawki Pro Skateri laos „Warehouse“ kasutage mündide, pusletükkide ja tualettpaberi kogumiseks hõljukilauataolist triivimislauda, samuti suumige rada lihtsalt ümber, nagu järgmisel joonisel.\nEhkki Ameerika rokkbändile Weezerile suunatud saar ei pruugi mittefännidele nii põnev tunduda, on CRE8 Weezer World! lihtsalt võib nende meelt muuta. See on teemapark, kus on mõistatusi, kollektsiooni ja erinevaid atraktsioone, mis hõlmavad triivimist, mäesuusatamist, lasketiiru ja parkuuri. Ja kui olete bändi fänn, on puhas boonus see, et Weezeri muusika mängib taustal! Näidatakse selle saare avapaiku.\n10 näpunäidet nutitelefonis pildistamiseksMannekeenide geneetika petulehtCalifornia tarbija privaatsusseadus (CCPA) mannekeenideleMis on CCPA? Kas CCPA kehtib minu ettevõtte suhtes? CCPA täitmise juhisedMinimum CCPA vastavusnõudedEthereumi kümme parimat kasutustEthereumi nutikad lepingud: näpunäited andmete töötlemiseks soliidsusesPõhine Ethereumi nutika lepingu süntaks 10 tasuta Ethereumi ressurssiEthereumi põhitõed: sissejuhatus nutikatesse lepingutesse ja soliidsusesEthereumi rahakottide erinevad tüübidEesti jaoks parima Ethereumi rahakoti valimineMis on Ethereum? 10 kujunduspõhimõtet?Soolvee akvaariumid mannekeenidele, 3. väljaanne


Menetlus : 2015/0224(NLE)\nDokumendi valik : A8-0142/2016\nmis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta\n– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13015/2015),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelist säästva kalapüügi partnerluslepingu projekti (13014/2015),\n– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C8-0402/2015),\n– võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0142/2016),\n1. annab nõusoleku lepingu ja selle juurde kuuluva protokolli sõlmimiseks;\n2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Libeeria Vabariigi valitsusele ja parlamendile.\nEuroopa Liit (EL) on sõlminud viimastel aastatel kolmandate riikidega mitmeid kalandusalaseid partnerluslepinguid ja protokolle. Kalandusalaste partnerluslepingutega annab EL rahalist ja tehnilist abi vastutasuks mitmesuguste kalavarude püügiõiguse eest partnerriigi majandusvööndis. Pärast ühise kalanduspoliitika 2014. aasta reformi nimetatakse neid lepinguid säästva kalapüügi partnerluslepinguteks.\nSee säästva kalapüügi partnerlusleping on esimene taoline leping Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel, kellel on Atlandi ookeani ääres 570 km rannajoont. 246 152 km² suuruses majandusvööndis asuvad pelaagiliste ja põhjalähedaste kalaliikide, sh tuuni ja tuunilaadsete liikide varud.\nLibeeria ja EL\nEuroopa Liidu kaugpüügilaevastikud on Guinea lahes troopikatuuni püüdnud 1950. aastatest alates. Kaugpüügilaevastikud püüavad praegu Atlandi ookeanist ligikaudu 10 % tuuni kogupüügist, millest suurema osa moodustab vööttuun (70 %) ning lisaks kulduim-tuun (25 %) ja suursilm-tuun (5 %).\nEL ja Libeeria teevad koostööd mitmepoolsete kokkulepete abil, nagu ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsioon (UNCLOS) või 1995. aasta kokkulepe piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise kohta, ning valitsustevaheliste ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaudu, nagu Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT). Lisaks võttis Libeeria 2008. aastal oma toidu- ja põllumajanduspoliitikasse ja strateegiasse üle asjakohaseid elemente rahvusvahelistest headest tavadest, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vabatahtlikus vastutustundliku kalapüügi juhendis.\nLibeeria ametivõimud teevad ELiga tihedat koostööd võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Kodusõja aastad tegid võimalikuks ebaseadusliku kalapüügi leviku – Libeeria vetes kalavarusid püüdvad välisriikide laevad vähendasid Libeeria kalurite teenitavat võimalikku rahvuslikku tulu ning avaldasid negatiivset mõju kalavarude ja mere ökosüsteemi seisundile.\nSeetõttu aitaks Libeeriaga säästva kalapüügi partnerluslepingu sõlmimine ELil selgelt saavutada oma eesmärke ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise valdkonnas ning levitada ühise kalanduspoliitika kalavarude ja vesiviljeluse säästva majandamise eesmärki.\nPõllumajandusministeeriumi alluvuses riiklikul kalandusbürool (Bureau of National Fisheries – BNF) on üldine vastutus kalanduspoliitika haldamise ja kalavarude majandamise eest Libeerias.\nBNFi eesmärk on edendada kalavarude säästvat ja majanduslikult otstarbekat majandamist, mis tooks tulu praegustele ja tulevastele põlvkondadele. Uued kalandusalased eeskirjad võeti vastu 2010. aastal ning kalanduse ja vesiviljeluse poliitika- ja strateegiadokument(1) 2014. aastal; Libeeria kalanduspoliitika peaeesmärk on saavutada kalavarude ja ökosüsteemide säästev majandamine järgmiste meetmete abil:\n• kalade biomassi suutlikkuse taastamine jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikul tasemel;\n• rahvusvahelise koostöö edendamine ühiste kalavarude majandamise valdkonnas;\n• tõhusate järelevalve-, kontrolli- ja seiremehhanismide rakendamine, et ennetada ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki.\nSee on kooskõlas ELi ühise kalanduspoliitika eesmärkidega.\nKalandussektor annab ligikaudu 12 % Libeeria põllumajanduslikust sisemajanduse koguproduktist ja 3 % kogu sisemajanduse koguproduktist. Valitsus sai 2011. aastal litsentsitasudest, laevade registreerimise tasudest, järelevalve- ja vaatlejatasudest, impordi- ja ekspordimaksudest ja trahvidest tulu kokku 400 000 USA dollarit ning tulu kasvas 2013. aasta keskpaigaks järsult ligikaudu 6 miljoni dollarini tänu trahvidele, mis õnnestus edukate kohtumenetluste kaudu sisse nõuda Libeeria majandusvööndis ebaseaduslikult püüdnud välisriikide laevadelt(2).\nHinnangute kohaselt elab rohkem kui pool Libeeria rahvastikust rannikul, sõltudes täielikult või osaliselt elatusallikate osas kalandusest, ning kala moodustab ligikaudu 65 % riigis tarbitavast loomsest valgust. Vaatamata kalavarudele impordib Libeeria endiselt odavamaid pelaagilisi väikeliike kohalikuks tarbimiseks ning ekspordib selliseid suure väärtusega liike nagu krevett. Kaubanduse arvandmeid ei saa usaldusväärseks pidada, seda osaliselt nõrkade järelevalvesüsteemide tõttu. Sellegipoolest valitseb konsensus, et kalandussektor võib aidata märkimisväärselt kaasa Libeeria arengule.\nVõimaliku tulevase ELi ja Libeeria säästva kalapüügi partnerluslepingu eelhindamine\nKomisjon teostas 2013. aastal võimaliku Libeeriaga sõlmitava säästva kalapüügi partnerluslepingu eelhindamise(3). Hindamisaruandes jõuti järeldusele, et ELi tuunipüügisektor on väga huvitatud püügist Libeerias ja et säästva kalapüügi partnerlusleping Libeeriaga võimaldaks tugevdada järelevalvet, kontrolli ja seiret ning aitaks kaasa kalavarude paremale haldamisele piirkonnas.\nAruandes esitatud peamised järeldused oli järgmised:\n• Peamine pikaajaline vajadus, miks sõlmida võimalik kalandusalane partnerlusleping ja protokoll ELi ja Libeeria vahel, on mõlema poole jaoks soov tagada Libeeria vetes esinevate ja sealt läbi rändavate kalavarude jätkusuutlik püük.\n• Hindamises kaalutud kahe võimaluse puhul eelistati 1. võimalust (sõlmida säästva kalapüügi partnerlusleping ja protokoll) 2. võimalusele, milleks oli kokkulepe saada juurdepääs Libeeria vetele ilma fondide vahenditeta (protokollis ette nähtud).\n• Kuigi 1. võimaluse puhul esinevad teatavad riskid seoses ELi rahaliste vahendite kulutõhusa kasutamisega, oleks säästva kalapüügi partnerluslepingu üldiste eesmärkide – säästev majandamine ning Libeeria, ELi ja naabruses asuvate AKV riikide majanduse jätkusuutlik areng – saavutamine 2. valikuvõimaluse puhul (kui kalandusalast partnerluslepingut ja protokoll ei oleks) vähem tõenäolisem.\n• 1. võimaluse peamine kasu seisneb selles, et säästva kalapüügi partnerlusleping ja protokoll tagavad ELi laevadele õiguste osas suurema kindluse ja turvalisuse ning selle võimaluse kasutamine suurendaks ELi rolli piirkonnas ja toetaks ELi laevade lipuriikide koostööd.\nELi ja Libeeria vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll\nPärast eelhindamist ja nõukogult 20. juunil 2014. aastal saadud mandaati(4) pidas Euroopa Komisjon Libeeria Vabariigi valitsusega kolm vooru läbirääkimisi(5), et sõlmida Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll.\nLäbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping ja protokoll 5. juunil 2015. See on automaatse pikendamise võimalusega tuunipüügileping ja protokoll viieks aastaks alates ajutise kohaldamise kuupäevast, ning see võimaldab laiendada liidu tuunipüügilepingute võrgustikku Lääne-Aafrikas.\nUue rakendamise protokolli peamine eesmärk on sätestada liidu laevade kalapüügivõimalused Libeeria kalapüügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele: 28 tuunipüügiseinerit ja 6 triivõngejadaga kalalaeva.\nELi aastane rahaline toetus on esimesel aastal 715 000 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 650 000 eurot ning viiendal aastal 585 000 eurot ning toetus põhineb järgmisel:\na) esimesel aastal 357 500 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 325 000 eurot ning viiendal aastal 292 500 eurot juurdepääsuks 6500 tonni suurusele võrdlustonnaažile; ning\nb) esimesel aastal 357 500 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 325 000 eurot ning viiendal aastal 292 500 eurot Libeeria Vabariigi kalandussektori poliitika arendamise toetuseks. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Libeeria Vabariigi vajadustele seoses teadusuuringute, väikesemahulise kalapüügi, kalanduse seire, kontrolli ja järelevalve ning võitlusega ebaseadusliku kalapüügi vastu.\nEespool esitatu põhjal leiab raportöör, et Libeeriaga sõlmitav säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll vastab ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja austab säästva kalapüügi ja vesiviljeluse põhimõtet ning et see on kasuks mõlemale poolele.\nLeping tugevdab koostööd ELi ja Libeeria vahel ning üldiselt Lääne-Aafrikaga, kus asuvad olulised tuunipüügipiirkonnad.\nSamuti edendab see partnerlusraamistikku, mille alusel arendada jätkusuutlikku kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutamist Libeeria kalapüügipiirkonnas.\nLeping aitab ELi ülemaailmses võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, toetades seire, kontrolli ja järelevalve tõhustamist Libeeria kalandussektoris ja majandusvööndis.\nSee on mõlema poole huvides ja kooskõlas asjaomaste kaitse- ja majandamismeetmetega ning kalavarude kasutamata ülejäägi piires.\nSeetõttu soovitab raportöör Euroopa Parlamendil oma nõusoleku anda.\nRaportöör peab kiiduväärseks asjaolu, et läbirääkimiste ajal kuulati ära asjaomased sidusrühmad ning mitmete tehniliste küsimuste puhul võeti tõsiselt arvesse teaduslikke nõuandeid.\nRaportöör on veendunud, et kalandussektori toetusmeetmete positiivne mõju kohalikule majandusele ja rannikualade kogukondadele avaldub pikema aja jooksul ja komisjon peaks seda seetõttu põhjalikult hindama protokolli kehtivuse lõppedes. Parlamendile tuleks anda ka võimalus kogu mitmeaastase valdkondliku toetusprogrammi rakendamise protsessi põhjalikumaks jälgimiseks.\nRaportöör peab üldiselt kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendil on kalandusalaste partnerluslepingute vastuvõtmisel nõusolekumenetlust kasutades ainult piiratud roll. Ta on veendunud, et Euroopa Parlamendile tuleks anda aktiivsem roll ja parlamenti tuleks kalandusalaste partnerluslepingute või nende pikendamisega seotud menetluste kõikidel etappidel kohe ja täielikult teavitada, et suurendada protokollidega seoses läbipaistvust ja demokraatlikku aruandekohustust.\nArvamuse koostaja: Maria Heubuch\nKõnealune uus leping puudutab ainult tuunikala. ELi laevad võivad viie aasta kohta kokku 3,25 miljoni euro eest püüda aastas 6500 tonni tuuni. Rahaline panus jagatakse võrdselt summaks, mis tuleb tasuda kalavarudele juurdepääsu eest ja summaks, mis antakse Libeeria kalanduspoliitika toetuseks. Samuti on lisatud muud reformi elemendid, nagu ainuõiguse klausel, inimõiguste klausel ning põhimõte, mille kohaselt ei tohi ükski muu kaugvete riik saada soodsamaid tingimusi kui EL.\nLäbipaistvusega seoses on võtmeelemendina lisatud säästva kalanduse edendamise säte, mis sarnaneb viimase, Mauritaaniaga sõlmitud lepingu sättele, kuid ei ole sama üksikasjalik, ja milles nõutakse mis tahes (avaliku või erasektori) lepingu avaldamist, mis võimaldab välisriikide lippude all sõitvatele laevadele juurdepääsu Libeeria vetele. Libeeria on juba mitu aastat avaldanud litsentsitud laevade nimekirju. Tuleb pöörata tähelepanu selle tagamisele, et see teave oleks nii täielik kui ka usaldusväärne. Ajal, mil kalanduse läbipaistvuse algatusega tehakse alles algust, on need läbipaistvust käsitlevad sätted väga teretulnud.\nLibeerias on väikesemahulise kalapüügi panus inimeste toiduga varustamisse äärmiselt oluline, kuid seda piirab taristu puudulikkus: Libeeria on siseriiklikuks tarbimiseks mõeldud kala, eriti väikeste pelaagiliste liikide netoimportija. ELi valdkondlikus toetuses tuleks seda pidada prioriteediks, ning muu hulgas toetada Libeeria poolt välja töötatud väikeste pelaagiliste liikide jagatud haldamise kava.\nLibeeria sidusrühmadega ei konsulteeritud enne läbirääkimisi toimunud hindamise ettevalmistamise käigus, ja see viga tuleb edaspidi parandada.\nArengukomisjon palub vastutaval kalanduskomisjonil soovitada, et Euroopa Parlament annaks oma nõusoleku võtta vastu nõukogu otsuse projekt sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll.\nVastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele pidas komisjon Libeeria valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Libeeria vahel uus säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping ja protokoll 5. juunil 2015.\nUue lepinguga nähakse ette Euroopa Liidu ja Libeeria strateegilise partnerluse jaoks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete ja selle välismõõdet. Lepingu kohaselt luuakse ühiskomitee, mis vastutab lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimise eest. Lisaks võib ühiskomitee heaks kiita teatavad protokolli muudatused.\nUus protokoll tagab raamistiku ELi laevade püügitegevuse reguleerimiseks Libeeria kalapüügipiirkonnas ning võimaldab ELi laevaomanikel taotleda püügilube kala püüdmiseks kõnealuses piirkonnas. Lisaks sellele aitab uus protokoll tõhustada ELi ja Libeeria Vabariigi vahelist koostööd säästva kalanduspoliitika arengu edendamiseks. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Protokolliga antava valdkondliku toetusega abistatakse Libeeria Vabariiki tema riiklikus kalandusstrateegias, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses.\nUus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku alates ajutise kohaldamise kuupäevast, st alates allkirjastamise kuupäevast, et mitte põhjustada viivitusi püügitegevuse alustamisel.\nAastane rahaline toetus on\n•esimesel aastal 715 000 eurot,\n•teisel, kolmandal ja neljandal aastal 650 000 eurot ning\n•viiendal aastal 585 000; toetus põhineb järgmisel:\nEelarvekomisjon palub vastutaval kalanduskomisjonil soovitada, et Euroopa Parlament annaks oma nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll.\nAllikas: Kalanduse ja vesiviljeluse poliitika- ja strateegiadokument http://liberiafisheries.net/sites/default/files/pdf/fisheries_policy_doc.pdf\nEuroopa Liidu ja Libeeria vahelise võimaliku tulevase kalandusalase partnerluslepingu ja protokolli eelhindamine (oktoober 2013), Consortium COFREPECHE (leader) -MRAG -NFDS ja POSEIDON.\nVastu võetud nõukogu (ECOFIN) 3324. istungil 20. juunil 2014.\n2015. aasta jaanuaris (videokonverents); 2015. aasta märtsis (Brüssel); 2.–5. juunil 2015 (Monrovia, Libeeria)


. GOOGLE SOOVIB TAASTUVENERGIA LADUSTAMISEKS SOOLA JA ANTIFRIISI - TEHNOLOOGIA\nGoogle'i emaettevõttel Alphabet on eksperimentaalne X-divisjon, mis keskendub taevalaotuse projektidele, mis tunduvad kohati kaugel, kuid võivad lahendada paljusid maailma probleeme. See jaotus sünnitas Google'i isesõitva auto ja Project Looni, suure kõrgusega õhupalle kandva WiFi-ühenduse ja nüüd on see seadnud oma eesmärgid paremale suure tihedusega energia salvestamisele.\nUus projekt nimega Malta koosneb sula soola säilitamisest, mis on juba mõnda aega olnud paljulubav energiasalvestuse kontseptsioon koos külmhoiusega, kasutades antifriisi. Sulaga soolaladu võib energiat hoida päevi, isegi nädalaid, muutes selle ideaalseks lahenduseks taastuvenergia jaoks, mida praegu tuleb enamikus kohtades kasutada või kaotada.\nBloombergi andmetel on California juba sel aastal pidanud taastuvatest energiaallikatest pärit elektrivõrgust ära tooma 300 000 megavatt-tundi elektrienergiat. Kui seda energiat oleks olnud võimalik salvestada, oleks kümneid tuhandeid kodusid saanud elektritoide. Saksamaa viskab aastas ära 4 protsenti oma tuuleenergiast ja Hiina viskab 17 protsenti.\nSelle kahesuguse soojusenergia salvestamise tehnoloogia eelised on see, et see suudab salvestada suuri energiatihedusi ja on tõenäoliselt palju odavam kui liitiumpatareide mahuekvivalent. Seda saab hõlpsasti muuta ka soola ja külma vedeliku paakide lisamisega ning soola saab 40 aasta jooksul mitu korda laadida ja uuesti laadida.\nX on ehitanud Silicon Valleys selle salvestustehnoloogia väikesemahulise prototüübi ja otsib suuri äripartnereid, nagu GE või Siemens, kes võiksid selle välja arendada äriliseks prototüübiks, et seda võrgus testida. Kuigi projekt on ambitsioonikas, arvab X, et see on oluline ja mõistlik ettevõtmine.\n"Kui kuuvarjutustehas loobub sellisest suurest olulisest probleemist nagu kliimamuutused, siis võib-olla ei saa see kunagi lahendust, " ütles Xi direktor Obi Felten Bloombergile. "Kui me hakkame seda lahendama, on turuvõimalus triljoneid ja triljoneid dollareid."\nX-meeskond tegeleb praegu materjalide ja ehitusmeetodite väljatöötamisega, et pakkuda välja tehnoloogia parim iteratsioon.\net.ecocreativite.com © 2017 - 2020: Google soovib taastuvenergia ladustamiseks soola ja antifriisi


Eesti Audi Klubi foorum - Audi 80 B4 quattro pidurite probleem\nEesti Audi Klubi foorum » Quattro » Audi 80 B4 quattro pidurite probleem\nPealkiri: Audi 80 B4 quattro pidurite probleem (Vastuseid: 7 | Vaatamisi: 719)\npostitati 23.11.20 00:40\nAudi 80 B4 quattro pidurite probleem\nTere! Mure lühidalt järgmine: Remonditöökojas vahetati kõigi nelja ratta pidurite jupid uute vastu välja (kettad, kolvid, klotsid, tihendid jne... ka muidugi uus pidurivedelik pandi sisse, õhutati). Aga pidurid jäävad ikka peale. Prooviti ka kõik läbi, tehti ka lühike proovisõit, kõik tundus töötavat. Koju sõites tegin peale 3 km. sõitu igaks juhuks kontrollpeatuse, et katsuda pidureid - kinni mis kinni jälle ja seega jubedalt tuline. Just esimene juhipoolne, mis on peavalu sellega aastaid teinud.\nEellugu selline, et pidurid on läbi aastate olnud probleemiks, siis tähendab nende pealejäämine. Küll korra üks ratas, siis mõlemad...ka diagonaali, nii ees kui taga (igaks juhuks märgin ära, et käsipiduri pealejäämise probleem see pole). On ennegi tihti vahetatud juppe, aga probleem on ikka. Viimasel ajal aga on eriti suur jama juhipoolse esimese rattaga. On antud igasugu nõu, kõik proovitud...ei midagi.\nJa ülevaatusel on aastaid sama jama (millega olen alati üle noatera ja silma kinni pigistades läbi saanud) - esimesed pidurid võtavad, tagumised vähe. Tagumised on juba mitu aastat jäänud üks protsent alla mimimaalse normi. Kuigi ka seal küll kettaid, klotse, suporteid vahetatud. Ikka ei võta.\nHelistasin siis sinna remondi töökotta tagasi ja siis seal arvati, et muud tõesti ei jää üle, kui et pidurivedeliku pumbas on asi. Muud lihtsalt ei saa olla. Ka ülevaatuspunktis viimati arvati, et siis järelikult muud viga ei saa olla. Kas kellelgi on enne sama jama ja kogemus olnud ja teab ehk miskit tarka kosta? Kõige suurem probleem on aga selles, et seda pumpa pole enam kusagilt saada. Pumpa ennast on, aga kindlasti peab see olema koos võimendiga, nii töökojast öeldi. Ja remontida seda ka vist ei saavat, nagu aru sain. Ja uusi selliseid enam ei tehta, ainus variant kasutatud. Üheski lammutuses, kust olen otsinud, pole.\nNiisiis - kas kellelgi siin foorumis oleks sellist pidurivedeliku pumpa koos võimendiga pakkuda? Või ehk keegi teab kedagi, kellel oleks? Auto on Audi 80 B4 Quattro 2.0 85kw 1992.\nEhk oleks õigem see kuulutus panna ostu-müügi rubriiki, aga enne ehk keegi oskab miskit targemat kosta...kui ikka ongi kindlalt viga selles, siis panen ka konkreetse kuulutuse üles. Tänud ette!\nAsukoht: Paldiski / Tallinn\nAuto: Audi 90Q 2.3 100kw 1990\npostitati 28.12.20 07:29\nKui ABSiga auto, võib ABS pump ka sama nalja teha.\npostitati 30.12.20 00:41\nMa ei tea, mida siin pidurivedeliku pumba nime all mõeldakse aga ilmselt on see piduripeasilinder. Ja selles võib küll probleem peituda. Mansetid ära vahetada ja asi peaks lahenema. Ning miks seda võimendit peaks koos nagu vahetama, ma ei tea.\nMa võtaks peasilindri ette.\npostitati 09.01.21 01:05\nJah, ABS on küll olemas. Et siis selle pumbas võib ka asi olla?\nSelle pidurivedeliku pumba all on jah mõeldud seda peasilindrit, niipalju sain targemaks. Autoasjanduses olen võhik, seepärast ei tea, mis asi on võimendi ja miks tingimata koos sellega peab see pump või silinder ära vahetama, ei oska öelda. Nii mulle töökojast öeldi. Ühest autojuppide poest arvati, et tegu on hoopis mingi regulaatoriga, mitte ei silindri ega ABS pumbaga. Kui seda töökojas rääkisin, öeldi, et quattrol üldse polegi sellist vidinat...võta siis kinni. Kas see peasilindri jama on siis nii haruldane viga?\npostitati 09.01.21 03:31\nPiduri peasilinder on see jubin,mille küljes istub piduri vedeliku anum. Anum ja silinder istuvad omakorda vaakumvõimendi küljes. ABS-i pump on eraldi. Regulaatorit eraldi quattrol ei ole.Peasilindri leiad poest kindlasti. Vaakumvõimendi ei mängi mitte mingit rolli pidurite peale jäämises.ABS-i krempli leiad siit samast foorumist. On olnud juhus,kus piduri voolik on olnud niiöelda umbes ja ei lase pidurit maha.\npostitati 09.01.21 08:48\nB4 quattrol on esi-taga regulaator kohe ABS ploki juures (nina pool). Selline ümar ja piklik, kuhu küljelt siseneb 2 toru ja otsast väljub 1 toru. Kirjeldan sõnadega, kuna pilte ei oska lisada.\nlaurz`i viidatud pidurivoolikute sisemine "narmendamine" võib tõesti olla põhjuseks. Et seda välistada tuleks kõik tagumised pidurivoolikud uutega asendada.\npostitati 09.01.21 10:19\nKas sellisel b4 quattrol on tagapiduritele abs-il üks ühine kolb? Pilt weiks Audi 80B4 2,7t teemast regulaatori kohta: https://www.upload.ee/image/7369234/IMG_0120.JPG\npostitati 09.01.21 13:26


Raha tagasi kuni 5000-kordselt!\nJärgmised neli nädalat saad taas osaleda meie populaarses võidusaju kampaanias, mis tähendab põnevaid iganädalasi õnneliku keerutuse turniire ja tulusaid igapäevaseid rahasadusid.\nSeekord on aga preemiad veidi teist masti – rahaliste auhindade asemel teenivad turniiri edukaimad oma panustatud summa tagasi ja seda parimal juhul lausa 5000-kordselt. Vaid ühe spinni põhjal jagame nädalas välja 350 auhinda, kuid see pole veel kõik …\nLisaks turniirile mitmekordistavad igapäevases rahasajus juhuslikult valitud mängijad oma panuse kuni tuhandekordselt. Võitmiseks pole vaja muud kui registreeruda osalejaks ja mängida kampaaniasse kaasatud slotimänge!\nNende kahe piraka pakkumise auhinnafondi pole kerge ennustada, kuid ilmselt ületab see 200 000 € piiri. Osale ka ise ja võid teenida endalegi kena kingituse!\n• Registreeru osalejaks mängus avaneva hüpikakna kaudu.\n• Tee kampaaniasse kaasatud mängudes pärisraha eest panuseid.\n• Minimaalse panusesumma nõuet siin ei ole.\n• Iganädalasel turniiril jagame välja 350 ja igapäevases rahasajus 80 auhinda.\n24. septembrist 21. oktoobrini kestev võidusaju kampaania hõlmab nelja nädalapikkust turniiri ja igapäevaseid rahasadusid. Kampaanianädalat arvestatakse neljapäevast kolmapäevani.\nNeli nädalat kestva kampaania auhinnafond hõlmab iganädalase turniiri 350 ja igapäevase rahasaju 80 auhinda.


Küsi | Eesti Oma Feng Shui blogi\nMille taha edu tegelikult jääb? →\nWen. Küsima, järele pärima.\nRuudukujuline osa keskel kujutab suud. Ümber selle on uks. Küsima tähendab kellegi uksele minemist ja järelepärimist.\nSelleks, et siseneda vaimsest väravast, tuleb sul küsida.\nNeed, kes tahavad õppida vaimsust, lähevad Õpetaja juurde.\nNeed, kes lähevad Õpetaja juurde, peavad järele pärima.\nKui soovitakse kuulda templikella, tuleb kõigepealt keppi liigutada.\nKui minnakse oraakli juurde, tuleb esitada küsimus.\nNeed, kes soovivad asuda vaimsele teele, peavad kõigepealt küsima.\nLiiga paljud inimesed arvavad, et kuna neil on elus vedanud, peaksid ka vaimsed vastused ennast kergesti avaldama. Kuid elus ei käi nõnda. Mitte midagi väärtuslikku pole võimalik hankida kergel teel. Iseäranis kehtib see vaimsuse kohta.\nKasu saamine vaimsel teel nõuab püüdlust ja enesedistsipliini. Saladus peitub selles, et, et kõige suurem takistus asub meie endi sees. See on justkui sõtta minek, kus selgub, et vaenlaseks on reetur meie endi ridades. Loomulikult on seda tüüpi vaenlasega kõige raskem võidelda, sest ta teab ja tunneb iga meie liigutust ning võib meid lüüa ilma takistava vahemaata. Sama moodi uuristame me jalge alt ka omaenda vaimseid püüdlusi ning säärase kalduvuse ületamiseks vajame me abi.\nKuid püüd omaenda vigu ja puudusi ületada jätab meid dilemma küüsi. Selline olukord sarnaneb kaastundliku väepealiku omaga, kes soovib linna peitunud salamõrvari üles leida ilma elanikkonda kahjustamata. Samamoodi tuleb meil allutada deemon meis enestes ilma end kahjustamata. See on tõepoolest raske ja selle tarvis me vajame abi. Ja selleks, et abi saada, peame me alati olema täis tahet küsida.\nPärastlõunaseminar : Koostöö ajaga : kliki ( siin )


Mida arvad vanemahüvitise ja elatisabi maksmisega seotud plaanitavatest muudatustest? | Eesti Kaubandus-Tööstuskoda\nMida arvad vanemahüvitise ja elatisabi maksmisega seotud plaanitavatest muudatustest?\nSotsiaalministeerium on koostanud perehüvitiste seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mis puudutab eelkõige vanemahüvitise ja elatisabi maksmist. Näiteks muudab eelnõu paremaks vanemahüvitise ja emapuhkuse tingimusi olukorras, kus laps sünnib surnult või sureb 70 päeva jooksul pärast sündi. Anna hiljemalt 14. oktoobriks teada, mida arvad plaanitavatest muudatustest.\nMis on olulisemad plaanitavad muudatused?\nEelnõu lisab vanemapuhkust ja -hüvitist saavate isikute sihtrühma võrdse kohtlemise printsiibist lähtuvalt vanema abikaasaga võrdsustatult vanema registreeritud elukaaslase.\nEelnõu muudab paremaks vanemahüvitise ja emapuhkuse tingimusi olukorras, kus laps sünnib surnult või sureb 70 päeva jooksul pärast sündi. Emal, kellel on õigus emapuhkusele, on edaspidi õigus kasutada hüvitatud emapuhkust 100 kalendripäeva ning kui emal on jäänud lapse surma hetkeks vähem kui 30 kalendripäeva emapuhkust saada, on talle igal juhul tagatud 30 päeva ema vanemahüvitisega kompenseeritud puhkust. Eelnõu kohaselt on ka isadel ja töö- või teenistussuhteta emadel võimalik saada vastavalt isa- või ema vanemahüvitist 30 päeva ulatuses, kui laps peaks sündima surnult või surema 70 kalendripäeva pärast sündi.\nEelnõu näeb ette, et lapsel, kelle elatist maksma kohustatud vanema suhtes on välja kuulutatud pankrot, on ka pankrotimenetluse ajal võimalik saada riigilt elatisabi. Elatisabi kuni 100 eurot kuus maksab riik lapsele, kelle vanem või vanemad ei täida ülalpidamiskohustust. Kehtiva seaduse kohaselt on elatisabi võimalik taotleda nii kohtumenetluse kui täitemenetluse ajal, kuid mitte pankrotimenetluse ajal.\nVanemahüvitisega seonduvad muudatused jõustuvad eelnõu kohaselt 2022. aasta 1. aprillil.\nPankrotimenetlusaegse elatisabi regulatsiooniga seotud muudatused jõustuvad 2022. aasta 1. juulil.\nAnna teada, mida arvad vanemahüvitise ja elatisabi maksmisega seotud plaanitavatest muudatustest. Tagasisidet ootan hiljemalt 14. oktoobriks e-posti aadressile marko[at]koda.ee. Ettevõtete tagasiside põhjal koostan kaubanduskoja seisukoha, mille saadan sotsiaalministeeriumile.\nPerehüvitiste seaduse muutmise eelnõu (9 lk) (.pdf)Muudatuste selgitused (26 lk) (.pdf)


Kommentaar: õhku paisatud lennukikütus Eesti veekogusid ei ohusta - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKommentaar: õhku paisatud lennukikütus Eesti veekogusid ei ohusta\n2. juuli 2012, 18:43\nTLN03:PATRULL-LEND LENNUSALGA LENNUKIGA:TALLINN,EESTI, 23JAN03 Patrull-lend lennusalga lennukiga L-410 UVP. kr/Foto KÜLLIKE ROOVÄLI POSTIMEES\nFOTO: KÜLLIKE ROOVÄLI/PM/SCANPIXS BALTICS\nKeskkonnaministeeriumi merekeskkonna juhataja Arvo Veskimetsa sõnul ei ole põhjust karta, et Läänemere kohal õhku paisatud lennukikütus jõuaks Eesti vetesse.\nPrantsuse lennufirma Air France'i lennukil Airbus A380 tekkisid tehnilised probleemid teel Prantsusmaalt Pariisist Jaapanisse Tokyosse. Lennuk pöördus Ahvenamaa kohal tagasi Pariisi, samal ajal osa kütusest õhku paistes. Rootsi lennuturvalisuse asjatundja Hans Kjälli arvates võis väljutatud reaktiivkütuse maht ulatuda 90 000 liitrini.\nTaolisi juhtumeid tuleb lennuliikluses ette väga harva ja peamiselt suurlennukitega. «Suurtel õhusõidukitel on olemas maksimaalne stardikaal ja maandumiskaal. Maandumiskaal on seejuures väiksem,» selgitab lennuameti lennutegevuse osakonna juhataja Jaanus Ojamets.\n«Õhusõiduk, mis on sunnitud lennu algfaasis tagasi pöörduma või tegema hädamaandumise, aga ei ole veel saavutanud lubatud maandumiskaalu, peab kuidagi lisakaalust vabanema. Sellistel juhtudel kulutatakse kütust õhus tiirutades. Kui selleks ei ole aega ega võimalust, pumbatakse lubatud kaalu saavutamiseks osa kütusest välja.»\nKeskkonnaministeeriumi merekeskkonna juhataja Arvo Veskimetsa sõnul ei ole põhjust karta merevee reostust, kuna lennukikütus on kerge ja hajuv. Väljapaisatud kütus pihustub atmosfääris laiali ja päikese ning tuulte mõjul hajub suurele alale. Hiljem väikeses kontsentratsioonis alla langedes see loodusele suurt kahju ei tekita.\n«Tagajärgedest võiks juttu olla siis, kui lennukütus paisatakse välja joogivee reservuaaride juures või näiteks lindude pesitsemisperioodi ajal kaitseala läheduses. Samuti on ohtlik kütust heita välja madalal kõrgusel.» Veskimetsa sõnul ei ole kartust, et 5000 meetri kõrgusel Läänemere kohal õhku paisatud kütus jõuaks Eesti vetesse.\nSarnane juhtum leidis Eesti lähiümbruses viimati aset aastal 2003, kui Londonist Indiasse suunduv reisilennuk pidi probleemide tõttu tagasi Londonisse pöörduma ning oli sunnitud ohutuse eesmärkidel osa kütusest õhku paiskama.


Muruniiduk Cub Cadet LM1 DP 53 „4 in 1“ - Veltekspert\nCub Cadet LM1 DP 53 „4 in 1“ on bensiinimootoriga muruniiduk, mis sobib kasutamiseks kuni 1200 m² aladel. LM1 DP53 muruniidukil on 159 cm³ töömahuga Cub Cadet 55 OHV mootor. Niidukil on 53 cm laiune niidukorpus ja niidukõrgust saab tsentraalselt reguleerida kuuele erinevale niidukõrgusele vahemikus 28-92 mm.\nSaate valida nelja erineva lõikamismeetodi vahel: külgväljavise, taha väljavise, kogumine või multšimine. Multšikomplekt kuulub standardvarustusse. 70-liitrilisel kogujal on täitumisandur, mis aitab teil õigeaegselt kogujat tühjendada.\nMuruniidukil LM1 DP53 on mitmeid lisafunktsioone, mis muudavad niitmise suurepäraseks. Kergesti tühjendatav koguja, ergonoomiline käepide, tsentraalne niidukõrguse reguleerimine ja kuullaagritel rattad tagavad alati suurepärase niidutulemuse.