Tõnu Tõnso kodulehekülg\nÕpikute kirjutaja, kirjastaja, õppejõud\nMATHEMA OÜ tegevdirektor, TPÜ matemaatika didaktika õppetooli lektor\nTallinna 4. Keskkool (1966-1977)\nTallinna Pedagoogiline Instituut (1977-1982).\nSelle õppeasutuse lõpetasin matemaatika-füüsika õpetaja diplomiga.\nTähtsamad senitehtud tööd ja peetud ametid:\nTöötasin 5 aastat (1982-1987) Aruküla 8. klassilises koolis. Õpetasin matemaatikat. Ühe aasta (1999-2000) töötasin Tallinna Prantsuse Lütseumis. Ka seal õpetasin matemaatikat.\nMinu esimeseks arvutiteks olid 1986. aastal Aruküla andmetöötluskeskuses olnud Iskra 226-d. Need olid toredad masinad (WANG-2200 vene analoogid). Operatsioonisüsteemi meie klassikalisel kujul neil polnud. Oli BASIC, aga see-eest oli see BASIC suur ja võimas ... . Neil masinatel tegin oma esimesed sammud programmeerimises. 1987. aastal hakkasin tööle TPÜ arvutuskeskuses operaatorina. Paari kuu pärast ülendati mind vaneminsener- programmeerijaks. Puhast kooditreimise tööd olen suhteliselt vähe teinud, rohkem meeldib olla tuletõrjuja, s.t. see mees, kes kutsutakse kohale siis, kui on juhtunud mingi õnnetus ja vajatakse abi ning nõuannet. Põhitegevuseks kujunes kuueteistkümnest DVK-2-st koosnevas arvutiklassis toimuva elu juhtimine ja korraldamine. Ühe aasta olin sunnitud tegelema ka Jukudega. Võrreldes isegi meteoriidikindlate DVK-dega olid need masinad samm tagasi. Ise kirjutasin BASIC'us. Seda keelt tunnen üsna hästi. Pascalis ma ei kirjuta, aga loen - üldine ettekujutus programmeerimisest on olemas, hädapärast saan väikeste mulle vajaminevate juppide tegemisega hakkama.\nNii palju siis kiviaegsest programmeerimisest.\nAga noh, mõne Java scriptiga veebilehe jaoks saan siiski hakkama ...\nParalleelselt tööga arvutuskeskuses hakkasin tööle Tallinna Pedagoogilises Instituudis tunnitasulise õppejõuna. Olen õpetanud üliõpilastele väga mitmesuguseid matemaatika ja informaatikaga seotud aineid. Neid aineid, mida olen üliõpilastele lugenud või harjutanud, on olnud üle neljakümne nimetuse. Kui palju täpselt, seda enam ei m�leta. 1987. a. alates on �ppej�u amet olnud mulle kas p�hit��ks v�i k�rvalt��ks kirjastamise k�rvalt. Praegu t��tan j�lle Tallinna �likooli matemaatika osakonnas lektorina.\nÕpikute ja artiklite kirjutamine:\nVõtsin osa 1991. aastal toimunud matemaatika reaalharu ja süvaklasside õpikute konkursist. Konkurss õnnestus võita. Selle tulemusena on valminud koos kolleegide Allar Veelmaa ja Aleksander Leviniga kolm keskkooli matemaatika õpikut. Peale keskooli õpikute seeria valmimist olen kirjutanud ja kirjastanud 7. ning 9. klassi matemaatika õpikud ja toimetanud ning kirjastanud hea kolleegi Allar Veelmaa 8. klassi õpiku.\nLisaks õpikutele olen kirjutanud matemaatika õpetamisele pühendatud artikleid. Et me ei ela paradiisis ja meie elus on palju muidki probleeme, peale selle, kuidas õpetada paremini matemaatikat, siis olen kirjutanud lugusid ka muudel teemadel. Arvutivõrgus on olemas ka kõigi kõigi kirjutatud artiklite pealkirjade loend.\n1999. aastast alates olen koostanud �lesandeid ajakirja "Horisont" keerd�lesande rubriigi "Enigma" tarbeks.\nOlen kirjastuse Mathema omanik ja ainus töötaja. Kirjastanud oleme kuus õpikut. Need on matemaatika õpperaamatud, millest viie puhul olen üheks autoriks ise olnud. Kui tahate saada infot kirjastuse MATHEMA väljaannete kohta või tellida õpikuid, siis võite pöörduda MATHEMA koduleheküljele.\nSeltsielu ja hobid:\nKuulun Eesti Matemaatika Seltsi ja Koolimatemaatika Ühendusse. �heks hobiks on kujunenud kr�ptoaritmeetika. Tutvuda saab ka minu kr�ptoaritmeetika lehek�ljega. Vabal ajal meeldiks mängida malet, lauatennist ja sulgpalli, käia metsas jooksmas. Kahjuks on vaba aega vähe. Püüan siiski leida aega ka mõne hea raamatu ja filmi jaoks.\nOlen abielus. Abikaasa nimi on Maris. Meil on kolm last. Vanema poisi nimi on Rando, tütre nimi on Liina, noorem poiss on Hannes.\nMinu linkide ja otsingurobotite lehekülg:\nMinu linkide ja otsingurobotite lehekülg on siin.\nKuidas ühendust võtta:\n6-552-749 (telefon laual)\n56-699-247 (telefon taskus)\nalates 25. 02. 1997.a.\nViimased muutused tegin 18. aprillil 2003. a.


joobes juht - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFNeljapäev, 22. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastjoobes juhtInfoSeotud isikud Kalle Palling Kalle Laanet Urmas Reinsalu alvar pähkel riho tänak Jaan Ginter Seotud kohad Tartu Harjumaa Valgamaa Otepää Lasnamägi Ida-Virumaajoobes juht - Viimased uudisedPMKorduva joobes juhtimise eest hakatakse karistama šokivangistusegaRiigikogu kiitis kolmapäeval 58 poolt- ja 24 vastuhäälega heaks seaduse, millega karmistatakse karistust raskete tagajärgedega liiklusõnnetuse põhjustamise eest joobeseisundis. 14.06.2017, PostimeesVT Juhtimisõiguseta joobes nooruk kihutas politsei eest põgenedes kiirusega 150 kilomeetrit tunnisRakvere politseijaoskonna patrulltalituse juht Reigo Loginov rääkis, et ööl vastu tänast kella 4.25 paiku märkas politseipatrull Tapa-Rakvere maanteel lubatust kiiremini liikuvat sõiduautot Opel. Sõiduk, millel puudusid ka nõutud registreerimismärgid, suundus Rakvere poole. Auto äratas patrullpolitseinikes kahtlust ning selle juhile anti peatumismärguanne.\n13.06.2017, Toomas HermTCFotod ja video: kriminaalses alkoholijoobes juht sõitis otsa parkivale autoleTallinnas Kolde puiesteel juhtus õhtul avarii, kus alkoholijoobes autojuht sõitis otsa parkivale sõidukile.\n30.05.2017, Nele-Mai OlupRepAuto sõitis puukuuri29.05.2017, Reporter.eePPJoobes juht põhjustas Papiniidu ristmikul kannatanutega avarii (1)Joobes juht põhjustas läinud öösel kella 2.40 paiku Pärnus Papiniidu tänava ja Riia maantee ristmikul liiklusõnnetuse, sõites ette peateel liikunud taksole.\n01.05.2017, Lauri HabakukPMPolitsei tabas üle-eestilisel puhumisreidil 14 joobes juhti (1)Eilse üle-eestilise puhumisoperatsiooni käigus kõrvaldati roolist 14 alkoholi tarvitanud inimest, seaduskuulekad sõidukijuhid said aga politseinikelt tänutäheks kommi.\n28.02.2017, Piret LaksonPMLääne-Virumaal hukkus liiklusõnnetuses 34-aastane mees (1)Täna öösel Lääne-Virumaal Vinni vallas juhtunud liiklusõnnetuses hukkus 34-aastane mees, kõik neli autos viibinud meest olid joobes.\n30.01.2017, Piret LaksonPM+Surm liikluses – võigas viis lahkuda (1)\n18.01.2017, Liis VelskerPMPolitsei tabas möödunud ööpäeva jooksul Eesti eri paigus 11 joobekahtlusega sõidukijuhtiKahel tabatud juhil olid narkootikumide ja ülejäänud üheksal alkoholi tarvitamise tunnused.\n05.07.2016, Piret KaruPMPoole aastaga on õnnetused viinud 89 inimelu (3)Tänavu kuue kuuga juhtus Eesti eri paigus üle 650 inimkannatanuga liiklusõnnetuse, milles jättis oma elu 32 ning sai vigastada üle 850 inimese. Tulekahjud on võtnud 25 inimelu ja uppunud on 32 inimest.\n27.06.2016, Merike TederPMJoobes juht sõitis autoga vastu puud, viga sai 6-aastane lapsJärvamaal sai eile õhtul joobes juhi tehtud avariis viga 6-aastane poiss.\n16.05.2016, Merike TederPMHelistajad aitasid politseil Lõuna-Eestis tabada viis joobes juhtiMöödunud nädalavahetusel tabas politsei Lõuna-Eestis helistajate abiga viis alkoholiga patustanud autojuhti.\n07.03.2016, Liis VelskerRepJoobes sõidkujuht rammis Tartus taksot06.03.2016, Reporter.eePMPolitsei tabas kaks narkojoobes juhtiPolitsei tabas eelmise ööpäeva jooksul Eesti teedel kokku viis joobes sõidukijuhti.\n08.12.2015, Elu24.eePMTartumaal Rannu vallas juhtus lühikese aja jooksul kaks liiklusõnnetustTartumaal Rannu vallas Trepimäe teel, sealsamas lähedal, kus juhtus augusti alguses nelja noore inimese elu nõudnud üliraske liiklusõnnetus, toimus teisipäeva õhtul lühikese aja jooksul kaks avariid.\n03.04.2015, Tiina KaukvereRep62-aastane roolijoodik põhjustas Järvamaal liiklusõnnetuse30.03.2015, Reporter.eeRepAlkojoobes BMW juht põgenes sündmuspaigalt29.03.2015, Reporter.eeVmValgamaal hukkus liiklusõnnetuses 66aastane naineEsmaspäeval, 16. veebruaril juhtus traagiline liiklusõnnetus Valgamaal Otepää vallas, kus tee ääres liikunud 66aastasele Annele sõitis otsa sõiduauto. Naine suri saadud vigastustesse sündmuskohal.\n19.01.2015, Marian MänniVmJoobes juhid põhjustasid hulga õnnetusi Möödunud aastal leidis Eestis purjus juhtide süül aset 148 liiklusõnnetust, mida on ligi 13 protsendi võrra vähem kui aasta varem, kui joobes juhid põhjustasid 167 õnnetust, andis teada politsei- ja piirivalveamet.\n03.01.2015, Piret KaruRepJõuluaeg on politseinike jaoks ärev aeg!23.12.2014, Reporter.eePMPolitsei tabas viis narkojoobes juhtiPolitsei tabas eilse ööpäeva jooksul kokku 18 joobes juhti.\n06.10.2014, Uwe GnadenteichPMJoobes juht ja lubadeta mees sõitsid autodega üle katuseEilse päeva jooksul sõitis Lääne-Virumaa teedelt välja kaks autot, neist ühe juht oli purjus ning teisel polnud juhilube. 08.09.2014, Merike TederPMPolitsei tabas nädalavahetusel erakordselt palju joobes juhtePolitsei pidas möödunud nädalavahetusel kinni 100 alkoholi või narkootilisi aineid tarvitanud autojuhti, mida on tavalisest nädalavahetusest ligi kaks korda rohkem.\n10.08.2014, Karin KangroPMPolitsei tabas puhumisreidil seitse alkoholi tarvitanud juhtiKorrakaitsjad tabasid Tallinnas eile õhtul ja öösel korraldatud politseioperatsiooni käigus seitse juhti, kes olid tarvitanud alkoholi.\n06.08.2014, Karin KangroPMOhtlikke olukordi tekitanud purjus veokijuht sattus kriminaaluurimise allaJõgeva politseinikud tabasid eile Tallinna-Tartu maanteel pidevalt vastassuunavööndisse kaldunud veoki roolist mehe, kes oli nii purjus, et tema suhtes tuli alustada kriminaalmenetlust.\n02.06.2014, Piret KaruVmViis roolijoodikut on tänavu korduvalt vahele jäänud\n21.02.2014, Uwe GnadenteichPMSõitmisest tüdinud juht parkis auto maanteekraavi\n05.11.2012, Piret KaruPPJärjekordne joobes juht sai karistuseks aresti\n24.08.2012, Piret KaruTCPurjus mootorrattur püüdis politsei eest põgeneda\n08.12.2010, Piret KaruVmTraagilise õnnetuse toimumiskohas peeti kinni joobes juht\n05.11.2010, Piret KaruPM+Nagu pomm plahvatanuks\n15.05.2010, Sandra MaasaluPPOma vennana esinenud purjus ja loata juht peab arestimajas aega veetmaPolitsei tabas Pärnus autoroolist alkoholi tarvitanud ning juhtimisõiguseta juhi, kes esitas valeandmeid.22.01.2010, Eno-Gerrit LinkPPPurjus mees sõitis teisele autole otsa67aastane purjus mees tegi laupäeva hilisõhtul Sindis oma autoga avarii, sõites tagant otsa teisele sõidukile.02.12.2009, Eno-Gerrit LinkPMJoobes juht ei suutnud alkomeetrisse puhudaPolitseile saabus teade tähelepanelikult majaelanikult, kes kurtis, et Kaunase puiestee 1 maja ees rallitab purus juhi roolitud Volkswagen Passat.19.07.2009, Berit-Helena LampPMRoolijoodiku põhjustatud avariis hukkus naineEile õhtul toimus Ida-Viru maakonnas raske liiklusõnnetus, milles roolijoodik kaldus vastassuunavööndisse ja talle vastu sõitnud auto juht hukkus.14.06.2009, Merike TammPMJoobes juhid põhjustasid hulga avariisidEile toimus kokku 12 liiklusõnnetust, millest nelja põhjustasid joobes juhid ning ühe ilma lubadeta noorukid. 13.06.2009, Merike TammPMToompeal ringleb plaan roolijoodikute häbiposti panemiseksRiigikogu õiguskomisjonis on korduvalt arutatud võimaluse üle, et politsei saaks meedias avalikustada korduvate roolijoodikute nimesid. Nii selle kava poolt kui ka vastu on mitmeid argumente.05.05.2009, Hanneli RudiPMPurjus juht sõitis vastu puudEile sõitis Valgamaal sõiduauto Volkswagen teelt välja, auto kaassõitja sai vigastada. 03.05.2009, Kajar KasePMPurjus juht sõitis lapsele otsaEile õhtul sõitis Jõhvi vallas joobes juhiga sõiduauto otsa teele jooksnud 4-aastasele tüdrukule, kes lubati pärast esmaabi andmist kodusele ravile. 02.05.2009, Kajar KasePMKodanik kõrvaldas liiklusest ohtliku juhiEile teatas tähelepanelik liikleja politseile, et Leisi vallas Anglast Kuressaare poole, sõidab hall Renault, mis tuigerdab teel ja on liikluses ohtlik.17.04.2009, Berit-Helena LampPPJoodikjuht peab sünnipäeva arestimajas tähistamaTäna hommikul mõistis Pärnu maakohus aresti ja juhtimisõiguse äravõtmise mehele, kes istus autorooli alkoholi tarvitanuna.06.04.2009, Eno-Gerrit LinkTCReporter.ee: teelt välja sõitnud joobes juht aidati tagasi maanteeleHarjumaal Kose vallas teisipäeva õhtul avariis surma saanud joobes ja turvavööta juht oli kohalike sõnul veidi varem teelt välja sõitnud, kuid aidati tagasi maanteele ega takistatud tal uuesti rooli istumast.04.02.2009, Raul SulbiTCJoobes sõidukijuhile määrati 20 päeva aresti23. jaanuaril pidas Põhja prefektuuri Ida-Harju politseiosakonna patrull kinni 26-aastase mehe, kes juhtis sõidukit alkoholijoobes ning üritas politsei eest põgeneda, Harju maakohus karistas 24. jaanuaril rikkujat 20-päevase arestiga.27.01.2009, Raul SulbiTCJoobes juht põhjustas kolme kannatanuga avariiTäna põhjustas joobes juht Harjumaal Tõdval kolme auto avarii, milles sai kannatada kolm inimest.12.01.2009, Raul SulbiPMPolitsei püüdis öösel Ida-Virumaal joobes juhte Ida-Virumaa viieteistkümnes vallas ja kolme suurema linna teedel viidi teisipäeva õhtust kuni kolmapäeva hommikuni läbi politseioperatsioon «Kõik puhuvad».24.12.2008, Oliver TiksPMRoolijoodik lendas kummuli paiskunud autost väljaEile hommikul sõitis Pärnumaal maanteelt välja Pontiac Trans Sport, mille alkoholijoobes ja kinnitamata turvavööga juht kukkus autost välja ning sai kergemaid vigastusi.11.11.2008, Kajar Kase Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme11:0023JuuniOtse: võidupüha paraad Rakveres>Viimased uudised17:05ÜRO keelitab Egiptust tühistama kuue mehe surmaotsust 17:05Otseblogi Brüsselist: soojem kui Kabulis (4)17:03Võrkpallikoondise liider esimestest trennidest välisklubis: see oli põrgu, mu jalad tahtsid mind mõrvata 17:00Viis võimsat antioksüdanti, millega jaaninädalal tervist poputada 16:55Reps Somelari väljaütlemisest: kehitasin õlgu ja mõtlesin, et see pole päris normaalne 16:32Näiteid Beyoncé rasedusstiilist, mis teevad tavalise naise kadedusest roheliseks 16:25Rakvere võrkpalliklubi sai üliolulise täienduse 16:08Räikonen on valmis Vetteli lakeiks asuma 16:05Kuulsuste ilukirurg paljastab: milline on ilukirurgia tegelikkus? 16:05Mis juhtub kehaga paanikahoo ajal? 16:02Londoni mošeerünnaku ohver suri vigastustesse 16:00Marit Mäesaar: laulupidu on üks väheseid hetki, kus eestlane kannatab enda kõrval teist eestlast 15:50Keskerakonna noortekogu kutsub üles jaanipäeva alkoholivabalt veetma 15:48Kuuekordne suure slämmi tšempion läks pankrotti 15:42Trump palus luurejuhtidel Vene-sidemed maha vaikida 15:39Filmi «Kala-kala» on põhjust vaadata rohkema kui kaunite rindade pärast 15:28Pindi Kinnisvara vallandab kaks Mölderi tehinguga seotud töötajat 15:27Ettevõtja Marianna Voznessenskaja: edukaks äriks pole vaja originaalset ideed! 15:26Video: snaiprid ootavad Raqqa linnas vaenlasi 15:21Jaaniajal toimub ainulaadne rannast rannani seiklusvõistlus läbi Eesti Kõik viimased uudised


"Tõeline meremees seilab ka punasel merel!" MEHED, KAS JULGETE LUGEDA? 14 naise verised ülevaated menstruatsioonist | Naisteleht\nVidrik Võsoberg, 20. mai 2016, 12:50\nFoto: PantherMedia / Scanpix / meinetapete.de\nHea meeslugeja: kui sa pole juhuslikult kunagi ebaõnnestunult kruvikeerajaga õlut avades endale miinuspead kubemesse põrutanud või munandeid raseerides žiletiga sisse lõiganud, siis pole sul ilmselt õrna aimu ebamugavusest ja valust, mida naised tunnevad absoluutselt igal viljakusea kuul, rasedusaeg välja arvatud. Sa ei pruugi naisi selles osas mõista ning võid tolle kipraskulmu poetatud fraasi "päevad algasid" peale vaid mühatada. Võib-olla oled isegi kunagi naise üle naernud – päriselt ka valutab nii kõvasti või?! Püüdmaks saada aimu, kas või kui hirmus kuupuhastus naiste jaoks on, korraldasime selleteemalise küsitluse – ja Elustiil garanteerib, et nende lugude lugemise järel sa enam naise päevade üle ei naera. Siin on 14 naise (nimed on väljamõeldud) ülevaade isiklikust menstruatsioonist – mis mõnede puhul lihtsalt lühike ebamugavustunne, aga nii mõnegi puhul midagi elurütmi ja elutahet tõsiselt häirivat.\nIeva Chärolyn, menstrueerinud elus kokku 576 päeva\nPMS-i ajal (mõned päevad enne menstruatsiooni algust tekkivad kehalised ja psüühilised ilmingud, mis häirivad naise töövõimet ja elukvaliteeti – toim) läheb kõht punni, rinnad vahel hellaks. Jalad hakkavad valutama. Menstruatsiooni enda ajal on nõrk valu, enamasti tekib esimesel päeval ja siis kaob.\nPäevade järel elukvaliteet kuidagi mõjutatud ei ole, ei dehüdreerunud tunnet ega tüdimust. Mingeid punaseid laienevaid laike valgetel pükstel vmt minuga juhtunud ei ole. Seks menstruatsiooni ajal on mõeldav, mis seal ikka. Hügieenivahenditele kulub päevade pärast umbes viis eurot kuus.\nMinu meelest on ebaaus, et meestel päevi pole.\nJhaanika Keidi Laurabella, menstrueerinud 588 päeva\nMenstruatsioonivalu esineb vahepeal ja see on nõrk. Aga nädal enne seda on kerge depressioon ja pundunud tunne. Üldiselt kuupuhastusel ma oma elukvaliteeti mõjutada ei lase, kuna see on paratamatus.\nEbameeldivaid situatsioone seoses päevadega on ikka olnud, aga eks neist on õpitud paremini ette valmistama. Seks sel ajal väga mõeldav ei ole – aga on juhtunud. Kulud tampoonidele ja muule – ma pakun, et äkki kümme eurot kuus.\nEbaaus, et meestel päevi pole? Ei, see on bioloogiline eripära ja ma ei tunne, et maailm on selletõttu ebaaus.\nReidika-Viile, menstrueerinud 1540 päeva\nPMS-i ajal on alakõhu piirkond väga valulik, kuid see ei sega niipalju kui meeleolumuutused, higistamine ja muutused nahas (nägu eriti) ja juuksed. Päevade ajal saan vabalt elada ja voodisse ei peitu, kuid muutused meeleolus ning liigne higistamine ning juuste ja naha jube olukord segavad küll. Nahk on tundlik, ei saa isegi ühte punni pigistada, sest see tavaliselt sel perioodil hakkab alati veritsema, nahal oleks peal nagu mingi kaitsekiht. Juukseid lihtsal sel ajal puhtaks ei saa - ja mul kestab PMS umbes kaks nädalat enne päevade algust.\nKuupuhastuse järel ebamugavat enesetunnet eriti pole, vaid paar päeva. Kõik eelnev on palju hullem.\nVahel on kontoritool ootamatult pleki saanud, vahendid on sageli koju jäänud, siis on tulnud lihtsalt "loov" olla ja see on pagana ebameeldiv. Umbes sama tunne, nagu kõnniks alasti keset linna.\nMenstruatsiooni ajal seksimine on mõeldamatu, sest see on nii ebaseksikas.\nSidemetele ja muule läheb maksimaalselt kümme eurot kuus. On küll ebaaus, et meie peame päevi kannatama, aga mehed mitte.\nLinda Liilia, menstrueerinud 594 päeva\nPMS-i ajal on meeletud kõhukrambid ja valud. Päevade enda ajal on valud nii tugevad, et selleks on välja kirjutatud retseptiravimid, ilma milleta ma voodist ei tõuse. Pärast päevi pole midagi.\nKõige tavalisem ebameeldiv situatsioon on see, et ootamatult avastad, et tampoonid on koju jäänud jms.\nAga seks päevade ajal on mõeldav, sest teinekord on kirg ja iha liialt suur.\nKulud hügieenivahenditele – u 15 eurot.\nEbaaus, et meestel pole? Lihtsalt tegemist on ebameeldiva ajaga, kahjuks ei saa valida, kas ja kellel see on\nKlaaryka, menstrueerinud 960 päeva\nPaar päeva enne menstruatsiooni on peavalud, meeleolu kõikumised on ka. Päevade ajal: esimene päev-kaks on tugev valu, krambid ja kui oleks võimalik, siis oleksin kodus voodis, kõht kõveras. Järgmised päevad ei valmista enam ebameeldivusi. Elukvaliteeti päevad ikka mõjutavad, kuna mõned päevad enne ja esimesed päevad on elu häiritud.\nPüksid on ikka ära määrdunud, siis olen jaki või midagi endale ümber sidunud või püksid ära vahetanud. Tampoonid on ka maha jäänud, siis olen WC-paberit kasutanud abivahendina.\nPäevade ajal seksimine on vastuvõetamatu, kuna pärast oleks kõik ju verega määrdunud.\nKuus kulub karp tampoone ja selle hind on umbes kolm eurot. Elu ongi ebaaus.\nSuusivesik, menstrueerinud 780 päeva\nPMS – oleneb. Olen paistes rohkem kui muidu ja kuumahood käivad. Menstruatsioonivalusid õnneks ei ole, aga peale päevi ei soovi mõnd aega seksida.\nOn jamasid juhtunud küll, näiteks pubekana tunnist tõustes oli plekk toolil.\nSeks päevade ajal? Vastuvõetamatu, mehel peaks see ka ju ebameeldiv olema?!\nHügieenivahenditele kulub umbes neli euri kuus. Ei ole naiste suhtes ebaaus, päevad ei mõjuta mu elu niipalju.\nLiisitriin, menstrueerinud 1100 päeva\nPMS-i ei esine, päevade valu on olematu ja päevade järel ei ole ka mingeid ebamugavaid tundeid. Mingeid "seiklusi" seoses päevadega ka pole olnud.\nSeks? Kui mehele on see vastuvõetav, siis on ka minul okei.\nVahenditele läheb umbes kümme eurot. See ei ole ebaaus. Ma leian, et see on naisele vajalik, toimub vere uuenemine.\nAadelheide, menstrueerinud 680 päeva\nPMS: magusaisu, närvilisus, ärritun kiiremini, olen väsinud ja tahan palju magada.\nMenstruatsioonivalu on talutav ja kui ei ole, siis aitab valuvaigisti, koju istuma ei jää. Elu pärast päevi on tavaline, ei mõjuta kuidagi.\nEks tampoonid on maha jäänud, kuid siis on kiiresti poodi või apteeki mindud.\nSeks päevade ajal on pigem vastuvõetamatu, kuna niigi on valud alaseljas ja ebamugav puhitav tunne kõhus.\nKümme eurot kuus kulub vahenditele. Lihtsam ja mugavam oleks muidugi, kui menstruatsiooni ei oleks, kuid ei pea seda ebaausaks.\nKunilda, menstrueerinud 660 päeva\nPMS-i jamad on mõnikord isegi väga hullud. Kõhus hakkab ülikergelt keerama - töökeskkonnas on raske olla. Vajadus süüa pidevalt - pidev toiduvajadus. Peavalud, kehatemperatuuri kõikumised.\nPäevade ajal minul isiklikult on valud väga harva ning ainult ühe päeva. Aga valud on üldiselt julmalt teravad. Päevade järgsel ajal mu elukvaliteet kuidagi mõjutatud pole – igakuine läbielamine, millega peab harjuma.\nLaigud pükstel ja sellised asjad ... Laigud on olnud põhilised eriti nooremas seas, kus ise täpselt ei teadnud, kuidas toimida. Ebamugavus kui oled külas - ei saa sidemeid võtta rahumeeli, vahetada rahumeeli, samuti kui ööbimas oled, tabab sind pidev hirm, et mis siis saab, kui jääb laik kusagile. Ebamugavus avalikus tualetis - sidemed siiski on kilest materjaliga kaetud ning avalikus kohas pakendite avamine tekitab ebamugavust. Ebamugavus tööl - ei lähe käekotiga tualettruumi, pole vaja kõigil teada, et oled selles perioodis. Raske iseenesest on ka võtta hügieenisidet enda käekotist välja ilma, et keegi seda tähele paneks.\nSeks sel ajal on vastuvõetamatu - voolus on ju olemas, veri voolaks mööda jalgu alla, kas seda me tahtsimegi? Muudab vahekorra väga ebameeldivaks.\nMeestel on omakorda omad probleemid - enamikul on vaja üldjuhul igapäevaselt seksi või peavad rakendama alternatiivtegevust. Minu jaoks on menstruatsioon lihtsalt ebameeldiv, kuid õnneks minu elukaaslane on väga toetav ja mõistev ning teab, mis selle "toreda" perioodi ajal toimub minuga. Lisaks on menstruatsioon positiivne, sest saan alati süüa seda, mida hing ihaldab, ilma et ühtegi kaalunumbrit juurde tuleks.\nSidemed - 4 €, öösidemed - 4 €, valuvaigistid - 3 €.\nUllabella Siisika, menstrueerinud 816 päeva\nPMS-i ajal söögiisu suureneb ja ajab higistama. Menstruatsioonivalu on olematu. Seksida pole kohe pärast päevi kõige mugavam.\nMul on regulaarne tsükkel, seetõttu ma tean, mis ajal päevad algavad. Samas on juhtunud, et päevad ei lõppe õigel ajal ära ja on väiksemaid määrdumisi.\nEi harrasta seksi päevade ajal. Hügieenivahendid: 2,5 € kuus. Mõnikord tundub, et see on naiste suhtes ebaaus, aga samas: kui peab nii olema, siis pole midagi teha. Ega elu polegi õiglane.\nFloreida, menstrueerinud 2080 päeva\nVäike meeleolu kõikumine on PMS-i ajal. Päevade ajal valu ei esine ja voolus nõrk ehk määrib ainult. Päevad elu nende järgselt mingitmoodi ei mõjuta.\nÕnnetusi ei ole olnud.\nPäevade ajal seksida on tavaline. Kui partnerit ei häiri, siis miks mitte. Mina oma abikaasaga olen pikalt koos juba olnud ja häbeneda pole midagi.\nUmbes kuus eurot kuus läheb vahenditele. Ebaaus – kui, siis veidi.\nNääli, menstrueerinud 840 päeva\nPMS – muidugi. Punnis ja valutav kõht on igakuine kaaslane.\nEsimene menstratsioonipäev voodis kõveras on täitsa tore. Siis saab näiteks soojavee pudelit kaisutada – talvel eriti mõnus ju!. Kahjuks on ka selliseid kuid, kus voodi asemel on näiteks esikupõrand või WC põrand. Lisaks kohutavale kõhuvalule, mille tõttu on elus ka mitmed korrad kiirabi käinud – kui ikka päris suremisetunne peale tuleb, siis väike süst tagumikku aitab! – tekib mõnikord ka migreen või läheb süda pahaks. Ehk siis WC põrand on selline hea koht, kus on vajadusel piisavalt jahe, aga kui sinna ka tekk vedada, siis on täitsa mõnus pikutada. Jah, ma tean, et seal on bakterid ja päris rõve on vetsus magada, aga kui sa soovid kordamööda oksendada ja vetsus käia, siis magamistuba on liiga kaugel. "Täitsa mõnus pikutada" on ka iroonia aga ma olen kindel, et saite juba aru.\nMenstruatsioon selle järgselt elu ei mõjuta.\nÕnneks ebameeldivaid situatsioone ei ole olnud. Vajalikke asju on koju unustatud ikka, aga tänapäeval saab igalt poolt õnneks osta (pikal metsamatkal tõenäoliselt mitte, aga ma ei kujuta ettegi, et päevade ajal pikale metsamatkale üldse läheksin).\nSeks on mõeldav, aga mitte hea meelega. Kes hiljem neid linu ja käterätte peseb? Kui mees ettevalmistuste ja koristamise vaeva enda kanda võtaks, siis mõtleks võib-olla parema meelestatusega sellele.\nEt kas on ebaaus, et naine on sunnitud igal kuul menstrueerima, kuid mehed on sellest vaevast vabad? Muidugi on ebaaus. Mis on selles ausat, et ma iga kuu valu kätte otsi andmas olen ja meeste reaktsioon on tavaliselt umbes "päriselt ka valutab nii kõvasti või?". Ei, tead, ei valuta, niisama teesklen, et meie elu põnevamaks teha!\nVahenditele kulub kuus umbes kümme eurot.\nÕnne-Daisa, menstrueerinud 600 päeva\nPMS – jaa! Pea hakkab päev enne valutama ning olen hirmus loid, näen unenägusid, et ma veritsen igalt poolt ning eelkõige ikkagi on valuaistingud enne veel, kui mingit verd on näha. Tavaliselt tekib just puhastuse ajal väga palju meeleolumuutusi, mida on võimatu ohjeldada.\nEsimesel päeval tavaliselt minestan valu tõttu ning eriti õudne on olla öösel, mil tavaliselt siis valu tõttu ei magagi (olgu et viis valuvaigistit sees).\nPärast päevi on dehüdratsioon ja tüdimus.\nKui ma olin kuuendas klassis, siis laienev laik tekkis teksapükstele ning loomulikult märkas seda klassi kõige populaarsem tüdruk. Kuna mina polnud just eriti ilus ja olin ka parajalt pontsakas ja breketitega, siis leidis ta järjekordse tõiga, millega mu kallal nokkida. Kuna mulle meeldib istuda, jalg n-ö põlve all, siis tihti on siiani ikka tekkinud paar laiku ka toolile. Siis korraks punastan ja teesklen, et mul oli šokolaad püksitaskus vms.\nSeksi on päevade ajal tehtud, aga eelkõige on ta naisele ebamugav. Senised mehed mu elus ei ole seda väga rõvedaks pidanud - vajadused tuli täita. Aga pigem olen ikkagi ise viis päeva seksita olnud - selle nimel tasub kannatada, sest kohe pärast menstruatsiooni lõppu on seks imehea!\nEbaaus, et meestel pole? Jaa! Sest nad ei pea kunagi mõtlema selle peale, kas äkki tuleb kuskile mõni verepiisk või kas ikka on õigel hetkel vajalikud abivahendid kotis. Kuna mulle väga ei meeldi tampoone kasutada, on eriti ebameeldiv käia ka suvel ujumas – t**a küll, miks need mehed ei võiks näiteks korragi mitte minna ujuma, sest neil on sitt olla. Aga ei.\nKulu päevadele – kümme eurot.\nDorret Reene, menstrueerinud 1320 issanda päeva\nPMS-i ajal läheb tuju sitaks, rinnad on valusad.\nPäevade ajal valud on väga suured, aitab soojaveekott ja vähemalt kolm valuvaigistit. Lisaks on ka kõht lahti ja WC-potilt on vahest võimatu püsti tõusta.\nKaks-kolm esimest päeva on suured valud, ei taha midagi teha ega kedagi näha. Raske on ka tööl käia või midagi muud teha. Voodist välja tulla pigem ei soovi. Küll aga näiteks vaikne jalutuskäik värskes õhus on motiveeriv.\nLaienev laik voodilinal on juhtunud, sest menstruatsioonivedelikku pole öösel suutnud kinni pidada ei paigaldatud kõige tugevam tampoon, seejärel hügeeniside ega ka ööriided.\nTõeline meremees seilab ka punasel merel - nagu öeldakse! Aga isiklikult oleks see mõeldamatu, sest voolus on liiga suur ja pärast näeks voodi välja kui kuriteopaik.\nMuidugi on ebaaus, et meestel päevi pole! Vastik lausa. Aga mehed ei suudaks sellega toime tulla ilmselgelt.\nKulud – umbes kuus eurot.\nKõige ebameeldiv on see, et kui naisterahval on kehv tuju, siis mehed automaatselt arvavad, et naisel on päevad. Kamoon, kas meestel ei ole aeg-ajalt sitt tuju?\nMIS TUNNE NAISTEL ON? Kanname rasedakõhtu


Kommentaarid: Miks puudub verekeskusel ligipääs HIV nakatunute registrile?\nkajuks/ 1. november 2015, 19:08\npolegi seal nimesid\nkahjuks / 1. november 2015, 19:08\npole seal nimesid\nBlueeye/ 1. november 2015, 12:53\nTo 11.38. Kus su loogika on? Kui inimene on vastavas registris ja seda oleks Verekeskusel võimalik ka vaadata, siis teda lihtsalt ei lubataks verd andma. Ei mingit ohtu inimeste tervisele. Aga kui see nn "tühine osa" üritab korduvalt doonoriks hakata, siis on rahaline kulu ikka märkimisväärne.\nJohanna/ 31. oktoober 2015, 19:38\nVerd ei lubata võtta ka neilt, kelle elustiilii hinnatakse ohtlikuks.\nNäiteks mehed, kes on olnud vahekorras teiste meestega ja selliste meestega vahekorras olnud naised.\nSeega terviseamet peab kõiki pedesid ametlikult haigeiks ja nende veri ei lähe mitte. No ei ole nad siiski täiesti terved.\nVot/ 31. oktoober 2015, 17:48\nVerekeskus saab teada nakatanute tegeliku arvu, mis ei ühtu projektides raha\ntaotlemistes märgitud arvudega mis on tunduvalt suurendatud\nA.H./ 31. oktoober 2015, 17:17\nMis parata, ka instantsidel kes juhi- ja relvalube väkjaannavad puudub näiteks ligipääs hullude, lollide ja lihtsalt ebaadekvaatsete isikute registrile.\nraivo/ 31. oktoober 2015, 15:44\nkõik registrid lekivad.avalik saladus.\nJälgija/ 31. oktoober 2015, 12:20\nArvan vastuseks, et kes on manalas ja kellele pole "taktikeppi" üle antud. Eliitklassile pole mõtet lootma jääda, sest raha kokkulugemisega nad lõpusirgele ei .näe jõudvat.\nPõhjus/ 31. oktoober 2015, 11:51\nRegistris on palju võimu ja suuri sidemeid omavaid mehi ja naisi. Kui nende registris olek oleks teada, siis ei julgeks keegi neid oma voodisse lasta või nende omasse minna. Nüüd aga jagavad nad Aidsi vabalt.\n31. oktoober 2015, 11:38\nMilleks teile nakatunute register, seal puuduvad nagunii andmed kõigi nakatunute kohta ja analüüsid tuleb teha kogu verele, mis kogutakse. HIV nakkuse kandjaid on registris vaid tühine osa! Kui te mõtlete analüüside pealt kokku hoida siis seate kõik inimesed kordi suuremasse ohtu.\nkossuäss/ 31. oktoober 2015, 10:30\non täiesti piisav, kui valitsuse liige teab k6ike, tema ytlebki meile edasi, mis on hea ja mis on 6ige, nyyd marss tööle tagasi k6ik, miinimumpalk ei teeni ennast ise\nants/ 31. oktoober 2015, 09:44\nInimese tervis on tähtis!\nants/ 31. oktoober 2015, 09:43\nEi hoolita kaasinimeste tervise eest!


Alburahva Teater: Harilikud rikkujad\nÜhed ontlikud vanemad otsustasid oma lapse 15. juubeli ära rikkuda ja kuna laiem üldsus tunnebki Alburahva Teatrit pigem Peorikkujate nime all, usaldati see ülesanne meile.\nNiikuinii jääb meist enamikul 15. juubel üle-eelmisesse millenniumi, et peaks üsna lihtne ülesanne olema. Nõrgemanärvilised otsustavad siiski tööle jääda või ema sünnipäevale minna.\nJaotame rollid, sorame on põhjatus kostüümilaos, paneme end äärmiselt kombekalt riidesse. Kõik on õnnelikud, isegi Maarja, kes saab elu parima rolli- lihtsalt fotograaf.\nTeades, et poest saab ainult normaalseid, poppe ja noortepäraseid lilli, niidame suvalist maltsapõldu. Tekitades kohalikule osaühingule paari eurose kahjumi. Ja et pereisa tegeleb tööl ainult piimasaadustega, saab sünnipäevaline sellest vähemalt leiba-saia kõrvale küpsetada.\nPaides avaldavad kõik arvamust. Me arvame ka siis, et peaks poest läbi käima.\nSaame paki õhupalle ning jagame töö sektsioonidesse, et kõik õigeks ajaks valmis saaks. Merike näiteks hakkab siiliks ja torkab esimesed õhupallid katki. Aire on suvaliste õhkimiste üle väga õnnelik, hoides kramplikult rooli ja silmi kinni. Töö jätkub, kuni autos vaba pinna puudus tekib.\nViskame vahepeal põhu ja mulla autost välja, täiendame kostüüme, teeme igaks juhuks mõne foto ja uurime, kaugel sünnipäev on.\nJa siis tuututades ja suuure kaarega otse peo keskele. Sünnipäevalapsel on parajasti fotosessioon pooleli. Autosse on kosta ainult üks "Mida?!" ja lahti vajuv suu. Vähemalt suutsime vanaisa pildid ära rikkuda. Asi seegi :D\nKoer ja kass peavad dialoogi.\nTiit eelistab piraadi monolooge.\nAnname vahepeal kingitused ja tervest vabariigist saadetud õnnitlused üle.\nOtsime oma lemmikut Pöialpoissi, aga märkame ainult värskete hõrgutistega saabuvat kelnerit.\nLaseme siis Tiidul natuke lavastada.\nIse sätime end koera imetlema\nja laseme end ikka lauda kutsuda.\nTüdrukutele sobivad kingituseks ikka tööriistad.\nEt mitte tervet pidu ära rikkuda ja vanemate peale pikka viha ei peetaks, otsustame, et aitab selleks korraks küll. Niikuinii pole järgmine juubel enam kaugel! =D\nPakkumisi võtame täiskuuöödel vastu.\nPostitaja: mliiv kell 23:47


Kohtumised metsas: Anu Raua talus püsimetsandust avastamas — Eestimaa Looduse Fond\nKohtumised metsas: Anu Raua talus püsimetsandust avastamas 04.04.2022\nMinu esimesed Eestimaa Looduse Fondi talgud toimusid Heimtalis kunstnik Anu Raua talus. Käisime koos väikese rühma töökate inimestega aitamas järgmise talve küttepuid laduda. Talgute teemaks oli püsimetsandus, küttepuud olid varutud oma metsast. Ladusime halud Kuremäe kloostrist inspireeritud ümmargustesse riitadesse, mis oli kõigi talguliste jaoks esmakordne ja põnev.\nEnne halgude ladumist külastasime metsa, kus raie oli tehtud. Tegemist oli endise karjääri peale istutatud 50-aastase männikuga. Mändide sekka olid kasvanud mõned kased ja üksik looduskaitse all olev künnapuu. Olin meeldivalt üllatunud, kui hästi suudab kogenud metsatöötaja harvendusraiet teha. Kerge tehnikaga ja külmunud pinnasel on võimalik raie teha nii, et sellest jäävad tõesti minimaalsed jäljed. Mõne kuu pärast ei paneks tavainimene enam tähelegi, et siin on üldse metsatöid tehtud. Samas on mitukümmend ruumimeetrit küttepuid varutud.\nHeimtali kandis on väga viljakad metsad. Anu Raua ja tema metsavahi Jüri Liiva eesmärk on saada oma tarbeks puitu ja samal ajal suurendada metsade liigirikkust. Talgute viimasel päeval käisime noores haava-tamme metsas arutamas ulukikahjustuste ja tulevikupuude valiku üle. Nii haavad kui tammed on head elustikupuud ja mõlemal on metsas oluline roll. Samas on mõlemal liigil ka arvestatav turuväärtus. Haava ohuks on südamemädanik, mida pole võimalik alati enne näha, kui alles puud raiudes. See on üks põhjustest, miks majandusmetsades teda välditakse. Viljakamates kasvukohtades on aga südamemädanikku vähem ning haavast saab vineeri, paberipuud ja ka küttepuud. Ta on kiiremakasvulisem kui tamm, ehk siis haavast võib saada tulu, kuniks tamm veel kasvab. Haavad on tammele ajepuudeks* ja tamme võrade suurenedes tuleb haabu järjest välja võtta. Tammedest veidi eemal saab neid grupiti siiski elustikupuudena säilitada.\nJärgmiseks käisime eelmise omaniku poolt monokultuurina ja lageraietega majandatud männikus. Arutasime, kuidas sellest kujundada püsimetsa? Võimalusi on mitmeid. Üks variant on jätta see loodusele ja vaadata, mis loodusliku valiku järel maha kukkunud mändide asemele kasvab. Võimalik on sealt muidugi ka harvenduse käigus veel küttepuid koguda ja jätta häilud, mis looduslikult uuenevad. Võimalik on häiludesse ka istutada mõnda muud kasvukohatüübile sobivat puuliiki. Püsimetsanduse puhul on palju erinevaid võimalusi ja samas ka keerukaid küsimusi. Kõik oleneb metsaomaniku eesmärkidest ja oskustest. Hea on see, et neid otsuseid ei pea tegema üksi ja püsimetsanduse teadmised ning tugivõrgustik aina kasvab. Näiteks saab kasulike teadmiste ja teiste metsamajandajate kogemustega tutvuda ELFi püsimetsanduse käsiraamatus.\nMõnede metsainimeste jutust käib läbi, et püsimetsandus on võimalik ainult Kesk-Euroopas. Tegelikult tegeletakse sellega tulusalt Soomes, Rootsis ja ka Lätis. Eestis on olemas Püsimetsaühistu, kuhu on kokku kogunenud loodushoidlikud metsaomanikud ja meid/neid tuleb aina juurde. Püsimetsandus on Põhja-Euroopas piisavalt laialt levinuks, et loomisel on ka oma ökometsanduse sertifitseerimissüsteem. Ühiskondlikud muutused on toimumas üle Euroopa ja oma keskkonna hoidmine muutub aina olulisemaks.\nHeimtalisse kokku tulnud talgulised tegutsesid küll erinevatel elualadel, aga meid kõiki ühendas mure Eesti looduse ja metsade pärast. Rääkisime sellest, et liigirikkuse vaatenurgast võib metsal ja metsal olla väga suur vahe ning üksnes puidu varumine ei ole igal pool hea eesmärk. Levinud väide on, et Eestis on metsa küll ja veel. On muidugi metsa, aga millist metsa? Jaa, noor mets on tore ja vajalik, aga meie ohustatud liikidele oleks vaja rohkem just vana metsa. Vana ja viljakat, kus saavad kasvada ka võimsad lehtpuud. Sellise metsa kasvamine võtab muidugi aega ja korraliku palgi kasvatamine nõuab metsaomanikult kannatlikkust ja oskusi. Seda kõike ei pruugi metsast hõlptulu otsijal olla. Siinkohal tekib küsimus, kas meie kõigi mets ehk riigimets peaks olema majandatud nagu hõlptulu allikas? Või võiks näiteks vähemalt pool sellest olla majandatud püsimetsana. Näiteks võiks püsimetsana majandada kogukonna metsi ja metsi, mis asuvad kaitsealade- ja hoiualadel, Natura 200 võrgustikus ja nende vahetus läheduses.\nLisaks majanduslikule aspektile on metsal väga oluline roll meie elukeskkonna hoidjana, samuti on mets eestlastele tähtis sotsiaalsest ja kultuurilisest aspektist. Kui majandame suurt osa oma metsast pidevalt lageraiete ja monokultuuridena, siis meie kooslused vaesuvad ning paljud vanast metsast sõltuvad liigid lihtsalt kaovad.\nKa kliimamuutuste süsiniku sidumise seisukohast on erivanuselised segametsad oluliselt paremad. Esiteks on segametsade puidu tootlikkus enamasti kõrgem, teiseks on segametsad keskkonnatingimuste muutustele vastupidavamad ja kolmandaks on vana metsa puudes kui mullas tallel suur hulk süsinikku. Samas toimub ka vanades metsades pidev noorte puude kasvamine ja seeläbi süsiniku sidumine. Ei ole õige väita, et ainult noored metsad seovad süsinikku ja seetõttu peab metsi pidevalt “uuendama”.\nLõpetuseks veel, et väga palju on viimasel ajal juttu ka sellest, et puit on oluline alternatiiv plastikule ja muudele keskkonda kahjustavatele materjalidele. Tuleb silmas pidada, et kui räägime nn asendusefektist, siis peab puit ka päriselt teised materjalid asendama st plasti kasutamine peaks vähenema. Praegu suureneb maailmas nii puidu, plasti kui betooni kasutus, seega see asendusefekt sisuliselt ei toimi. Puit on tõsiseltvõetav keskkonnasõbralik alternatiiv teistele materjalidele ainult siis, kui see on varutud keskkonnasäästlikult. Püsimetsandus saabki olla see keskkonnasõbralik moodus.Majandusmetsad on jätkuvalt olulised, aga tuleviku metsanduses ei peaks need olema meie peamine metsatüüp ja nn uuendusraie sh eelkõige lageraie ei peaks olema peamine raieviis.\n*ajepuu kasvab tamme kõrval ja hoiab tamme küljed piisavalt varjus, seeläbi aitab kaasa tamme kõrguskasvule ning vähendab puidu okslikkust.\nAutor (tekst ja fotod): Annika Altmäe, talgute korraldaja ja Püsimetsaühistu juhatuse liige\nPüsimetsatalgute korraldamist toetas Ülemiste keskus.


VIDEO | Jüri Ratas: lahendust ei ole, kriis kestab. Kõik peavad kompromisse tegema - Delfi Eesti\n20.oktoober 2020 18:12\n"Me ei saa ühelegi inimesele Eestis öelda, et ta ei kõlba siia, peab ära minema. Tundub, et seda mõistab väga hästi ka EKRE," ütles peaminister Jüri Ratas. "Aga kriis praegu kestab, lahendust ei ole."\nJüri Ratas ei heitnud ülemäära heledat valgust sellele, mille üle praegu koalitsioonipartneid üldse arutavad, milliseid võimalikke hüvitusmeetmeid võiks EKRE välja pakkuda nii geikogukonna ründamise kui ka Keskerakonna ja selle liidrite solvamise eest.\nMis saab siis, kui Mart Helme ei tagane oma sõnadest, EKRE nõuab muudkui abielureferendumit? "Kui soovitakse kriise lahendada, siis peavad kõik kompromisse tegema," vastas Ratas. Üldsõnaliseks jäi ta ka hinnates, kas Mart Helmet sisaldav Vabariigi Valitsus saab kuidagi edasi kesta: "Me ei saa kriisi lahendada kaamerate ees."\nINTERAKTIIVNE GRAAFIK | Võimalikud koalitsioonid: teoorias võiks Reformierakond leivad ühte kappi panna nii Keskerakonna kui EKREga (338) 21.10.2020\nKersti Kaljulaid: aborditeema pole Eestis murekoht. Seda ühiskondlikku lõhet luuakse häältesaagi nimel (327) 386


Näitlejataride beebibuum - Õhtuleht\nPÜSIB EMAPUHKUSEL: Nukuteatri näitlejatar Karin Rask eelistab teatritööle beebiga kodus olla. Samal kombel toimis ta ka siis, kui Raskide perre sündis esiklaps Hugo. (Arno Saar)\nEesti näitlejatarid on moodustanud ühisrinde andmaks tõhusa panuse iibe tõstmisse.\n"Teeb rõõmu, et noored näitlejad ei arva oma karjäärile mõeldes, et peaksid lapse sündimise edasi lükkama," ei nurise nukuteatri direktor Meelis Pai sugugi, et peab õige pea toime tulema naisnäitlejata.\nIseäranis beebibuumikad on kaks lähestikku asuvat Tallinna kesklinna teatrit: linnateatri naisnäitlejaist hakkavad peagi sünnitama sõbrannad Hele Kõre ja Evelin Pang, nukuteatris on lapseootel Laura Nõlvak ning – puhkusel Karin Rask ja Lee Trei. Lisaks on tuntud näitlejataridest õnnistatud olekus kaks teleseriaali "Kodu keset linna" osalist, Alina Karmazina Vanemuisest ja vabakutseline Kleer Maibaum. Märkimist väärib, et neli neist – Kõre, Pang, Rask ja Nõlvak – on pärit lavakunstikooli XX lennust, Elmo Nüganeni tiiva alt.\nTükid kolivad puhkama\nNukuteatri juht Meelis Pai tunnistab, et lapsesaamise uudised teevad teatriperele ainult rõõmu: "Midagi hullu ei juhtu ja ega see tule ju üleöö. Õige varakult on teada, et keegi on lapseootel ja saab oma asju planeerida: tükid, kus tulevane ema mängib peaosi, lähevad mõneks ajaks puhkama või kasutame dublante, aga oleme üritanud vastavad lavastused pigem ettepoole panna kui edasi lükata." Nukunäitleja amet on Pai sõnul füüsiliselt väga raske. "Lapseootel emad ei tohi ju suuri raskusi üleval hoida. Lee Trei puhul korrigeerisime repertuaari sestap kiiresti."\nErineb ka see, kui kauaks lapsega koju jäädakse. 23. mail tütre sünnitanud Karin Rask usub, et beebi jaoks tuleb leida piisavalt aega: "Mulle on tähtis, et laps oleks esimestel eluaastatel võimalikult palju emaga koos, sest see loob talle edaspidiseks turvatunde."\nKarin Rask püsib kodus\nEsiklapsega oli Karin rahulikult kodus: "Enne ei teinud ma midagi, kui Hugo kaheaastaseks sai." Teatrisse naine vahepeal ei naasnudki, olles sügisel hõivatud saate "Laulud tähtedega" juhtimisega. Tema viimane rollisooritus jääb 2006. aastasse, mille lõpus sündis Hugo. "Teisegi lapse kõrvalt ei lähe ma väga kiiresti tööd tegema," ei näe Karinit niipea teatris askeldamas.\nSamas räägib Pai, et on näitlejaid, kes käivad tööl, väike laps kaasas. "Kui ma inimlikust küljest vaatan, siis soovitan kindlasti maksimumi võtta ja olla lapsega koos, aga kui direktorina vaatan, siis ootan võimalikult kiiresti näitlejaid tagasi tööle," arutleb ta. "Kevadel 2010 tuleb terve kursus Soomest meile tööle – meie tudengid, kes õpivad Turus kunstiakadeemias. Seal on viis tüdrukut, aga kuni sinnamaani on keerulisem. Nad oleks võinud juba varem tulla!"


Kuidas kaotada kaalu kui poiss. Mehed lõikavad 'emotsionaalset' rasva\nEt kui kaalust alla võtta ei õnnestu, kuidas ülekaaluline saab sadulasse. Mis tõesti aitas? Toidu menüüd üsna karmilt, kuid kui te tõesti vaja kaalust alla võtta kiiresti 15 kg, siis rangelt järgima seda. Kaalus võib olla sama raske kui seda kaotada, võibolla isegi karmim. Laste dieet kehakaalu langetamiseks Kindlasti peaks toitumine põhinema põhimõtetel, mis aitavad teil kaalust alla võtta: Puder peab tingimata sisaldama selliseid teravilju nagu nisu, kaer ja pärl oder.\nKiiresti toitumine kuni\nAga arvake ära? Me ei mõtle seda välja - meestel on tänu geneetikale kaalu langetamine kergem kui naistel. Kõrvale lükates selle teaduse-y kraami, on veel mõned nipid, mida meeste käest õppida võime, et kaal langetada veidi kiiremini ja ohutumalt.\nJa et tuvastada mõned harjumused, mis teid tagasi hoiavad, ärge jätke neid kasutamata 30 lameda kõhuga viga, mida naised teevad!\nKuid meeste ja nende toimetulekumehhanismide puhul näete seda harva. Oma välimuse jälgimine ja soov vastata kõrgetele ootustele seab meid sageli ka läbikukkumiseks.\nNiisiis, lihtsalt häälestage müra selle kohta, mis oleks ideaalne, ja hoidke silmad enda taldrikul - ja peegeldage! Mida mehed teevad? Jacobsi sõnul ei söö nad kindlasti oma tundeid.\nKuid tõsiselt võib öelda, et naistel on tõesti mõrtsukas isu šokolaadi järele, samas kui mehed saavad selle tegelikult tagasi lükata ega tagasi vaadata. Võib-olla sellepärast, et šokolaad stimuleerib dopamiini tootmist - sama kraam vastutab eufooriliste tunnete eest orgasmi ajal.\nAga kui soovite kaalust alla võtta nagu mees, lõpetage šokolaadikookide ja šokolaadiga kaetud kringlite, kuidas kaotada kaalu kui poiss ja ja ja… 5 Mehed armastavad valke, valke ja rohkem valke Alustades jõusaalis valgupulbritega täidetud kokteilidest kuni taldrikutäie tailiha, näiteks kana või külgpihvi kuidas kaotada kaalu kui poiss, on need meeste toidusedelites sageli olulise tähtsusega. Performance Toitumine. Valk toetab üldiselt küllastustunnet, võib aidata võidelda näljatunde vastu ja aitab säilitada lihasmassi, mis aitab kaloreid põletada, isegi kui me kaalust alla võtame.\nTeil on kontroll, nii et näiteks teie 8-tunnine söögiaeg võib välja näha Rasv on hea tervise jaoks hädavajalik ja peame seda rohkem oma igapäevasesse dieeti lisama.\nMõned hea rasva allikad on taimsed omega rasvhapped, näiteks kanepi- chia- ja linaseemned, toores mandlivõi ja MCT-d, nagu kookosõli, kookosvõi ja magustamata kookoshelbed. Lisage need iga päev oma smuutidesse ja muudate oma keha rasvapõletuseks.\nSee tähendab, et soovite süüa ja juua 80 protsenti aluselist orgaanilised lehtköögiviljad, tervislikud rasvad, madala rasva kadu parim kreatiin puuviljad, toored pähklid ja seemned, rohelised joogid, smuutid, ürdid, salatid, tervislikud terad, toorsupid ja mineraalid ja mitte rohkem kui 20 protsenti happeline vähem suhkrut, gluteeni, kunstlikke magusaineid, transrasvu, piimatooteid, liha, töödeldud toitu, soodat, gaseeritud vett ja kohvi.\nTegelikult võib kuus korda päevas söömine kolm söögikorda ja kolm suupistet teie ainevahetust kiirendada. See on kvalitatiivne ja kvantitatiivne, kui tegemist on toitainerikaste toitudega ja suupistetega, 'selgitab NY Health and Wellness Fitness direktor Lisa Avellino.\nKuidas kaalust alla võtta kui te olete 12 aastane ja olete poiss\nSuupiste, mida ta soovitab söögikordade vahel nälja ja isu vähendamiseks, on segatud pähklid, eriti peotäis tooreid mandleid. Ja mida on tonni vee kallutamine seotud kaalulanguse ja teie üldise tervisega? Lihtsamalt öeldes aeglustab dehüdratsioon ainevahetust ja mõjutab keha võimet rasva põletada.\nTuntud valge pehme leib, mis imendub lihtsalt naudingust, tuleks asendada terve teraviljatoote asemel kolme teelusikatäit suhkrut tassile, et panna ainult üks. Koogide ja pirukate suupisteid tuleks muuta banaaniks, õunad ja muud puuviljad. Ei ole vaja soovitada teismelist, et ta peab keelduma lemmik kuklid või toiduained. Lihtsalt piirata neid igapäevane kogus Enne tolerantset taset ja isegi parem lasta mul olla paar päeva kaste.\nKui ainevahetus aeglustub, on kehal raskem toksiinidest vabaneda ja see toob kaasa liigse rasva ladustamise. Eesmärk on juua iga päev kolm või neli liitrit filtreeritud leeliselist vett, mille ideaalne pH on 9,5. Saate oma vett muuta leeliselisemaks, lisades sidruni- või laimiviilu.\nKui näete jõusaalis mehi esimese asjana, siis sellepärast, et nad seavad treenimise prioriteediks - ja sellest on nii palju olulisi eeliseid. Kuid naised sobivad rohkem tüdrukutega lõunatama või liikvel olles sööma. Miamis asuva fitnessieksperdi ja personaaltreeneri April Buchwaldi sõnul on trikk oma söögikordade planeerimine.\nMa ei soovita mitte kunagi kodust väljas süüa. Minu ettepanek on hoida väljas söömine minimaalsena. Kodune söömine tagab, et teate täpselt, mida tarbite.\nMeeste ülekaalulisuse põhjused


Vesi vs kaalulangus - Külm vesi Kaalulangus - kuulujutt loogika!\nVesi vs kaalulangus,\nKeha kaal. Müüt: Pruun suhkur on tervislikum kui valge suhkur. Otsused, kas võtta järgmine portsjon või mitte, või kas minna trenni või mitte, aitavad tahtejõu proovilepaneku asemel prioriteete iseendale meelde tuletada. Täielikku seletust sellele nähtusele veel pole suudetud leida.\nKas külma vee joomine aitab teil kaalust alla võtta? | lepland.ee\nERIK ORGU TEEB SELGEKS: Gaseeritud vesi – on see sulle hea või halb?\nKirvereegel on, et treeningu ajal peab inimene olema võimeline suhtlema, sest ainult siis toimub veel rasvapõletus. Jätke sobiva pulsisageduse leidmiseks meelde järgmine valem: 0,6—0,7 x — vanus ning sellise pulsisagedusega peaks treenima järjest vähemalt 45 minutit. Müüt: Paastumine on tervislik viis organismi "puhastada".\nERIK ORGU TEEB SELGEKS: Gaseeritud vesi – on see sulle hea või halb? - Tervis Pluss\nPaastumine kahjustab tervist ja on mõttetu, selle kahjulikud tagajärjed avalduvad alles pikema aja möödudes. Müüt: Suhkru söömine teeb paksuks. Kui sel hetkel ei ole kaalulangus või mis iganes eesmärgi tõttu sa üldse šokolaadist üritad loobuda magusaampsust olulisem, siis lepi sellega.\nSee on täiesti okei! Ilmselt tahad küll kaalust alla võtta, aga ilmselgelt tahad magusat süüa veel rohkem. Arvad, et ma eksin? Tõesta endale vastupidist!\nKohvi valmistamine Chemex meetodil\nTe peaksite teadma - The Big C ja väike c Lisades jääd oma klaasi veega on kindlasti värskendav kuid kas see tõesti aitab teil kaalust alla võtta? Suurendada ainevahetuse kiirust?\nJah, külm vesi võib suurendada ainevahetuse kiirust.\nAga Beth Kitchin Ülikooli Alabama Birminghami ütleb, et vahe sooja veega indutseeritud termogeneesi ja külm vesi indutseeritud termogeneesi on nii napp, et see ei saa mõjutada skaalal. Kui te olete kunagi kontrollida siltide erinevate toitude, leiad kalorite teavet. Aga mida enamik meist ei saa aru, et seal on vahe suur C ja väikeste c. Kaloreid suur C on energia hulk toidus esinevate kaasas kaloreid väike c on vajalik energia hulk temperatuuri tõstmiseks 1 g vett 1 kraadi Celsiuse järgi.\nPõhimõtteliselt kaloreid ja kaloreid on erinevad. Näiteks, kui te tarbima 20 Kalorid, siis alati tähendab, et olete tarbitud kalorit.\nSamamoodi, kui sa juua ml külma veega null kraadi Celsiuse ja keha on 37 kraadi Celsiuse järgi, keha põletab kalorit tõsta vee temperatuuri. Aga kui sa kinni, kalorite kirjutatakse väikese c ja kui sa teisendada see suur C, muutub see 17,5 Kalorid ainult!\nTahtejõud vs prioriteedid\nErik Orgu Räägin sulle täna mulliga veest.\nNii et põhimõtteliselt joomine 2 liitrit külma vett päevas aitab põletada vaid 70 kalorit. Sarnane mitte nii lahe asi ju!\nNiisiis, ei sooja veega abi kaalulangus? Uurime välja.\nKülm vesi Vs sooja veega Kaalulangus Nüüd oletame, võrrelda külma veega ja sooja veega, et teada saada, milline neist tegelikult aitab kaalulangus. Lõppude lõpuks 50 kg kaaluv naine ei pea ju sama palju vett jooma, mis kg kaaluv mees?\nSelleks, et teada saada, kui palju vett sina täpselt vajad, vaata tabelit! Aktiivsuse tase Lisaks kaalule sõltub sinu päevane veevajadus füüsilise aktiivsuse tasemest. Süsinikdioksiid ja vesi reageerivad keemiliselt ning moodustavad süsihappe.\nTegemist on nõrgalt happelise ainega, mis stimuleerib suus täpselt samu retseptoreid, mida sinep. See toob kaasa põletava, torkiva, mullitava tunde suus, mis võib olla ühtaegu nii ärritav kui ka nauditav — sõltuvalt inimestest.\nKarboniseeritud vee pH tase onmis tähendab, et see on nõrgalt happeline. Enesekontrollitest Mass, kaal ja raskusjõud Paljud inimesed arvavad, et "kaal" ja "mass" tähendavad üht ja sama, sest neid sõnu kasutatakse igapäevaelus sünonüümidena.\nTegelikult on need erinevad mõisted.\nTABEL: Vaata järele, kui palju vett peaksid tegelikult tarbima(vastavalt oma kehakaalule)\nKeha võib olla kaaluta olekus näiteks astronaut rahvusvahelises kosmosejaamaskuid ei saa olla "massita olekus". Mass on kehal alati olemas ja see ei muutu.\nElusolendite puhul on võimalik massi muutumine - elusorganismid on keerulised süsteemid, mis on pidevas ainevahetuses ümbritseva loodusega. Selle tõttu näiteks inimese mass muutub elu jooksul ning kõigub ka ööpäevas.


kontorikoonlase elu & uni: Jérôme Kerviel – kuulsaim bretoon praegu\nkaupleja Jérôme Kerviel pani hakkama 4,9 miljardit eurot oma leivaisa, Prantsuse suure panga Société Générale'i raha. The Independent kirjutab möödaminnes, et poiss oli bretooni päritolu, mida tema perekonnanimest kah kenasti näha on (siit tekkis mul ka kahtlus: mõtsin, kas tema nime käänamisel tuleks see lõpmine l välja hääldada või mitte, kuivõrd ma prantsuse keelt ei oska; õige pea aga jõudsin järeldusele, et kysimus puudutab bretooni, mitte prantsuse keelt).\npärit on poiss viimase loenduse järgi 7849 elanikuga kohast nimega Pont-'n-Abad (prantsuse keeles Pont-l'Abbé) Bretooni poolsaare nina peal. selle kaardi pealt on näha, vaata edelasse. kohapealt on AFP päevakohase reportaažigi teinud.\nbretooni keelest ma kohe yldse aru ei saa, aga siin on kirjas:\nUr skol divyezhek a zo eno abaoe 1995. 4,9% eus ar vugale a zo ganti er c'hentañ derez.\nkas see võiks tähendada, et Kervieli kodulinnakeses Pont-'n-Abadis oskab või tarvitab bretooni keelt iga kahekymnes inimene? viitavad nad igatahes bretooni keele edendamise kontorile. seega spekuleerin, et isand Kerviel ei pruugi bretooni keelt osata, liiati kui kõiksugused nii kylas, ylikoolis kui ka pangas räägivad, et ta "millegagi silma ei paistnud", kuigi purjetamas käinud kyll. aga sellised muljed või hinnangud võivad ka petlikud olla.\nselle linnakese või aleviga on seotud ka yks 1675. aasta ylestõus (prantsuskeelne ylevaade on ylipõhjalik, aga loe ka bretooni keeles), millest ma kuigi hästi aru ei saa, sest prantsuskeelsesse teksti syveneda praegu ei jaksa. tegemist on igatahes kohalike senjööride, Bretagne'i ja Prantsusmaa uniooni lepingus antud privileegide ning kuninglike maksudega (mida Louis XIV korjas kyllap sõja pidamiseks Hollandis). hm. kyllap käis see punaste mytside ylestõus (vist tähendab Révolte des Bonnets rouges seda?) sealt lihtsalt yle. või siis selle mahasurumine.\nyldisem lugu bretooni rahvuslusest on siin. ja bretooni regionalistliku (mitte separatistliku) erakonna koduleht on siin.\nbretooni keel tuleb selgeks õppida, ega muud yle ei jää.\nPostitaja: oHpuu kell 16:47\nSildid: aeg, Breizh, kapsad ja kuningad, raha, sulid


Reet Kasik: Eesti riigi püsimises on võtmeroll ülikoolil | ajakiri.ut.ee\nReet Kasik on keeleteadlane, pühendunud õppejõud ja õpetlane, kellele valitsus andis tänavu Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna. UT ajakiri tegi värske laureaadiga intervjuu ja muu hulgas tuli juttu kõrghariduspoliitikast, mis on tema meelest haridusvaenulik.\nLaureaat sai auhinna sõnamoodustuse uurimise, tekstianalüüsi uurimissuuna väljaarendamise ning uute keeleteadlaste harimise ja innustamise eest.\nReet Kasik rääkis, et auhinnast sai ta teada mõned minutid enne pressiteate avaldamist, kui haridusministeeriumi keeleosakonna juhataja talle helistas ja rõõmsa uudise edasi andis.\nKasik ütles, et tal oli väga uhke tunne, et tema eluaegset tegevust on tähele pandud ja hinnatud. «On väga suur tunnustus, et minu tööd peeti esiletõstmist väärivaks,» lausus ta.\nKeeleteadlane rääkis, et huvi keele vastu on tal kogu aeg olemas olnud. Juba lapsena oli lugemine tema jaoks väga oluline ja huvi keeleteaduse vastu kasvas paljuski just sellest välja.\nLugema õppis Kasik koos isaga, kellele see tegevus oli väga meelepärane. Emal ei olnud laste kõrvalt nii palju aega ja tema sai lugeda siis, kui lapsed olid juba suureks kasvatatud.\nKeeleteadlane mäletab, kuidas ema tema kallal vahel natuke torises, kui tütar jälle nurgas istus ja luges. Selle asemel oleks võinud ema meelest midagi kasulikku teha.\nTuli tegevust leida\nKasik rääkis, et lapsena elas ta linnast väljas ja kooli tuli minna bussiga. Seega ei saanud ta õhtuti pärast tunde klassikaaslastega aega veeta. Eks mängitud ja õues joostud sai siiski ka, aga suures osas tuli endale ise tegevust otsida – mida muud siis ikka teha, kui lugeda.\nKeeleteadlane usub, et kuna tänapäeva lastel on nii palju erinevat tegevust ja pisikesest peale kasvatakse üles koos arvutiga, siis haaratakse juturaamatu järele vähem.\nKasik on aga seda meelt, et ilukirjanduse lugemine kasvatab sõnavara ja seeläbi areneb ka mõtlemine. Samas ütles ta, et arvuti kaudu võib tulla teistsugune sõnavara. Ometigi ei pruugi olla nii, et üks on halvem kui teine, sest maailm on pidevas muutumises.\n«Noored ei pruugi kasutada sellist sõnavara, nagu mina neilt ootan. Neil on hoopis teistsugune sõnavara, mis ongi praegu olulisem, kuigi mina ei pruugi niisugusest sõnavarast midagi teada,» lausus ta.\nKui keeleteadlane ülikooli eesti filoloogiat õppima asus, siis ega tal veel kuigi selge polnudki, mida see eriala endast kujutab, kuid eesti keele ja kirjanduse tunnid olid talle eluaeg meeldinud ja lugemus oli suur. Seega tundus valik sobilik olevat.\nKõrgkooli astudes ei teadnud Kasik päris täpselt, kes temast saada võiks, aga tollaste õppejõudude tõttu sai temast just keeleteadlane, sest tema esimesi teadustöid sattusid juhendama Ellen Uuspõld ja Huno Rätsep.\nKasik on kaua aega õppejõuna töötanud. Seejuures on talle meeldinud, et noortega suheldes kujuneb teatav pilt nende huvidest ja võimetest.\nKasik rääkis, et üldiselt on inimesed muutunud ajaga üha enam keeleteadlikumaks. Ajalehti lugedes ei saa ta eriti nuriseda sealse keelekasutuse üle. «Ma vaatan ETV-d ja kuulan Vikerraadiot. Seal ollakse üpris korraliku keelekasutusega. Isegi veebiväljaanded ja portaalid on keelt paremini kasutama hakanud,» ütles ta.\nKasik rääkis, et keelekasutuse arvustamisega on ta pigem ettevaatlik, sest keel ja grammatika muutuvad ajas üsna palju ja kiiresti. Näiteks tuleb tihti juurde võõrkeelest laenatud grammatilisi struktuure. «See, mis on moeasi, ja see, mis jääb, selgub aastakümnete pärast. Keele muutumine on aga paratamatu, see hoiabki keelt elavana. Muutused ei tee keelt halvemaks ega paremaks,» sõnas Kasik.\nKeeleteadlane on muuhulgas töötanud neljal erineval ajajärgul Soomes, kokku 12 aastat. Esimene tööperiood oli sügaval nõukogude ajal ehk seitsmekümnendatel aastatel. Sel ajal puutus Kasik Soomes kokku kultuuriga, millest Nõukogude Eestis elades oli tal vaid ähmane ettekujutus.\nNäiteks oli Soomes kättesaadav suurem valik maailmakirjandust, mis oli tõlgitud soome keelde, kuid mida nõukogude ajal eesti keelde ei tõlgitud.\nSamamoodi sai Kasik lugeda Soome enda kirjandust ja kogeda, mismoodi üks sugulasrahvas on saanud vabana areneda ja kuhu nad olid tolleks ajaks jõudnud. Ka eesti pagulaskirjandust, mis Nõukogude Eestis üsna tundmatu oli, sai keeleteadlane Soomes lugeda.\nUuesti sai Kasik üle piiri minna kaheksakümnendatel aastatel, kui meil oli juba käimas laulev revolutsioon. Tol ajal tundsid kõik Soomes väga suurt huvi selle vastu, mis Eestis toimus.\n«Oli väga uhke öelda, et mina olengi sellest Eestist, kus need sündmused toimuvad,» seletas Kasik. Ta oli tol ajal justkui kultuurisaadik, kes käis kogu aeg esinemas ja kõikvõimalikes kohtades rääkimas.\nKasik rääkis, et nõukogude ajal oli ülikoolis eesti keele õppimise vastu suurem huvi. Paljuski ka sel põhjusel, et tol ajal oli erinevaid valikuid tunduvalt vähem.\n«Mulle tundub, et siis oli vajadus eesti kultuuri ja rahvuse järele suurem, sest see, mis väljastpoolt peale suruti, oli vastumeelne. Praegu aga ei ole väljastpoolt tulev vastumeelne. Vastupidi, see on ahvatlev ja huvipakkuv,» rääkis ta.\nPraegustel noortel on Kasiku sõnul aga palju võimalusi ja seda mitte ainult Eestis, vaid üle kogu maailma. «Ma ise arvan, et erinevaid erialasid võiks tasapisi hakata kokku tõmbama, sest Eesti on lõppude lõpuks ikkagi miljoniline rahvas. Me ei suuda ülal pidada kõiki ülikoole ja erialasid – üliõpilasi lihtsalt ei jätku igale poole,» arvas ta.\nKasik meenutas, et omal ajal oli ülikoolis üks ühine eesti keele ja kirjanduse eriala, kuhu aastas võeti vastu 40 noort. Esimesed kolm aastat õppisid kõik üliõpilased koos ja alles kolmandal aastal hakati spetsialiseeruma kas keelele ja kirjandusele, soome-ugri keeltele või hoopiski rahvaluulele.\nKeeleteadlane leiab, et tulevast õpetajaametit silmas pidades võiks praegugi bakalaureuseõppes olla vastuvõtt koos eesti keele ja kirjanduse erialaga ning täpsem erialavalik võiks toimuda alles magistritaseme õppes.\nKasik rääkis, et praegusesse õpetajakoolitusse ei jätku inimesi ka liigse jagunemise tõttu. Selleks et minna õpetajakoolituse magistriõppesse, peavad tudengil olema tehtud bakalaureuseõpingud keele ja kirjanduse alal, sest muidu ei saa keele ja kirjanduse õpetajaks õppida.\n«Teatud mõttes on see natuke läbi mõtlemata. Õpetajakoolitus on meie eriala kõige olulisem rakenduslik väljund ja selle toimimiseks peab midagi tegema. Ei ole mõtet lihtsalt oodata ja mõelda sellest, kui kahju on, et õpetajaks õppida soovijaid ei lisandu piisavalt,» rääkis ta.\nKasiku sõnul tuleb midagi kiiresti ette võtta. Selleks peame endale selgeks tegema, mida meil täpselt vaja on, sest riik ja rahvas on need, kes peavad ülikooli üleval. «Ei saa olla ka päris sellise suhtumisega, et igaüks teeb, mis tahab. Mis siis meie riigist ja rahvast sel juhul saab?»\nKasik rääkis, et tema jaoks oli väga hirmutav hiljaaegu välja käidud mõttesähvatus, et gümnaasiumi eesti keele eksamil ei hinnataks kirjandi puhul enam õigekeelt.\n«See andis avalikkusele vihje, et õigekiri ja täpne keelekasutus on tähtsad ainult siis, kui nende eest hinne pannakse,» lausus ta.\nKeeleteadlane kardab, et kui keegi praegu ütleb, et grammatika pole oluline, siis varsti võib keegi väita, et kogu maailm on ingliskeelne – miks me üldse eesti keelt õpime? Ka TÜ on valinud rahvusvahelistumise suuna ja mitmed magistriõppekavad on juba praegu ingliskeelsed.\n«Sellised kõrghariduspoliitika suunad on minu meelest haridusvaenulikud. Siin peab küsima, mille jaoks me ülikooli üleval peame ja rahastame,» sõnas Kasik.\nTa seletas, et Eestis on ülikooli eesmärk alati olnud luua rahvuslik haritlaskond Eesti riigi jaoks. «Meil on eestikeelne riik, mis ei saa püsida, kui siin ei ole eestikeelset haritlaskonda,» ütles keeleteadlane.\nKasik saab aru, et ingliskeelse haridusega mõeldakse rahvusvahelise konkurentsi peale, kuid ta seab kahtluse alla selle, kas see peaks olema põhjus, miks ülikooli üleval pidada.\n«Emakeelne haridus on see, mis riiki ülal peab ja edasi viib. Kui haridus ei ole emakeelne, siis ei ole meil varsti enam omakeelset haritud põlvkonda, kes haridust edasi kannaks,» usub ta.\nKasik esitas küsimuse sellegi kohta, et kui maailma tippajakirjades avaldatakse tipptasemel ingliskeelseid uurimusi ja artikleid, siis mis on Eestil sellega pistmist ja mis kasu Eesti riik sellest saab. Ta usubki, et kui rahvusvahelistumine on suund, kuhu minnakse, siis mõne aja pärast ei ole meil enam eesti haritlaskonda ega eesti rahvust kui sellist ja siis ei ole vaja ka Eesti riiki.\n«Võib-olla siis ei ole meie riiki tõesti vaja. Me peame ise otsustama, kuid peame endale ka aru andma, et ülikool ja eestikeelne ülikooliharidus on võtmeküsimus selle kohta, kas Eesti jääb rahvusriigina püsima või mitte,» lausus ta.\nKasik ütles, et tema jaoks on selline suund lühinägelik, kuigi see, et maailmas peavad olema rahvusriigid ja –keeled, pole n-ö loodusseadus.\nTa sõnas, et võib-olla kunagi on tõesti olemas niisugune maailm, kus ei ole enam riigi- ja rahvuspiire. Samas pole ta kindel, kas sellisel juhul on inglise keel just see keel, mida kõneldakse. Võidakse hoopiski rääkida näiteks hiina või araabia keelt.


Maserati esitleb Genfi autonäitusel erimudelit GranTurismo Special Edition ja ideeautot Levante Ermenegildo Zegna.\nMaserati GranTurismo ja GranCabrio tähistavad erimudeliga Special Edition kuulsa Maserati 3500 GT 60. sünnipäeva, lisaks näitab Maserati Genfis Levantet, mille sõitjateruumis kasutatakse eksklusiivset Ermenegildo Zegna siidi.\n60. aasta eest tõi Maserati Genfi autonäitusele Maserati 3500 GT, auto, mis lõi uue ja eduka segmendi. GranTurismo Special Edition ja GranCabrio Special Edition tähistavad selle olulise sündmuse aastapäeva. Kokku toodetakse erimudeleid ainult 400 eksemplari. Kõige olulisemana saavad need unikaalsed ja eksklusiivsed autod Rosso Italiano kolmekihilise punase kerevärvi, mis meenutab F1 legendi Juan Manuel Fangio vormelit 250F. Erimudelite varustusse kuuluvad 20tollised spetsiaalsed veljed, sõitjateruumis annavad tooni neljas kombinatsioonis pakutav uue tikandiga Poltrona Frau täisnahk- või nahk/Alcantara polster. Süsinikkiust ukselävedelt leiab Special Edition embleemid ning kesktunnelilt plaadi, mis on pühendatud aastapäevale ja millele on märgitud piiratud 400-autoline tootmisarv.\nÜhtlasi toob Maserati 2017. aasta Genfi autonäitusele Levante ideeauto, mille salongis on kasutatud uut Ermenegildo Zegna 100% siidpolstrit. E. Zegna ateljee on uue beeži värvi kanga loonud spetsiaalselt Maserati jaoks, seda kasutatakse erimustrilisena ustel, auto laes ja päikesesirmidel. Siidi kombineeritakse kõrgeima kvaliteediga beeži ja musta nahkpolstriga.\nLisaks eksklusiivsetele autodele astub Maserati stendis üles Maserati suursaadik: eelmisel aastal maailma parimaks tunnistatud restorani “Osteria Francescana” kokk ja omanik Massimo Bottura, kes pakub Maserati ja Ermenegildo Zegna valitud klientidele erilist toiduelamust.


Vooremaa Põltsamaa filmiõhtud järjest populaarsemad\nPõltsamaa filmiõhtud järjest populaarsemad\n2009. aastal käivitasid aktiivsed inimesed Põltsamaal filmiklubi. Kui alguses kippus huvi ühise filmivaatamise vastu tagasihoidlikuks jääma, siis nüüd on see järjest populaarsemaks muutunud. Filmiõhtuid peetakse tavaliselt septembrist maikuuni.\nPõltsamaal tegutseva Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu direktori Rutt Rimmeli sõnul inimesed ilusal suvisel ajal filmide vaatamise vastu suuremat huvi ei tunne. Seevastu pimedamal ajal on huvi Põltsamaa raamatukogus näidatavate filmide vastu järjest kasvanud. Tänavu septembris näidati hooaja avafilmina “Puhastust”, seejärel vaadati oktoobris ühiselt väga populaarseks osutunud filmi “Seenelkäik”, novembris aga “Raudset leedit”. Täna ja homme õhtul on Põltsamaa raamatukogus võimalus vaadata filmi “Eestlanna Pariisis”. Enne seda saavad lapsed päevasel ajal vaadata filmi “Kummi-Tarzan.” Neljapäeval, 20. detsembril saavad huvilised vaadata filmi “Deemonid”. Päevasel ajal näidatakse lastefilme.\nFilmi “Seenelkäik” käis vaatamas 67 inimest ja siis oli probleem, kuidas kõik huvilised raamatukogu saali ära mahutada. Filmi “Puhastus” käis vaatamas 38 inimest ja filmi “Raudne leedi” 21 inimest. Lastefilmide puhul on vaatajaid tavaliselt umbes 40. Uuel, 2013. aastal filmiklubi hooaeg jätkub ja Rutt Rimmeli kinnitusel on huvi filmide vaatamise vastu kasvutrendis. Kui huvilisi on rohkem, näidatakse ühte filmi kaks korda. Raamatukogu direktori sõnul tahaks ta uuel aastal kindlasti pakkuda inimestele filmi “Kõik muusikud on kaabakad”.\nNeed, kes kinnotulekut pikemalt ette plaanivad, saavad raamatukogus pileti ette ära osta. Kohapeal alustatakse piletite müügiga pool tundi enne seansi algust. Pärast ühist filmivaatamist pole siiani küll arutelusid toimunud, kuid Rimmeli arvates võiks korraldada raamatukogus salongiõhtu, kus nähtud filmide üle mõtteid vahetada saaks.


Lipamäe noor Vanapagan - Eesti Lavastuste Andmebaas\n27.08.2021 3. september, 2021 Arvustused | 0\nKui romaanis „Lipamäe“ kõlavad mitmeski detailis nostalgilised noodid, siis lavastuses on need märksa mitmetähenduslikumad, kujundlikult rikkamad.\nIkka ja jälle peab linnapoiss Jaak (Silver Kaljula) alla vanduma maatüdruk Evelini (Klaudia Tiitsmaa) südikusele. Foto: Kirke Kuiv\nTemufi „Maakas“, autor Wimberg, lavastaja ja dramatiseerija Peep Maasik, kunstnik Reet Aus, helilooja Martin Aulis. Mängivad Silver Kaljula, Jaan Rekkor, Lauri Kink, Klaudia Tiitsmaa jt. Esietendus 5. VIII Olustvere mõisatalli hoovis.\nMaakoht, kõik on vanad,\nnoored on ära linna läinud, uudised on ju teil seal linnas.\nVaat see proua Roskvist on surnud,\nsiis konjakitaat on surnud,\nveltveebel on surnud ka.\n…aina surevad üksteise võidu.\n– Tõnu Tepandi „Kiri kodukandist“\nWimbergi debüütromaan „Lipamäe“ (alapealkirjaga „Kaaruka küla“, 2002) ei ole teatri tarvis kergete killast. Seal segunevad realistlikud ja mõttekujutuslikud arenguliinid: kord tuletab see meelde Kiviräha „Rehepappi“, siis jälle Bulgakovi „Meistrit ja Margaritat“. Silmadetagune maailm; kirikuõpetaja, Kaaruka küla inimesi hirmuvalitsuse all hoidev ja maaelu hävitav deemon; kurat, kes kutsub rahvast kirikuõpetajaga võitlema, ja veel teisedki fantastilised olendid loovad romaanis poeetilise tausta poisipõlvest kuni tänapäevani tegutsevale peategelasele.\nSelle kõik teeb eriliselt köitvaks Roosna-Alliku ümbruse külade ja talude nimetamine, kusjuures (nii saan mina aru) vaid Lipamäe on väljamõeldud. Kõik need Esnad ja Kaarukad, nagu ka Ämbra kirik (praegu, tõsi küll, kannab see Järva-Peetri kiriku nime) on olemas, kuid kas just külaelu ja inimesi hävitava õpetajaga, on omaette küsimus. Tõsiasi on siiski see, et viimaste aastakümnete jooksul on elu ja inimesed sealt kandist tõepoolest kadunud.\nKuidas seda „Lipamäe“ keerulise struktuuriga romaani köitvalt ja teatraalselt lavale tuua, teab vaid vanajumal ise. Temufi, 2017. aastal tegevust alustanud sõpruskond, on spetsialiseerunud suvelavastustele, ent pakub ka mitut sorti videoteenuseid. Kuna nende teenuseid on ostnud presidendi kantseleigi, võib seda ilmselt võtta kui kvaliteedimärki.\nTemufi neljast varasemast lavastustest olen näinud kahte. Dramatiseerinud on need kogenud autorid Urmas Lennuk ja Ott Kilusk. Esimene, 2017. aasta „Lembitu – kuningas ilma kuningriigita“ Lõhavere linnamäel, pean tunnistama, valmistas pettumuse, jättis kunstiliselt kahvatu mulje. Võib-olla oli selles oma osa ka kõrgele kruvitud ootustel, sest ettevõtmine torkas silma mastaapsusega: hiilgavalt turundatud ja suurejooneliselt ette valmistatud suvelavastus oli kohale meelitanud suure hulga vaatajaid (igal etendusel tuhatkond – ja seda kõrvalises maakohas), võimsad massistseenid ja suur hulk teistest teatritest kutsutud näitlejaid. Ja selle kõik oli korraldanud peaaegu tundmatu kolme-nelja liikmega näiteseltskond, kes polnud Viljandi kultuuriakadeemiat veel lõpetadagi jõudnud. Kui pidada tulemuseks vaatajate arvu ja pompoossust, siis oligi see suurepärane, ent sellest ma siin ei räägi.\nSee-eest oli nende teine suvelavastus, 2018. aasta „Toomas Nipernaadi“ Tori lähedal Linnamehe puhkekeskuses, hoopis teine tubakas. See polnud küll nii mastaapne, kuid see-eest kompaktne ja terviklik, kunstiliselt värske ja kaasahaarav, kindlasti õnnestunud kohavaliku, oskusliku dramatiseeringu ja lavastuse, ent eeskätt oivaliste näitlejatööde, Pääru Oja ja Ursula Ratasepa panuse tõttu.\nMida oodata „Lipamäe“ dramatiseeringult, mis on saanud pealkirjaks „Maakas“? Vihjab justkui tänapäevale ja eriti just pandeemiatingimustes linnainimeste seas populaarseks saanud maalekolimise teemale. Sellele vihjab ka lavastuse Raivo Trassi häälega sissemängitud treiler.\nOlgu ära öeldud, et dramatiseering, mille on seekord teinud Temufi juht ja „Maaka“ lavastaja Peep Maasik, on igati professionaalne ja annab võimaluse just teatraalsete vahenditega teha vabaõhulaval seda, mis kirjanduses on ilmvõimatu. Muidugi, sellist leksikat ja ortograafiat, nagu seda näeb Wimbergi romaanis, näitlejate kõnes edasi juba ei anna, kuigi kohati on selle mõju tunda.\nMeie silme all võimendavad näitlejate mäng ja ka muud teatraalsed vahendid (nii muusika kui ka lavakujundus on lavalise terviku teenistuses) väärtusi, mida romaani lugeja võib vaid oma kujutlustes aimata, olenevalt muidugi lugejast. Näib, et Peep Maasik on seda lugenud hoopis teiste silmade ja rõhuasetustega kui romaani autor. Jah, muidugi, on ju ka siin linnainimese maalekolimise teema. Kuid on see siis peamine?\nMulle näib, et vähemalt teises vaatuses saab ülekaalu hoopiski huvitavam ja üldistusjõulisem teema, mis on seotud noore kangelase elus hakkamasaamisega, võitlusega minnalaskmise vastu, eneseteostuse ja –ületusega, mis sunnib vastu hakkama maad laastavale kirikuõpetajale. Siin on (romaani) kuradike peidus peategelase enda hinges, võrreldes romaaniga on kirikuõpetaja religioossus siin tagaplaanil. Lauri Kingu libekeelne ja kokutav kirikuõpetaja tõuseb justkui üldise entroopia tasemele, sümboliseerides igasugust kaost ja minnalaskmist. Ta on tõeliselt deemonlik kuju, kes lõhub ja hävitab elu maal.\nLavastuse sissejuhatus osutab maa- ja linnaelu vastandusele, täpsemalt elu põletavatele noortele, keda iseloomustab romaanist pärit lause „Andke meile raha, sest me ei viitsi tööd teha“. Valju muusika saatel sõidab publiku ette päevinäinud BMW laamendava noorteseltskonnaga, kus Lauri Kink ja Klaudia Tiitsmaa mängivad mahlaselt praegusi „hukkaläinud“ noori, ropu suuvärgiga labaseid töllmokki. Teatud määral eristub neist sama autoga kohale sõitnud peategelane Jaak (Silver Kaljula), kuid on siiski igas mõttes linnapoiss. Enam-vähem seesugune on sissejuhatus ka romaanis, kuni Jaagu vanaisa juurde jõudmiseni.\nRomaaniga võrreldes on lavastuses ülekaalus realistlikud stseenid, mis on ka loomulik, sest teatris peabki kõik juhtuma vaataja silme all. Valdavalt asendab siin poeetilisi fantaasiaid poisi ja tüdruku omavahelise suhte lüürika, ja õige see ongi, sest vaataja silme all omandavad ilmed ja suhted suurema kaalu kui fantaasia. Hüpped ühest ajaperioodist teise toimuvad justkui märkamatult, neid reedavad vaid üksikud detailid. Romaanis olulisest silmadetagusest maailmast on lavastusse alles jäänud vaid lühike katkend Jaagu monoloogiga, mis jääb vaatajale ilmselt veidi arusaamatuks, kui ta pole romaani lugenud.\nToeka maamehe, vanaisa (Jaan Rekkor) juures pööratakse loole uus lehekülg. Siin annab vanaisa Jaagule teada, et täna öösel ta sureb, sest kirikuõpetaja tuleb talle kui viimasele Kaarukale jäänud inimesele järele ning kogu talu ja vastutus jääb Jaagule. Romaaniga võrreldes mängib Rekkor nii hoiakute kui ka suhtumistega siin vanaisa maa ja elu jäävväärtuste kandjaks.\nHumanitaarsete huvidega, seni kerglasele linnapoisile ei saa alul selline perspektiiv kuidagi meeldida, kuid taganeda pole kusagile. Keegi peab ju kaost külvavale kirikuõpetajale vastu hakkama. Ja just nüüd tulevadki Jaagu mälestustes elavalt esile kõik need inimlikud ja elule mõtte andvad väärtused, millega ta maal vanaisa juures suvitades oli juba kokku puutunud.\nHästi mängitakse välja poisipõlve mängud, poiste ja tüdrukute omavaheline võistlus-võitlus, kus linnapoiss Jaak peab alla vanduma maatüdruku (Klaudia Tiitsmaa) südikusele. Poeetiline hingelaad väljendub siin mitmeti, kõige ilmekamalt ehk Jaagu kombainivaimustuses ning noorpõlves veel teadvustamata loodusläheduses ja inimsuhete siiruses. Ent vanemaks saades jõuab Jaagu teadvusse tasapisi ka see maad valitsev minnalaskmise jõud, mille kohalikuks kehastajaks on kirikuõpetaja. Maale jäädes tuleb Jaagul hakata sellega iga päev rinda pistma.\nKui romaanis kõlavad mitmeski detailis nostalgilised noodid, siis lavastuses on need kujundlikult märksa rikkamad. Romaanis äratavad kombainid, nende hääled ja sellega kaasnevad lõhnad nostalgia. Jah, ka lavastuses poetab peategelane kombainide puhul nostalgilise pisara, ent siin omandab see kujund märksa mitmetähenduslikuma varjundi. Siin on kombain (tegemist on 1990. aastate alguse humanitaarabina põldudele jõudnud ja veidi rooste läinud põllulaevaga, mis sõidab publiku ahhetamise saatel vaatajate ette) omaette sotsiaalses rollis, muutudes hirmutavaks ja ähvardavaks jõuks, mis Jaagu nostalgilised unistused maha surub.\nVaadakem kas või kombaineri (Peep Maasik) tõetruud olekut: väljaveninud ja määrdunud maikaga, suitsupläru suunurgas, teeb ta oma tööd hooletu ükskõiksusega ning saab töö eest ka väärilise tasu viinapudeli kujul, mis kohe põue peitu kaob. Jah, see kolisev ja logisev kombain-põllulaev on kui nostalgiline minevikumeenutus, kuid (NB!) seesama kombain muutub järgmises stseenis kirikukantsliks, kust õpetaja noortele kogeldes mürgiseid sõnu lausub.\nMitmetähenduslikke kujundeid on lavastuses rohkemgi. Võtkem või Jaagu suhtumine vanaisa tooli, millelt vanaisa ta kõigepealt minema kihutab, kuid millel, pärast vanaisa surma, keelab Jaak kirikuõpetajal istuda, siludes hellalt toolile asetatud vaipa.\nFoto: Kirke Kuiv


Suleke: Inglid islami teoloogias\nInglid islami teoloogias\nUsk inglitesse on islami teoloogias tähtsal kohal. Veel suurem on selle tähendus rahvausundis. Tuge selleks leitakse paljudest Koraani kirjakohtadest.\nTähtsaim ingel on Gaabriel (ka "Püha vaim" ja "Usalduse vaim"), kelle kaudu jõuab prohvetiteni ilmutus.\nMiikaeli võimu all on loodusjõud ja toidu andmine.\nNendega võrdväeline on Israfil (Raafael), kelle pea ulatub Jumala aujärjeni ja jalad alla seitsmenda maani ning kel on neli tiiba. Kui enne viimset kohtupäeva kõik olendid, nende hulgas ka inglid, on surnud, siis äratatakse esimesena üles Israfil, kes kuulutab oma pasunaga kohtumõistmise algust.\nKõikidest inglitest ja taevavägedest hirmsaim on surmaingel Azrail, kel on kosmilised mõõtmed ning 4000 keelte ja silmadega tiiba. Kui Jumala tahte kirjatahvlilt on inimese nimi kustutatud, rebib tema inimesest hinge - uskmatu puhul teeb ta seda julmalt, uskliku puhul leebelt.\nHauas võtavad inimest vastu küsijad inglid Munkar ja Nakir, kes katsuvad järele tema usku. Kui seda napib, saab ta nuhelda.\nKa oma elu vältel on inimene inglite kaitse all. Mõnikord arvatakse neid olevat kaks, mõnikord neli, ajuti ka rohkem. Inimese paremal ja vasakul õlal istuvad kirjutajad inglid - paremal õlal paneb ingel kirja inimese head, vasakul õlal halvad teod.\nLisaks maailma käekäiku juhtivatele ja inimest kaitsvatele inglitele, kes toimivad Jumala tahtmist mööda, on veel loendamatul hulgal ingleid, kes kiidavadJumalat. Neid liigitatakse sageli koorideks, mis on vastavuses seitsme taevaga; kõige kõrgemal on neli taevaolendit, kes kannavad Jumala aujärge. 19 inglit valvavad põrgut.\nMuhammad ei lubanud inglitele omistada sootunnuseid ega pidada neid "Allahi tütardeks".\nInglid on loodud valgusest ja koosnevad osadeks jagunematust ning seetõttu igavesest peenimast ainest. Nad teavad ainult seda, mis jumal neile teada annab, ega ole võimelised täiustuma.\nAnnemarie Schimmeli raamatu "Islam" põhjal.\nVaata ka siit.\nEDIT 11. jaan 2015: Lisan siia blogist "The Tale Of My Heart" väga sisuka teksti inglitest islami uskumustes:\nMillest jutt: Angeloloogia, Hierarhia, Inglid


SEB uuring: eestlased asutavad lõunanaabritest kaks korda rohkem ettevõtteid - ärileht.ee\nSEB uuring: eestlased asutavad lõunanaabritest kaks korda rohkem ettevõtteid\nTaxify sarnaste idufirmade edulood motiveerivad eestlasi ettevõtteid asutamaFoto: Priit Simson\nKui mullu asutati Eestis 21 947 ettevõtet, siis Leedus 11 378 ja Lätis 10 094 uut ettevõtet ning koondnumbrites ületab Eesti oma lõunanaabreid Baltikumis seega pea kahekordselt. Oma rolli mängivad Eesti puhul e-residentide ettevõtted, mida on viimastel aastatel asutatud kokku üle 5000.\nVeelgi kõnekama tulemuse saab siis, kui jagada loodud ettevõtete arv tööealise elanikkonna hulgaga riikides, mis tähendab, et möödunud aastal asutati tööealise elaniku kohta Eestis 0,02 ettevõtet, Lätis 0,007 ning Leedus 0,005 ettevõtet. Nende näitajate põhjal saab väita, et eestlased on Balti naabritest 3-4 korda ettevõtlikumad.\nLeppäneni hinnangul võib sääraste erinevuste taga näha mitmeid põhjuseid. „Kindlasti kinnitavad need numbrid Eesti ettevõtluskeskkonna atraktiivsust ning ettevõtete asutamise lihtsust. Ka ei tasu alahinnata arvukaid edulugusid, millest meie inimesed motivatsiooni ja inspiratsiooni ammutavad, värskema näitena saame siinkohal tuua Taxify hiigeltehingu,“ ütles ta. „Eestlaste ettevõtlikust ning ökosüsteemi võimekust kinnitab ka meie kogemus SEB Innovatsioonikeskuses, kus napilt aastase tegevusperioodi vältel on keskusest erinevate programmide ja häkatonide raames läbi käinud ligikaudu 1500 ettevõtjat,“ lisas Leppänen.\nLisaks atraktiivsele ettevõtluskeskkonnale ja hästi arenenud iduettevõtete ökosüsteemile võib Baltimaade erineva ettevõtlikkuse taseme põhjusena näha ka demograafilisi protsesse. „Kui Eestis on väljaränne pidurdunud ning paljud varem lahkunud on leidnud tee tagasi kodumaale, siis Lätis ja Leedus on väljaränne paraku endiselt terav probleem ja seda eelkõige noorte haritud inimeste seas. Ning just nemad on eelkõige need, kellel on julgust ja ambitsiooni võtta riske ning asutada uusi ettevõtteid,“ sõnas Leppänen.\nEesti ettevõtete kasum kuivas kokku


Kuidas oma mängu kaadreid sekundis vaadata ja parandada (FPS)\nMängu jõudlust mõõdetakse kaadrites sekundis ehk FPS-na. Kõrge FPS tagab sujuva mängimise, samas kui madal FPS näeb välja pigem slaidiseanss. Nii saate vaadata mis tahes arvutimängu FPS-i ja suurendada oma lemmikmängude FPS-i.\nÜldiselt soovite sujuva mängimise jaoks vähemalt 30 kaadrit sekundis. Kuid rohkem on kindlasti parem - märkate, et mängud näevad 60 kaadrit sekundis kiiremini välja.\nKuidas vaadata mängu FPS-i\nPaljudel mängudel on integreeritud FPS-loendurid, kuid need on vaikimisi peaaegu alati keelatud. FPS-i kuvamiseks mängusisese valiku abil peate kas mängu graafikaseadete menüüs või selle täpsemate valikute menüüs ringi pistma. Kui te seda ei leia, otsige konkreetse mängu kohta lisateabe saamiseks veebiotsingut ja vaadake mängu vaadet.\nNäiteks oma FPS-i nägemiseks Fortnite'is valige Menüü> Seaded> Video ja seejärel lülitage ekraani allservas sisse valik „Kuva FPS”. FPS-i vaatamiseks Overwatchis klõpsake valikuid Options> Video ja seejärel lülitage sisse valik „Display Performance Stats”. FPS-i kuvamiseks DOTA 2-s liikuge juhtpaneelile> Gear> Options> To Advanced Options ja lubage seejärel valik „Display Network Information”.\nKusagil oma ekraanil näete väikest FPS-meetrit. Iga mäng näitab seda erinevas positsioonis.\nSteamil on oma FPS ülekate, mida saate kasutada oma raamatukogu igas mängus. Kui mängite mängu Steamis, klõpsake nuppu Steam> Seaded> Mängus, klõpsake jaotises „Mängusisene FPS-loendur” ja valige ekraanil FPS-loenduri asukoht. Näete kõigi Steamis mängitavate mängude FPS-i ülekatet.\nMängude FPS-i vaatamise võimalusi leiate ka muudest tööriistadest, näiteks NVIDIA GeForce Experience ja FRAPS.\nSEOTUD:4 kiiret viisi arvutimängu FPS-i nägemiseks (kaadrid sekundis)\nSuurendage oma FPS-i draiverite värskendamise abil\nOluline on, et teil oleks arvuti graafikariistvara või graafikaprotsessori jaoks uusimad graafikadraiverid. Graafikaprotsessorite tootjad, nagu NVIDIA, AMD ja isegi Intel, annavad regulaarselt välja graafikadraiverite uusi versioone, mis on optimeeritud uute mängude paremaks mängimiseks. Maksimaalse mängujõudluse saavutamiseks peaksite oma graafikadraivereid värskendama, eriti kui mängite uuemaid mänge.\nHankige NVIDIA, AMD või Inteli uusimad draiverid, sõltuvalt sellest, millist graafika riistvara teie arvutis on. Need draiveri installijad sisaldavad tööriistu, mis kontrollivad automaatselt värskendusi, et aidata teie draivereid tulevikus värskendada.\nKui te pole kindel, milline GPU teie arvutis on, teeb Windows 10 selle kontrollimise lihtsaks. Oma arvuti GPU nime vaatamiseks avage tegumihaldur, paremklõpsates tegumiribal ja valides „Task Manager”. Kui näete väikest akent, klõpsake valikut "Rohkem üksikasju". Klõpsake vahekaarti „Performance” ja otsige vasakult paanilt üles „GPU”, et näha teie süsteemis oleva GPU tüüpi.\nKui näete siin NVIDIA või AMD GPU kõrval Inteli GPU-d, on teie arvutis mängimiseks nii võimas NVIDIA või AMD GPU kui ka muude ülesannete jaoks energiasäästlik Inteli GPU. Mängude maksimaalse jõudluse saavutamiseks peate värskendama oma NVIDIA või AMD draivereid, kuigi peaksite värskendama ka oma Inteli graafikadraivereid.\nWindows 7-st leiate oma süsteemi GPU nime tööriistast dxdiag. Selle avamiseks vajutage Windows + R, tippige käivituskasti „dxdiag” ja seejärel vajutage sisestusklahvi. Klõpsake vahekaarti „Kuva” ja vaadake jaotises „Seade” kirjest „Nimi” paremal.\nInteli graafikat nimetatakse sageli „integreeritud graafikaks”, kuna see on integreeritud otse arvuti protsessorisse. Ehkki integreeritud graafika kasutab vähem energiat, ei paku see mängimise ajal tänapäevase NVIDIA või AMD GPU jõudlust. Inteli graafika võib endiselt korras olla, eriti kui teil on üks uusimaid Inteli GPU-sid ja mängite vanemat mängu või uuemat mängu madalamate seadetega.\nKui Inteli uusimad graafikadraiverid keelduvad teie arvutisse installimast ja näete teadet „Installitavat draiverit pole selle arvuti jaoks valideeritud”, saate sellest veast mööda hiilida ja installida uusimad draiverid otse Inteli kaudu.\nSEOTUD:Kuidas parandada "Installitavat draiverit pole selle arvuti jaoks kinnitatud" Inteli arvutites\nSuurendage oma FPS-i, kohandades graafikaseadeid\nMida kõrgemad on teie graafikaseaded - teisisõnu, seda rohkem graafilisi üksikasju mängus näete -, seda madalam on teie FPS. Kui vajate mängus rohkem FPS-i, on lihtsaim viis selle saamiseks graafilise truuduse vähendamine. Mäng ei tundu nii ilus, kuid see töötab kiiremini ja sujuvamalt.\nIgal mängul on oma graafika valikud. Nende leidmiseks avage mängu menüü Valikud ja otsige kategooria nagu „Graafika” või „Video”. Võite kohandada üksikuid seadeid või kasutada lihtsalt eelseadistusi. Näiteks võite FPS-i täiustamiseks alandada mängu graafikaseadeid kõrgelt keskmisele või madalale.\nVõite ka mängu ekraani eraldusvõimet vähendada, mis muudab pildi vähem karge, kuid suurendab FPS-i. See valik võib mõnes mängus asuda valikute menüüs „Video”, mis on eraldi menüüst „Graafika”.\nPaljude vanemate mängude toimivus on natuke parem, kui nad on režiimi „Windowed”, „Full screen (windowed)” või „Borderless windowed” asemel eksklusiivses režiimis „Full screen”, nii et võite proovida lubada ka täisekraanrežiimi kas see parandab mängu FPS-i.\nMõni tööriist saab teie arvutimängude graafilised sätted automaatselt seada, andes teile optimaalse kombinatsiooni graafikast ja jõudlusest ilma viperusteta.\nKui teil on NVIDIA riistvara, soovitame kasutada teie graafikajuhtidega kaasas olevat NVIDIA GeForce Experience'i. Käivitage lihtsalt oma menüüst Start rakendus GeForce Experience ja näete installitud mängude loendit. Valige mäng ja klõpsake nuppu „Optimeeri”, et kasutada automaatselt NVIDIA selle mängu jaoks teie süsteemi riistvaral põhinevaid soovitatud sätteid.\nIsegi kui soovite seadeid käsitsi muuta, on GeForce Experience'i optimeerimine hea lähtepunkt. Pärast sellelaadse optimeerimistööriista kasutamist saate ikkagi minna mängu sätetesse ja neid muuta.\nVeenduge, et teie võimsa graafikaprotsessoriga mäng töötab\nKui teil on nii integreeritud Inteli GPU kui ka NVIDIA või AMD GPU, peaksite tagama, et teie nõudlikud mängud töötaksid NVIDIA või AMD riistvaral, mitte aeglasemal Inteli riistvaral.\nEnamik mänge peaks automaatselt käivituma võimsamal GPU-l. Mõni mäng võib siiski vaikimisi kasutada aeglasemat GPU-d, mille tulemuseks on salapäraselt madal FPS.\nValige, millist GPU-d mäng Windows 10 uusimas versioonis kasutab, suunates jaotise Süsteem> Seaded> Kuva> Graafikaseaded. Ülesandehaldur näitab ka seda, millist GPU-d rakendus kasutab.\nSEOTUD:Kuidas valida, millist GPU-d mäng Windows 10-s kasutab\nWindows 7 või vanema Windows 10 versiooniga arvutite puhul saate oma graafikadraiveri juhtpaneelil reguleerida, millist GPU-d mäng kasutab. Näiteks saavad NVIDIA kasutajad NVIDIA juhtpaneelil määrata rakendusi erinevatele GPU-dele.\nVeel näpunäiteid FPS-i suurendamiseks\nSiin on mõned muud näpunäited arvutimängude FPS-i suurendamiseks:\nSulgege taustarakendused: Ümberringi on ainult nii palju protsessori, GPU ja ketta ressursse. Kui taustarakendused kasutavad ressursse, on teie mängitava mängu jaoks vähem ressursse, mis tähendab madalamat FPS-i. Mängu ajal sulgege taustarakendused - eriti palju ressursse kasutavad rakendused. Soovi korral saate tegumihaldurist kontrollida, millised rakendused kasutavad märkimisväärset hulka süsteemiressursse.\nÜhendage sülearvuti: Ühendage sülearvuti mängimise ajal. Windows tavaliselt "gaasib" riistvara ja muudab selle energia säästmiseks akutoitel aeglasemaks, nii et ühendamine võib teie FPS-i oluliselt parandada.\nVältige mängude salvestamist: Kui teie arvuti on määratud mängimist automaatselt salvestama sellise funktsiooniga nagu Windows 10 Game DVR või NVIDIA ShadowPlay, vähendab see teie FPS-i. Keelake mängude salvestamise funktsioonid ja näete kõrgemat FPS-i.\nProovige mängurežiimi: Windows 10-l on režiim „Mängurežiim“, mis seab taustaülesanded automaatselt prioriteetseks ja määrab mängudele mängimise ajal rohkem ressursse. Mängurežiimi lubamiseks üksiku mängu jaoks vajutage mängus olles mänguriba avamiseks klahvikombinatsiooni Windows + G ja klõpsake ilmuva mänguriba paremas servas oleval ikoonil „Mängurežiim”. Me ei ole selle funktsiooniga tohutult paranenud, kuid see on väärt võtet. Meie testide põhjal ei soovita me kasutada enamikku kolmandate osapoolte tööriistu „mängude võimendamine”.\nRiistvara ülikiirendamine: Kui soovite oma olemasolevat riistvara kiiremini tööle panna, saate selle üle kiirendada. GPU-d ja protsessorit saate kiirendada, ehkki enamikus mängudes on FPS-i jaoks olulisem GPU kiirendamine. Pange tähele, et ülekiirendamine muudab teie arvuti suurema energiatarbimise ja kuumemaks, nii et see võib teie riistvara kahjustada või lihtsalt süsteemi ülekoormuse ajal ebastabiilseks muuta.\nSEOTUD:Kuidas graafikakaarti parema mängutulemuse saavutamiseks üle ajada\nTaaskäivitage arvuti: Kui teie arvuti töötab ebatavaliselt aeglaselt ja teie FPS on ilma erilise põhjuseta tavalisest madalam, proovige arvuti taaskäivitada. Arvuti taaskäivitamine võib lahendada igasuguseid probleeme.\nUuendage oma riistvara: Kui te pole mängu FPS-iga rahul ka pärast kõigi nende muude nõuannete järgimist, saate seda alati täiustada, ostes ja installides kiirema graafikaprotsessori või hankides lihtsalt uue võimsama riistvaraga arvuti. Sõltuvalt mängust ja arvuti riistvarast võib aidata ka kiirem protsessor või rohkem RAM-i.\nSEOTUD:Uue graafikakaardi täiendamine ja installimine arvutisse


2017 | Aastad | Paikuse Põhikool\nPaikuse Põhikool » Aastad » 2017\n21.12 toimus meie koolis jõulupidu. Õpilased esinesid erinevate etteastetega, küls käis ka jõuluvana.\n19.-20. detsembril toimus koolis jõululaat. Igal klassil oli võimalus osaleda ja katta omapärane müügilaud. Laat osutus populaarseks ja paljud tooted osteti ära juba esimesel vahetunnil. Õpilased olid tublid ja sortiment laadal oli mitmekülgne.\n18.12.2017 sai Paikuse Põhikool 27-aastaseks. Käesolev koolimaja sai aga 20-aastaseks. Samuti möödus 20 aastat ka koolilipu sisseõnnistamisest. Nende tähtsate sündmuste puhul toimus väike aktus, kus esinesid meie tublid lauljad, tantsijad ja pillilapsed.\nKülalised rahvusvahelise projekti “Kuldleheke” raames\n01.12.2017 käisid meie koolis esinemas rahvusvahelise projekti “Kuldleheke” lauljad ja tantsijad Peterburist, Lätist, Leedust ja Valgevenest. Kontsert oli värvikas ja väga professionaalne.\n23.11.2017 toimus Talendishow. Osalejaid oli igast klassiastmest. Esitati nii tantsu, akrobaatikat kui ka laulu. pandi kokku ruubiku-kuubikut, räpiti ja barkuuriti.\nPärnu Muusikakooli rütmimuusika osakonna kontsert\n16.11 käis meil külas Pärnu Muusikakooli rütmimuusika osakond. Nad andsid mitmekesise ja väga toreda kontserti. Lisaks olid külalised Cesise muusikakoolist, kelle etteasted olid väga professinaalsed. Esinejad ise nautisid seda, mida nad teevad ja meie õpilased olid rahul, et said nii toredast kontserdist osa! […]\nMardipäeval, 9. novembril, käis II kooliaste I kooliastmele marti jooksmas. Lauldi, mängiti pilli, tantsiti ning küsiti mõistatusi. Ettevalmistatud oli vahva kava ning I kooliastmel oli sellest päevast palju rõõmu.\nMatemaatikud kogunesid vaheajal Paikuse Põhikoolis\nTublid Pärnumaa matemaatikud kogunesid vaheajal, 24.-25. oktoobril paariks päevaks Paikuse Põhikooli õppelaagrit pidama. Laager toimus juba neljandat korda järjest, eesmärgiga motiveerida 7.-9. klassi võimekaid õpilasi. Esimene päev algas Tartu Ülikooli teaduskooli loengutega. Teisel päeval sõideti Tartusse, kus osaleti Tartu Ülikooli Arvutiteaduste Instituudi töötubades.\nArchimedese Noortekohtumiste projekti tegevused Paikusel\n01.11.2017 tulid meile külla Briti sõdurid: NATO vägede Briti kaitseväelased major Jon Hassain ja vanemseersant Iain.


Võrk on arvutite ja seadmete kogum, mis on omavahel ühendatud, sageli juhtmevabalt, sideseadmete ja edastusvahendite kaudu. Kui arvuti ühendub võrguga, on see võrgus. Võrgud võimaldavad arvutitel jagada ressursse, näiteks riistvara, tarkvara, andmeid ja teavet. Ressursside jagamine säästab aega ja raha. Internet on ülemaailmne võrkude kogu, mis ühendab miljoneid ettevõtteid, valitsusasutusi, haridusasutusi ja üksikisikuid.\nInternet on ülemaailmne võrkude kogu, mis ühendab miljoneid ettevõtteid, valitsusasutusi, haridusasutusi ja üksikisikuid. Rohkem kui miljard inimest kogu maailmas kasutab Internetti iga päev erinevatel põhjustel, sealhulgas järgmistel põhjustel: teiste inimestega suhelda ja nendega kohtuda; viia läbi uuringuid ja pääseda juurde hulgaliselt teavet ja uudiseid; kaupade ja teenuste ostmiseks; panka panustada ja investeerida; osaleda veebikoolitustel; tegeleda meelelahutuslike tegevustega, nagu puhkuste kavandamine, võrgumängude mängimine, muusika kuulamine, videote ja raamatute ning ajakirjade vaatamine või muutmine; teabe, fotode ja videote jagamiseks; muusika ja videote allalaadimiseks; ning veebirakendustele juurde pääseda ja nendega suhelda.\nMa teen selle üles.\nAlgne küsimus oli: Millised on 5 erinevust Interneti ja arvutivõrgu vahel.\nInternet nõuab marsruutimist. Arvutivõrgus võib olla marsruutimine, kuid see pole vajalik. Internet on rohkem kui 2 arvutit. Arvutivõrk võib olla vaid kaks arvutit. Internet nõuab avalikke IP-aadresse. Arvutivõrgul võivad olla 100% privaatsed IP-aadressid. Internet ei saa eksisteerida ainult virtuaalsete seadmetega, see sisaldab hostit. Arvutivõrk võib eksisteerida täielikult hostis ja olla 100% virtuaalne. Internet on geograafiliselt mitmekesine. Arvutivõrk võib eksisteerida ühes kohas.\nMis vahe on teksti klassifitseerimisel, kategoriseerimisel ja teema modelleerimisel?Mis vahe on IT-ja CSE-inimestel?Mis vahe on sisevõrgul, ekstravõrgul ja VPN-il?Mille poolest erinevad hambaarst, periodontist ja ortodont? Mida tähendab DDS / DMD?Mis vahe on tarkvarainseneridel ja arvutiprogrammeerijatel?Mille poolest erinevad Riemann ja Darboux integraalid?Mis vahe on etnoloogial ja antropoloogial?


Veeteede ameti hüdrograaf: avastame iga nädal mitu vrakki - Forte\nSel nädalal Aegna saare lähistel merepõhjas lebava allveelaeva vraki leidmine pole veeteede ameti spetsialistide sõnul midagi enneolematut.\n"See vrakk pole meie jaoks midagi uut - teame juba kümme aastat, et ta seal asub. Et meil on aga praegu käsil hüdrograafialaeva Jakob Prei riistade testimine, sõitsime sealt üle ja nägime vrakki paremini," ütles veeteede ameti hürograafiaosakonna juhataja Jaan Lutt Delfile.\nVraki olemasolu on Luti sõnul uurijatele teada juba 2003.aastast. "Avastame iga nädal vähemalt kaks-kolm vrakki... Kui me allveelaev Kalevi vraki leiaksime, siis see oleks see meile tõesti suur sündmus. Kahjuks pole aga Kalevist kippu ega kõppu," ütles Lutt.\nVeeteede ameti spetsialistid ja allveearheoloogid tegid kolmapäeval kindlaks, et Tallinna lahel Aegna saare ja Naissaare vahel merepõhjas lebav objekt on allveelaeva vrakk. Vraki asukohast on Aegnani 4240 meetrit ja Naissaareni 7239 meetrit. Spetsialistide sõnul on vraki ülestõstmine liiga kulukas ning laeval liiga väike ajalooline väärtus.\nERR: Spetsialist: Kalevi vrakiks peetud objekt ei pruugigi olla laev


BRS võib saada raudtee\nMõnede erastamisega ise seotud ettevõtjate hinnangul on BRSil erastamiskonkursil teiste ees eelis tänu firma ühe esindaja Jüri Käo sponsorlussuhetele Isamaaliiduga.\nTeise konkureerija RERi aktsionäride hulgas on küll samuti paremerakondade üks suurrahastajaid Aadu Luukas, kuid BRS on teinud seni pikimat ja parimat poliitilist eeltööd.\nBRSi kasuks räägib ka väiksem osaliste arv, mistõttu on nendega väljaspool läbirääkimiste lauda kergem koostööd teha kui 47 eraisikust ja firmast koosneva RERiga.\nFirma juhatuse liikme Guido Sammelselja sõnul on nende taga ka mitmed pangad. ?Laenu annavad Hansapank, Swedbank ja mitmed Saksa pangad,? ütles Sammelselg.\nRERi aktsionär Hans H. Luik oli konkurentide võiduvõimalusi analüüsides skeptiline. ?Ei saa aru, kuidas Burkhardt (Rail Worldi juht ? toim.) ja tema kolm sõpra ?kogemustega raudteefirmaks? kvalifitseerusid,? ütles Luik.\nTeise konkurendi, Rail Estonia kahe miljardi krooni suurust ostupakkumist nimetas Luik ebarealistlikuks, eriti kui uskuda, et tariife tõsta ei kavatseta. Luik avaldas imestust ka selle üle, kuidas firma pärast omanikumuutust üldse erastamisel edasi saab konkureerida.\nUSA kapitalile kuuluv CSX Estonia teatas septembris, et muudab oma nime Rail Estoniaks ning CSX Corporationi asemele asub Floridast pärit lühikeste raudteeliinide omanik Rail America.\nIsamaaliitlasest teede- ja sideminister Toivo Jürgenson kinnitas, et ettevõtjate mõju valiku tegemisel on nullilähedane. ?Loomulikult tehakse propagandat oma huvide tagamiseks, aga need ajad on möödas, kui sponsorid suutsid poliitikuid mõjutada,? väitis Jürgenson.\nErastamisagentuuri nõukogu liige, reformierakondlane Ignar Fjuk rääkis eile, et ta ei oska kommenteerida ettevõtjate mõju otsuste tegijatele, kuid tema hinnangul on midagi kahtlast teoksil küll. Fjuk pidas kummaliseks, et enamik erastamistoiminguid on jäetud erastamisagentuuri ametnike suvaks. Samuti pole juba kahel korral õnnestunud agentuuri nõukogul vajalikku kvoorumit kokku saada. ?See toimub teede- ja sideministri vastutusel,? nentis Fjuk.\nEile saatis erastamisagentuur raudtee erastamises osalejatele aktsiaostu lepingu ja erastamislepingu projektid, millesse erastajatel on aega 20. novembrini omapoolseid täiendusi ja parandusi teha.\nAktsiaostu lepingu kohaselt peab riik endale jääva 34 protsendi aktsiate müümiseks leppima kokku 66 protsendi aktsiate omanikuga. ?Halb, et ei saanud sisse kirjutada, et riigil on aktsiate vaba võõrandamise õigus,? nentis Fjuk.\nErastamislepingus on kirjas, et kui raudtee ostja rikub lepingut, näiteks aktsiaid juurde emiteerides või sobimatut investorit kaasates, on need toimingud õigustühised. Lisaks tuleb tasuda ka leppetrahv.\nVt. ka võrdlustabelit: Erastajate ostuhinna pakkumused erinevad üle kahe korra