ADW: Anomalurus beecrofti: TEAVE - Imetajad\nAnomalurus beecroftiBeecrofti soomuseline orav\nAutor Amanda Merkel\nBeecrofti soomuselised oravad asustavad Lääne- ja Kesk-Aafrika troopilisi ja subtroopilisi metsi.(Rosevear, 1969; Feldhamer jt, 1999)\nBeecrofti soomuselised oravad eelistavad neitsi troopiliste ja subtroopiliste vihmametsade ülemist võrade taset.(Rosevear, 1969; Macdonald, 1984; Nowak, 1999; Grzimek, 1990)\n35 m maapinnast (kõrge) m\nAnomalurus beecroftion oravakujuline ja pehme, paksu karvkattega, mis on mõnikord lokkis, kusjuures mõnel pelage osal on pikkade karvade tagaosa tumedad otsad. See muudab karusnaha väljanägemisega harjaks, enamus karusnahast on kiltkivivärvi. Südame ventraalse külje värvusAnomalurus beecroftivarieerub. See on sageli kiltkivivärvi ja oranžide otstega. Karusnaha võib tunduda ka valkja värvusega. Peakroonil on väike laik valgetest karvadest. Kurgus on hallikas värv. Kaela tagaosas on ka kahvatu ala. Kõrvad on väiksemad ja kitsamad kui Anomalurus derbianus ja kõrvades ega näol pole musta värvi.Anomalurus beecroftion suurte silmade ja pikkade vuntsidega. Lõikehambad on hästi arenenud ja purihambad on väikesed, lameda võraga. Kuulmismullid on rohkem pumbatud ja põsesarnad kitsamad kui Anomalurus derbianus . Numbrid on tugevate küünistega hästi arenenud. Beecrofti soomuselistel sabajuurtel on libisev membraan, mis ulatub esi- ja tagajäsemete ning tagajäsemete ja saba vahele. Membraani toetab eest kõhrvarras. See kõhr tuleneb küünarliigesest, mitte randmest, nagu tõelistel lendoravatel. Lennumembraani alaküljel on hõredas koguses juukseid ja välisküljel on palju juukseid. Saba on lühike, must ja õhukarvaline, saba alaküljel aluse lähedal on 16–18 soomust. Ligikaudne keha pikkus on 25 kuni 31 cm, ligikaudne saba pikkus on 19 kuni 23 cm ja ligikaudne kaal on 0,6 kuni 0,7 kg.(Grzimek, 1990; Nowak, 1999; Rosevear, 1969)\n600 kuni 700 g\n21,15 kuni 24,67 untsi\n25 kuni 31 cm\nAastal ei ole teavet paaritumissüsteemide kohta Anomalurus beecrofti .\nTeave reprodutseerimise kohta Anomalurus beecrofti on vähe. Peamine pesitsusperiood näib olevat Lääne-Aafrika vihmaperioodi lõpus. Üldiselt sünnitavad soomuselised oravad ühe poja. Tiinusperiood pole teada. Vastsündinud on suured ja kaetud karvadega. Nad suudavad varsti pärast sündi silmad lahti teha ja ringi liikuda. Rasedate naiste tupes on täheldatud kopuleerivaid pistikuid.(Rosevear, 1969; Macdonald, 1984; Grzimek, 1990)\nÜks kuni kaks korda aastas\nAretus toimub Lääne- ja Kesk-Aafrika vihmaperioodil.\nJärglased Anomalurus beecrofti on pesas peidetud ja mõlemad vanemad toidavad neid, kuni nad on peaaegu täis kasvanud. Neid söödetakse toiduga, mida vanemad hästi mastiseerivad. Kui vanemad toovad toitu poegadele, on nende põsed väidetavalt mandariini suuruseks paistes.(Rosevear, 1969)\nEluiga Anomalurus beecrofti on looduses ja vangistuses vaevalt teada. Ühel vangistuses hoitud anomoluriidi rekordil elas loom 14 kuud puuris koos a Dendrohyrax liigid. Pole teada, kas isend suri või vabastati.(Rosevear, 1969)\nAnomalurus beecrofti on peamiselt öised ja krepuskulaarsed. Nad on peamiselt arboreaalsed ja magavad päeval kõrgel puude väliskülgedel okstest ja lehtedest valmistatud pesades, tuginedes kiskjate eest peitmisele maskeerimisele. See erineb teistest perekonna Anomaluridae liikmetest, kes puhkamiseks õõnsates puudes elavad. Nad võivad elada üksi või paarikaupa ja mitu oravat võivad asuda samas puus. Nad lahkuvad oma pesast hämaras ja libisevad membraane kasutades libisevad söödaks alla madalamate oksteni. Nende sabal olevaid kaalusid kasutatakse nende peatamiseks maandumisel, nii et nad ei libise. Neid kaalusid kasutatakse ka selleks, et aidata neil ronitud puude kareda koore küljes kinni hoida. Neil pole maapinnal eriti mugav olla ja öeldakse, et nad jõuavad maani ainult kogemata või ekslikult. Nende kohmakus maapinnal on tingitud nende libisevast membraanist, mis kõndimisel proovib jalgu. Nad on võimelised jooksma mööda puuoksi nagu tõelised lendoravad.(Rosevear, 1969; Nowak, 1999; Grzimek, 1990)\nBeecrofti soomuseliste oravate hästi arenenud kuulmismullid ja suhteliselt suured kõrvad on pannud teadlasi uskuma, et akustiline suhtlus on nende jaoks oluline. Kõne Anomalurus beecrofti kirjeldab Rosevear (1969) kui 'midagi vilet ja vitsu vahel'. Nendel oravatel on öösel täheldatud ka Twitteri kõnesid. Perekonnas Anomaluridae on täheldatud susisevaid helisid, kui need loomad tunnevad end ohustatuna. Samuti kasutavad nad liigikaaslastega suhtlemisel tõenäoliselt nägemist, puudutusi ja keemilisi näpunäiteid.(Rosevear, 1969; Nowak, 1999; Grzimek, 1990)\nBeecrofti soomuselised oravad on taimtoidulised, toituvad peamiselt koorest, lehtedest, puuviljadest, seemnetest ja pähklitest. Arvatakse, et nende hästiarenenud lõuasid kasutatakse pähklite kõvade kestade lõhenemiseks ja sitke välimise koore närimiseks.(Rosevear, 1969; Nowak, 1999; Grzimek, 1990)\nBeecrofti soomuseliste oravate kiskjate kohta puudub teave. Pärismaalased ei küsi neid nende väiksuse tõttu. Neid võivad kiskuda suured raptorid, arboreaalsed maod ja kassid. Brindled värvimuster tagaküljel Anomalurus beecrofti toimib kamuflaažina, kui nad klammerduvad puude külge.(Rosevear, 1969; Grzimek, 1990)\nTeave selle rolli kohta Anomalurus beecrofti etendusi ökosüsteemis on vähe, ehkki nad toituvad puuviljadest ja seemnetest ning võivad toimida seemnete hajutajana.(Grzimek, 1990)\njaapani pika sabaga tihane\nTeave selle kohta, kuidas Anomalurus beecrofti inimestele kasulik on vähe.\nPuuduvad teadaolevad kõrvaltoimed Anomalurus beecrofti inimeste peal.\nAnomalurus beecrofti on loetletud CITESi III liite liikidena. Selle põhjuseks on peamiselt elupaikade kadumine Lääne-ja Kesk-Aafrika metsade hävitamise tõttu.(Grzimek, 1990; 'Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsioon', 2001)\nSüstemaatiline seisukoht Anomalurus beecrofti ja kogu Anomaluridae perekond Rodentia ordu koosseisus on palju vaieldud. Vaatamata üldnimele pole nad oravad (perekond Sciuridae) ega pruugi olla omavahel tihedalt seotud.(Rosevear, 1969)\nAmanda Merkel (autor), Wisconsin-Stevens Pointi ülikool, Chris Yahnke (toimetaja), Wisconsin-Stevens Pointi ülikool.\nLoe Antaresia perthensise (Pygmy Python) kohta loomaagentidest\nLoe Myotis thysanodes'est (fringed myotis) loomaagentide kohta\nkääbus kolme varbaga jerboa\nkui palju lapsi on tapjavaaladel


Marise blogi: Kui raha üldse ei ole, siis paljud hakkavad vaesteks (lapsesuu)\nKui raha üldse ei ole, siis paljud hakkavad vaesteks (lapsesuu)\nMa olen laisk. Ei saa just öelda, et ma end tihti statiiviga välja pildistama veaksin. Tegelikult võib statiiviga pildistamised ühe käe sõrmedel vabalt kokku lugeda. Minu jaoks on juba kaamera tassiminegi puhas eneseületus, kuidas peaksin veel seda kolakat kaasas vedama? Seekord ületasin end ja vedasin end hilisõhtul linnast välja inimtühjale põllule, kus tähekesi imetleda võis, endal kaasas lausa statiivid ja värgid-särgid. Suutsin oma teooriateadmised elustada ka praktikas, katsetades 30-sekundilist säriaega, üüü. Tagasi vaadates on vägagi jube mõelda inimtühjale põllule, kaugelt kostuvale koerte haukumisele ja üksikutele mööduvatele autodele, kus igaühes neist kari maniakke sõita võis. Nojah. Ma olin sooja suvega unustanud ka, kui kohutavalt valus on täiesti külmunud varvaste ülessoojenemine. Ja praegu on alles üks miinuskraad! Tore mõelda, et varsti kukub kakskümmend viis veel.\nEile oli vägagi aktiivne päev, nagu neljapäevad (ja teisipäevad) alati ongi. Selline lahkun-kodust-kolmveerand-kaheksa-hommikul-ja-naasen-kell-kolmveerand-kümme-õhtul-päev ühesõnaga. Näiteringis pusisime oma soome keelt, appi kui feil see tuleb! Tantsimas oli väga huvitav, sest nüüd, kus ma tunni algul paarilise sain, olid kõik poisid paaride vahetuse ajal nõus agaralt samuti minuga tantsima. Ja siis, kui paarilist pole, võidki seina äärde seisma jääda... Tango tundub üsna õudne. Ujumas arvutasime välja, kui palju üks trenn maksab ja olime väga šokis.\nJärgmiseks nädalaks luban õppida matemaatikas determinante ja lugeda Tšehhovit!!\nJa kuna päev pole veel läbi, siis PALJU ÕNNE JA RÕÕMU, KALLIS MARIANN!\nPosted by Maris at 23:46\nKarina November 10, 2012 at 11:13 AM\nOlen ise ka pannud tähele selle tantsuteooria paikapidavust. Kui juba sõiduvette saad, siis ka vahetuse ajal tullakse sind tantsule paluma. Ma ausaltöelda ei suudagi välja mõelda teooriat, mis paistaks paikapidavat. :)\nMaris November 10, 2012 at 11:31 AM\nJAAAAA, täpselt!! Peaks mingi teoreemi selle kohta välja mõtlema, äkki saame Nobeli preemia selle eest. Eeldus: Meil on tüdruk paariliseta. Väide: Teda ei kutsuta tantsima. Tõestus: Proovi ise järele. :):)\nJohanna November 10, 2012 at 12:32 PM\ndeterminandid on lebod, Tšehhov on mõnus..\nendale meeldis ka neljapäevane trenn :)))\nplusss see pilt on lihtsalt niiiii hea, tahan veel selliseid\nMaris November 10, 2012 at 1:10 PM\nOOOO KES KOMMENTEERIS ÜLE NELJA POSTITUSE, HÄIRE HÄIRE HÄIRE\nKuidas sa jõudsid nii palju ujuda?! Ma tegin vist kolm korda vähem kui sina :):):)\nTore, kui meeldib, eks ma siis katsun veel selliseid teha!!\nNii ilus pilt!! :)\nMaris November 11, 2012 at 3:27 PM\nAitäh, kallis Laurakene! :):)\nmis avaldad mu isikut kõigile, äkki ma tahtsin anonüümseks jääda :S:S\nÜkssarvik November 13, 2012 at 8:20 PM\nJeap Tantsuteooria on ülim ! Kusjuures peab vägagi paika , kui just H ei tule tüdrukute hordi seina äärest üle tantsu vähendama ..\nÜlisuured tänusõnad ja -kallid : )\nJa vea end veelgi statiiviga õue ! Supriim\nMaris November 13, 2012 at 11:34 PM\nVäga austatud preili Anonüümne: Ma arvan ka, et nüüd on sul palju häbeneda, sest nüüd teavad kõik, et sulle mu pilt meeldib. :D:D\nMariann: No ma räägin, eks! :)\nPalun-palun, hopefully oli sul tähelepanurohke päev. :)\nEks ma ikka vean jah, dankeee!


Wild&MILD: Kolm uut lakitooni nüüd saadaval! – Naisele | GoodNews\nAvaleht Ilu-uudised Wild&MILD: Kolm uut lakitooni nüüd saadaval!\nWild&MILD: Kolm uut lakitooni nüüd saadaval!\nWild&MILD küünetoodete asjatundja\nWild&Mild’il on hea meel teatada, et taaskord on meie küünelakkide read täienenud. Esimesed kolm uut lummavat küünelakki, mis on senistest veelgi sädelevamad ning pilkupüüdvamad, on järgmised:\nLakitoon number 99 – Snowman\nLakitoonile andis inspiratsiooni varakevadine vallatu päike, mis lume ja jää nii kaunilt sätendama paneb. Ka see ootusärevus, kui tead, et kevad on juba kohal ning varsti pistavad esimesed lumikellukesed oma peanupu läbi lumekihi.\nLaki õrn sädelus ning valkjas toon, muudavad küüned kargelt kauniks. Kuna see küünelakk on õrn ja kerge, saab seda ka kasutada pealislakina, muutmaks maniküüri erilisemaks ja kaunimaks.\nLakitoon number 105 – Happiness\nSee hetk, mil kuum päike särab mere kohal, õrn tuuleiil paitab põski ning teadmine, et kõik lihtsalt suurepärane. Hinges valitseb rahu ja rõõm… Need meeletud emotsioonid olid just inspiratsiooniallikaks, loomaks Wild&Mild küünelakki Happiness.\nSee sädelev, sillerdav ja pilkupüüdev küünelakk on nii eriline ja kaunis, et saab kindlasti väga kasutajate seas väga populaarseks. Küünelakk on läbipaistev ja omapärase sätendava glitteriga, mis helgib kollaselt, roheliselt, hõbedaselt ja türkiissiniselt.\nImeline küünelakk rõõmsateks suvepäevadeks!\nLakitoon number 235 – Planet Mars\nMarss – neljas planeet Päikesest. See on kuum ja müstiline ning Marsist on ka inspireeritud Wild&Mild küünelakk number 235. Planet Mars on mõeldud kuumimatele naistele, kes on glamuursed ja kirglikud ning ei karda eristuda.\nKüünelakk on läbipaistev, kuldse ja punase glitteriga. See püüab päikese käes pilke ning paneb küüned koheselt särama. Küünelakki on ka võimalik kasutada pealislakina, et muuta muidu nii tavalisena näiv maniküür põnevamaks.\neelmine ABella iluteenindajate eesmärk on muuta iga ilusalongis veedetud hetk nauditavaks\njärgmine Glow Make-up Eesti meigikoolis algavad individuaalsed meigikonsultatsioonid kolmel erineval teemal


Mahaarvamispiirang tuleb seadusest kaotada\nRiigikogu on pehmendamas tulumaksu- ja sotsiaalmaksuseaduse muutmise seaduses maksustatavast tulust mahaarvamise 50 000 krooni piirangut. Pakutud on tõsta piirang 75 000 või 100 000 kroonile. Rahanduskomisjoni esimehe Kalle Jürgensoni arvates võiks piirangud sootuks ära jätta. Rahandusministeerium seevastu kinnitab nõunik Madis Mülleri suu läbi, et nemad oma seisukohast (50 000) ei tagane.\nÄripäev ei poolda piiranguid. Nende kehtestamine on põhjendamatu. Seadused peavad olema kõigi inimeste jaoks ühesugused.\nRahandusministeeriumi põhjendustes on teatud edasiminek toimunud. Eelnõu valmimisel räägiti sellest, et mahaarvamiste lubamisega makstakse toetust neile, kes seda ei vaja, et riik ei pea osaliselt kinni maksma luksusvillade ehitamist, piirang on mõeldud selleks, et suure sissetulekuga maksumaksjad ei vähendaks oma maksukohustust peaaegu et nullini jne. Nüüd aga räägitakse sellest, et numbrile 50 000 pole võimalik teaduslikku seletust anda, ja pingeliselt riigieelarvest. Üks tõenäoline põhjus, miks piirangut seada soovitakse, on näha kõrvaloleval graafikul: aasta-aastalt tuleb üha rohkem enammakstud tulumaksu tagastada.\n50 000 krooni piirangutasemele jõudmiseks ei peagi ju pururikas olema. Korraliku suurusega korteri või pisema maja soetamiseks võetud laen, eraülikooli õppemaks ja investeering kolmandasse sambasse ? ja lagi on käes. Pealegi ? inimene, kellel on võimalik küllalt suur pangalaen võtta, ei ole maksude optimeerija või pettur, vaid aus maksumaksja. Pangast saab laenu ikkagi vastavalt legaalse palga suurusele. Piirang just motiveerib mitte näitama kõrget palka ja mitte maksma makse.\nPealegi, kui sa oled teinud pikaajalise otsuse investeerida eluasemesse, haridusse ja kindlustada endale pensionipõlv, oled sa ka arvestanud sellega, et eksisteerib mahaarvamisvõimalus. Kui see sult ühtäkki ära võetakse või sellele piirangud seatakse, on sinu kalkuleeritud tulevikuotsus tugevasti pärsitud, et mitte öelda untsu keeratud. Hüvasti tärkav keskklass, kes elab oma majas, harib ennast või oma lapsi ja tagab endale muretuma elu ka vanaduses.\nEsimene asi, millest tõenäoliselt loobutakse, ongi pensionikindlustus, st löögi alla satub pensionireform. Võimalik on ka, et üha enam elumaju läheb firmade omandusse.\nVast ehk kõige õiglasem lahendus oleks mahaarvamisvõimaluse kaotamine ja üksikisiku tulumaksu määra alandamine vastukaaluks. Ent sellise lahenduseni jõudmist lähiajal toimetus rahandusministeeriumilt ei usu. Ei soostuta ju ka 50 000 piirangu puhul tulumaksu alandama, viidates eelarve pingelisusele. Samm korraga ? toimetus soovib riigikogu liikmeile kindlameelsust rahandusministeeriumi seatud piirangu kaotamiseks.\nEi ole vaja auru kulutada erinevate numbrite õigsuse üle vaidlemisele, vaid piirangut tulust mahaarvamisele ei tule üldse sätestada.


Jõgeva keskväljaku eskiisprojekt sai valmis - Uudised ja teated - Jõgeva vald\nJõgeva keskväljaku eskiisprojekt sai valmis\n435 Vaadatud 08.01.2021\nJõgeva linnakeskuse eskiisprojekti on pärast võidutöö väljakuulutamist tehtud vallavalitsuse soovitud muudatused ning lõplik lahendus on valmis saanud. Täna allkirjastasid Jõgeva vallavanem Tiit Lääne ning keskväljaku projekteerija Villem Tomiste eskiisprojekti vastuvõtmise akti.\nArhitekti sõnul valmib veebruari lõpuks eelprojekt ning sellest kaks kuud hiljem põhiprojekt. Jõgeva linna keskväljaku projekti esimeses etapis saab uue ilme kulutuurikeskuse, riigimaja, ärikeskuse ja kaubahalliga piirnev ala. Lahenduse ideeks on lõimida Jõgeva keskväljak ja kaks peatänavat terviklikuks linnaruumiks. Väljaku „majakateks" on kaks linna sümbolit, Eesti lipp ja külmalinna sümbol jääpurikas, mis paistavad silma ka mööduva rongi aknast.\nKeskväljak on kaetud heledas toonis kuusnurksete lumehelbemustriga betoonplaatidega. Väljaku kahele küljele on kavandatud jääpurika kujulised teraskonstruktsioonid, millele kasvatatakse liaanid. Suvel on purikad roheluses ning talvel katab neid lumi. Platsi keskmesse on kavandatud väljaku tasapinnast purskavate jugadega purskkaev. Joad on altpoolt valgustatud ning plaanis on lisada muusika.\nLiikluskorralduslikus mõttes on tegemist ühise ruumiga, kus tuleb arvestada jalakäijate liikumisega. Kogu väljaku ala ja Suure tänava pind on kavandatud samas tasapinnas. Kõnniteedel ja ülekäikudel kasutatakse siledaid katendeid. Sõiduteedel on kasutatud sillutisena kiirust piiravat täringukivi. Puhkepäeviti ja õhtuti toimuvad siin laadad, kontserdid ning vaadatakse suurelt ekraanilt filme või spordisündmusi. Argipäeviti toimivad väljaku osad parklatena. Tänavatele on ette nähtud piisav arv parkimiskohti nii autodele kui jalgratastele. Parkimiskohti on võrreldes praegusega ala ulatuses juurde loodud.\nTänased noored puud istutatakse ümber ning platsi ääristavate hoonete ümbrusesse istutatakse kõrgekasvulised püramiidsete taimede istikud. Platsi mööbel on liigutatav, igaüks saab toole ja laudu ümber paigutada. Väljakule on kavandatud liigutatavad turukioskid, mille esiseina avades moodustub müügiletile varikatus.\nKultuurikeskuse esisele platsile istutatakse uus jõulukuusk, mille kõrval paikneb väike lava. Lava vastas rullub purikate vahelt alla kinoekraan. Suur lava paigutatakse keskväljaku keskmisesse ossa, nagu ka uisuplats, suuremate sportmängude ala ja festivaliplats. Keskväljaku liikumist organiseerivad liigutatavad taimekastid, mille kooslusest leiavad toitu värvulised ning maitsetaimi inimesed.\nKeskväljaku pikikülgi palistavad kõnniteid valgustavad luulelambid. Lambivarrele tõstetakse ümber praegu väljaku keskosal lampidele paigutuvad Betti Alveri luuletused, millele tulevikus lisandub ka teiste kohalike autorite nagu näiteks Jüri Leesmendi looming.


Ilma folgita Viljandis: 2012-09\n„Alternatiivmeditsiini abil võib inimene leida tee hauani” ja teised valestilugemised (juuni–september 2012)\nHiina lennuki pardameeskond ja reisijad kaaperdatakse\n[Hiina lennuki pardameeskond ja reisijad nurjasid kaaperdamiskatse (PM)]\nVallalised naised on õnnelikumad kui vallatud mehed\n[Vallalised naised on õnnelikumad kui vallalised mehed (PM)]\nKuidas tulnukatega toime tulla?\n[Kuidas tülikate sugulastega toime tulla? (PM)]\nÕhujõud pole täpsustanud, kui palju inimesi õnnetuse hetkel lennuki pardal viibis. Teadaolevalt toimetati sündmuskohalt hambaravile aga kolm inimest.\nVälismaalaste toredad ettekujutused Eestist\n[Välismaalaste tobedad ettekujutused Eestist (D)]\nIn tennis, Serena Williams wins the women's singles and men's singles\n[In tennis, Serena Williams (pictured) and Roger Federer win the women's singles and men's singles, respectively, at the Wimbledon Championships. (Wikipedia, In the news)]\nSie kämpften für die Helmut\n[Sie kämpften für die Heimat (amazon.de)]\nAlternatiivmeditsiini abil võib inimene leida tee hauani\n[Alternatiivmeditsiini abil võib inimene leida tee tõeni (ML)]\nUnistuste koeri ostnud naist kimbutavad vaimud\n[Unistuste korteri ostnud naist kimbutavad vaimud (D)]\nTeelistele raiped meeldivad\n[Teelistele moonid meeldivad, rakvere raibe mitte (MM)]\nVanainimeste ööklubi läks lapsi tegema\n[“Vanainimeste” ööklubi läks / ööbikuid lugema\nKuidas tuua lapsi ooperisse? (MM)]\nPostimees võtab tööle posija\n[Postimees võtab tööle / tarkvaraarendaja POSTIMEES (PM)]\nViljandi folgil saab kuulda esinejaid Zimbabwest betoonini\n[Viljandi Folgil saab kuulda esinejaid Zimbabwest setodeni (PM)]\nVäsimatu staarpurjetaja astub taas Matvere teele\n[Väsimatu staarpurjetaja Matvere asub taas teele (PM)]\nKopterite müük Saaremaal kahekordistus\n[Korterite müük Saaremaal kahekordistus (MM)]\nVenemaad kohustati maksma natsihüvitist\n[Venemaad kohustati maksma Jukose natsionaliseerimise eest hüvitist (ERR)]\nKas kehvas mobiililevis on süüdi tormilinnud?\n[Kas kehvas mobiililevis on süüdi tormiilmad? (D)]\nSoome meedia: Latgale liitub Volkswageniga\n[Soome meedia: Latvala liitub Volkswageniga (PM)]\n[Eesti Piimandusmuuseum (PM)]\nPommimees Ringmaa suvekodu lähedalt leiti lõhnaainepeidik\n[Pommimees Ringmaa suvekodu lähedalt leiti lõhkeainepeidik (PM)]\nUSA palus Norralt pommipasaka pärast vabandust\n[USA palus Norralt pommiapsaka pärast vabandust (PM)]\nAuras testiti noori teisitimõtlejaid\n[Auras testiti noori vetelpäästjaid (TPM)]\nEeloleval esmaspäeval algava kitarrinädala keskmes on kitarrilaager, mis toob kokku üle 35 pillivõhiku üle Eesti.\nAbortistid hindavad vanalinna puude tervislikku seisundit\n[Arboristid hindavad vanalinna puude tervislikku seisundit (MM)]\nMichal poeskäigust: minu huvi oli ...\n[Michal politseiskäigust: minu huvi oli põhjalikult vastata (PM; mõtlesin, et hapukurgihooaeg, PM kirjutab nüüd sellest, kuidas poliitikud käivad poes)]\nSeisukord: vajab lammutamist\n[Seisukord: vajab kaasajastamist (kinnisvarakuulutus)]\nTagurlased viivad vabatahtlikud saartele tööd tegema\n[Talgureisid viivad vabatahtlikud saartele tööd tegema (PM)]\nOsa maamärkidest ei kehti\n[Osa maaomanike pandud / liiklusmärkidest ei kehti (ERR)]\nSpirituaalmaailm soodustab depressiooni\n[Virtuaalmaailm soodustab depressiooni (EPL)]\nIgale õpilasele oma maja\n[Igale õpilasele oma õpetaja (PM)]\nTugeval välismängijal võib Eestis päris hirmutav ots tulla\n[Kuusmaa: tugeva välismängijaga võib Eesti päris hirmuäratav sats olla (PM)]\nAjakirjanduse jaoks eksisteerib süüfilisuse presumptsioon\n[Ansip: ajakirjanduse jaoks eksisteerib süülisuse presumptsioon (PM)]\n[Terve Eesti õpetab sõltumatult alkoholi tarbima (nii kirjutaski PM, väärtajaleht oleks aga pealkirjastanud selgemini: „Sihtasutus Terve Eesti õpetab alkoholi tarbima mõistlikult”. Hale klõpsunuiamine!)]\n[Urve Palo: demagoogia meistriklass laste arvelt (PM)]\nIraan: IKEA-sse on sisse imbunud terroristid ja sabotöörid\n[Iraan: IAEA-sse on sisse imbunud terroristid ja sabotöörid (D)]\nLondoni Harrodsi kaubamajas avastati sooneutraalsete mänguasjade osakond\n[Londoni Harrodsi kaubamajas avati sooneutraalne mänguasjade osakond (PM)]\nKuidas mõnutab uus kord sinu elektriarvet?\n[Kuidas mõjuutab uus kord sinu elektriarvet? (ega PM ju spellerit tunne)]\nL, 2036. päev: öine lend\nNüüd on ka minu kord minna kell kolm öösel bussi peale. Nagu eelminegi kord, mängime kella poole kaheni lauamänge. Kella kahest on tellitud takso – arvestades ebakindlust siinmail takso tellimisega öösel kindlaks kellaajaks, hästi suure varuga, et häda korral saaks tellida teisest firmast uue – bussipeatuses peaks olema nii 20 minutit varem ehk umbes poole kolmest. Maja ees ootame klassikaliselt muidugi juba 1.50, takso tuleb klassikaliselt muidugi alles kell 2.05 ja jaamas oleme umbes 2.10. Öösel kella kahe ja kolme vahel on jaamaesine üllatavalt elav. Buss tuleb ette muidugi alles umbes 2.50. Viimane siinmaine peatus on kell 3.20 Kirikmäel ja siis läheb silm 20 minutiks looja ja ärkan selle peale, et buss pidurdab ja keerab T. linnakese juures kiirteelt maha. Teed üle 40 km ja aega ainult 20 minutit – mis pagana kiirusega buss sõitis? Kas nii kiiresti rahvast täis bussiga ikka tohib??\nViimase otsa olen ärkvel ja kuulan helikindlatest kõrvaklappidest öisele mägedevahelisele maanteele sobivat muusikat.\nLennujaamas kell 4.55, turvas on meie ees ainult mõni inimene ja kõige rohkem kontrollitakse ikka mind. Kella käe pealt ära ei lasta võtta, see hakkab väravas muidugi pröökama, siis uuritakse magnetiga eest ja tagant. Kott kästakse lahti teha ja teatatakse, et mul olevat kotis käärid. „Käärid!?” imestan, aga siis meenub, et tõesti, esmaabipakis on sideme lõikamise hädakäärid. Nende tera on nii 3 cm pikk ja tohib. Onkel piilub ka kommikotti, mida eile raudteejaamas klambriga kinni löödi ja mida edutult olin üritanud lahti kangutada; ütleb, et näeb ühest nurgast sisse küll.\nLennujaama kohvik on seda sorti, et minu kohalt avaneb vaba vaade turvakontrollile. Nüüd on rahvast mitu korda rohkem ja lõbu seega rohkem. Siis lennukile ja ega lennukis ka midagi huvitavat juhtu, kui et mitu korda vajun tukkudes vahekäigu poole ja jään ette mööduvale lennusaatjale või müügikärule.\nKohal seega suisa hommikul, aga tunne on, nagu oleksin pannud öö läbi pidu ja haigutama ajab. Eriti paha on õhtul, kui uni tuleb peale juba nii umbes kuuest (NB! ajavahe!), aga tahan näha „Midsomeri mõrvu”, mis algavad alles pool üksteist.\nR, 2035. päev: in onion there is strength\nVõõrkeelse arvutitermini otsimine põhjustab arendava arutelu tõlke olemuse teemal. Samuti tuleb meenutamisele selline klassikapala: The World According to Student Bloopers.\nN, 2034. päev: ebavõrdsus\nMihuke ebavõrdsus: hunditeemaline inglise Wikipedia leht räägib, et hundil on 39 alamliiki, aga eesti Vikipeedia leht, et hunt on metsa sanitar!\nK, 2033. päev: keeled ja meeled\nPaar nädalat tagasi juhtus tööl, et muidu end prantsuse keele heaks oskajaks pidajal sai prantsuse keele mõistmine äkki otsa ning prantsuse töökaaslane, kes alati läheb just sel ajal ukse taha suitsetama, kui ma tööle saabun, ja keda olin alati arvanud umbkeelseks, läheb äkki üle soravale inglise keelele.\nPärastlõunal on esimene saksa keele tund, kuhu saabun turvakontrolli tõttu mõneminutise hilinemisega, sest eks ma käinud seal majas viimati siis, kui paar pätti ei olnud sama asutuse ühes teises kontoris veel panka röövinud ja seni lulli löönud turvameeste head põlve lõpetanud. Muidugi unustan käele kella, milles ja mille ketis sisaldub üle saja grammi terast, aga kuivõrd keegi ei vaata, jalutan turvaväravast mööda.\nSaksa keele tunnis on klassiesine tühi ja üks onkel on elavas vestluses teiste laua ääres istujatega. Selgub olevatki õpetaja. Tuttavaid nägusid on: eelmise kursuse uusmeremaalane, eelmiselgi kursusel olnud töökaaslane ning üks endine töökaaslane, kes nüüd töötab ülejärgmises majas. Esimese poole täidab naabriga tutvumine, mis minu puhul tähendab, et õpilaste paaritu arvu tõttu pean vestlema õpetajaga. Saan teada isegi selle, et ta olla tudengiajal mänginud rohkem tudengiteatris kui õppinud, mis seletab elavust ja vehkivust. Kuigi see meenutab ühekorraga nii tudengiaegset sõpra M-i kui ka allooalloolast kapten Hans Geeringit, ähvardab see semestri jooksul muutuda lõpuks tüütuks. Loodame, et siiski mitte.\nMulle langeb osaks seletada saksa keeli, mida tähendab sõna Verrat (reetmine). Teadagi meenub sõjaaegne kuulujutuvastane propagandaplakat Kampf ist Tat, Reden Verrat, aga ma ei taha endale võtta ungarlase rolli, kes aasta tagasi hakkas Hitlerist rääkima kohe semestri esimeses tunnis, mille peale tollane õpetaja nentis, et Hitlerist rääkimist ei peeta praegusel Saksamaal heaks tooniks. Kus selle häbi ots! Seletan siis muud moodi, nagu oskan.\nVaheajal küsib rumeenlane, kas ma oskan ungari keelt, et mu saksa keeles olla ungari aktsent. No ungari keele oskust oletatakse mul küll esimest korda! Seni on olnud eksootilisimad norra ja türgi. Ütlen, et ei oska sõnagi, mille peale E õhtul märgib, et aga példák, millele vastan, et ma ei tea, kuidas see hääldub.\nT, 2032. päev: VR\nHommikul maja ees paistab, et eilne tormituul on rebinud mõne puu juba raagu.\nTööl südamlik ja konstruktiivne seminar tagasiside teemal, kus asjatundjad jagavad kogemusi ja muidu elutarkusi.\nKülalised on meie üpris tagasihoidliku Eesti filmide varu kõik läbi vaadanud peale 2009. a tantsupeo DVD ja lauluväljaku 1988. a septembri massiürituse DVD (mis mõlemad on alles kile sees) ning küsivad, et ma maininud, et mul olevat ka „Viimne reliikvia” (mida ma ükspäev riiulist välja ei toonudki, et kes seda ikka näha tahab). No panen sellegi peale ja lustin laupäevaseid pilte töödeldes helitausta järgi ning lõpupoole käin vaatamas, kuidas näeb välja subtiitris tõlge (päeval olla vaadanud külalised „Kevadet” ja selle tõlge olnud väga hea). Ka külalised märkavad, et vend Johannes on keemik (teadmata mu suvist väikest ultimarelikvoloogilist uurimust, kus täheldasin sedasama), ja leiavad, et kohas, kus Agnes on pandud kloostrisse ja abtiss käib teda esimest korda ahistamas (verbaalselt), eitab Agnes kõike nagu partisan, ning et Agnes oli üldse üks vägivaldne daam (mis vahest seletab, miks on Gabrielil filmi lõpus sedavõrd hapu nägu, millest kunagi kuskil mingis ülevaates arvati, et Gabriel on vaba hing, aga nüüd näeb ta, et tema vabadust teostavad taolised talumatsid, kelle jaoks on peaasi lõhkuda, hullata nunnadega ja pista kloostrile tuli räästasse; aga tegelikult Gabriel lihtsalt mõistab, et ta tore poissmeheelu on nüüd läbi).\nJa selle mõtte ütlen ma ka siia juurde, et tingimata on vaja teha „Viimne reliikvia” uusversioon legodega.\nE, 2031. päev: torm\nUnustan hommikul bussis nuppu vajutada ja kui samas bussis olnud lõunamaine kolleeg poleks hakanud röökima, oleks möödagi sõitnud.\nSajab vihma ja vahepeal on siinmaal haruldane torm.\nÕhtul poes: otsin oma hambapastat ja märkan, et kaval kaupmees on toonud müügile „homöopaatilise hambapasta”, mis on tavalisest hambapastast muidugi kaks korda kallim. Hakka või uskuma, et lollidelt tulebki raha ära võtta. Pärast arutame seda ja naeru jätkub kauaks: näiteks kui tavalise hambapasta toimeaine on liiv, savi või kaoliin, siis „homöopaatilises hambapastas” on toimeainet kaduvvähe, st üldse mitte – ja seega on pasta lihtsalt suvaline abiainete plöga.\nReedel allakukkunud ja pühapäevaks alt hoovist kadunud uksemati asemele uus, mille alla kirjutan kummilt nähtava hõbevildikaga korterinumbri ja teate, et pane aga tagasi.\nTeemad: buss, tuul\nP, 2030. päev: do not lean to the imperial\nÜhe külalise liikumisraskuste tõttu toimub liikumine Välgulinnas enneolematul meetodil – muudmoodi kui jala (1,9 km). Olin järele uurinud, mis buss jaamast keskväljakule sõidab, ja isegi leidnud ühistranspordi veebilehe, aga see oli suuresti kasutu, sest kuigi seal oli leht „Kuidas käituda peatuses ja bussis?”, ei olnud kuskil mainitud, kas piletit müüb ka bussijuht. Loetletud olid kõik suitsu- ja leheputkad, kus pileteid müüakse (nagu Prantsusmaal kombeks, ei müü sugugi mitte kõik), aga sellele, et võib-olla müüb ka bussijuht, viitas ainult vihje, et pange bussi oodates täpne raha valmis. Lehelt „Bussivõrgu tutvustus” lootsin, mõistagi, leida bussivõrgu plaani, aga tutkit, seal oligi tutvustus, pikk jutt. Algeline värk.\nKohapeal selgub, et jaamaesise kuumaastikuks muutnud kaevetööd on laiali löönud ka jaamaesise bussipeatuse, mis on nüüd 200 m raadiuses umbes üheksas kohas.\nNii et sõidame kesklinna hoopis taksoga! Juht lahke, sõit kiire ja hind ainult 8.50 (nelja inimese bussipilet muidu 4 × 1,25 = 5).\nKatedraal, kus pildistan mõningaid vanimaid vitraaže ja taban juhuslikult tähendusrikka pildi, kuidas kohtuvad lõppenud riituselt lahkuva kooripoisi ja mööduva skaudi pilk; panen selle allkirjaks „Eri viisid veeta pühapäeva”.\nPärast väljumist näeme, et minirongi hooaeg on läbi, ja pisut kurvastame, et pühapäeva tõttu on kõik muud kohad ka kinni ja kas tegime sellise reisi tõesti ainult ühe kiriku pärast. Käin vaatamas, kas bussipeatusest kohe katedraali kõrval läheb busse jaama. Läheb, aega veerand tundi. Umbes minut enne liinibussi tuleb aga ringsõidubuss, mistaolist näeme Välgulinnas esimest korda. Lähme peale, saame minirongist palju pikema tiiru, kus näidatakse linna teise nurga alt.\nTutvustusest nähtub, miks me ringsõidubussi varem Välgulinnas näinud ei ole: sõidab muidugist üksainus buss, mis paaris nädalal sõidab hommikuti Välgulinnas ja pärastlõunati René Artois’ sünnilinnas; paaritutel nädalatel vastupidi.\nPärast ringi on järgmise jaamabussini veel 40 minutit aega. Ootame samas bussipeatuses katedraali kõrval, aga mul on kaasas õnnelik kooslus: binokkel ja teleobjektiiv. Keskajal ei olnud silmatervishoid üldiselt kiita (suits, hämarus, korrektiivvahendeid netu), pikksilmi ka ei olnud, niisiis rõõmustasid kõrgel friisidel taimeornamendi sees äkki olevad pisikujud mitte kotkasilmseid linnakodanikke, vaid eelkõige ehitustöölisi („Kas sa seal teisel pool neid naljakaid kujusid nägid? Mine vaata, telling on alles seal juures!”) või olidki ette nähtud järelpõlvedele, sest kes nii kõrgele ikka ronis, enne kui oli vaja midagi ümber ehitada. Või ei olnudki, mida tõendab sajandite nõgi vihmavee eest kõrvale jäänud kohtades.\nTaimornament, taimornament, aga äkki pidu ja pillerkaar torupilli saatel\nParemalt: narr, teine narr, lõbutsev emand ja muretsev isand, kes peab kõige selle eest maksma\nMurelik öökull ja palju veidrat tegevust tema ümber\nKüllap on pisikujudes tänapäevaks mõistmatu sümboolika, nagu öökulli ründab ühelt poolt tuvi, aga teiselt poolt sikutavad mingi teine lind ja lohe, keda kiusab augulist hiigelpaprikat käes hoidev püksata tantsiv mees (see ikka on mingi hiiglaslik piprakaun või piklik kõrvits, mitte nagu sarja „Isa Ted” osas The Passion of St Tibulus: „That wasn’t a banana, Dougal.”). Tantsijate, loomadega, pidutsejate ja sõjameestega kohad paistavad kogu katedraali ümbermõõdust ainult mõnekümne meetri peal; nimetet friis läheb ümber kogu kiriku. Pean teinekordki täpsemalt uurima.\nSiis pildistame iseendid ja tuleb ka liinibuss, mis näitab ära ka vanalinna mõne eriti kitsa tänava. Üldiselt on bussijuht elava loomuga, akendest tuleb GPS-signaal läbi (kaugrongides muide ei tule) ja püsti püsimine on tükk tegemist.\nPärast õhtul vaatan pilte läbi ja märkan, et vastu jaamahoonet kusev isand on kaks kaadrit varem jäänud pildile ka nägupidi. Seega pidi ta fotokat nägema ja sellest hoolimata hakkama jaamaesisel platsil kusema. Üks külaline arvab, et isand märgistas oma territooriumi, millest arvan edasi, et tähistas, et see on ikkagi Prantsusmaa, sest kes muidu saksapärasest jaamahoonest oskaks seda arvata.\nL, 2029. päev: photokina 2012 ja muu Köln\nJala jaama, mööda sõidab kolm bussi, sh kell 5.33 kohe siis, kui olen majaesisest peatusest üle tänava.\nIkka rohkem prantslased kui prantslased ise!\nNähtavasti langeb agregaadi avamine kuninglike pulmade aega ja eks näis, kes avama tuleb.\nLeheputkast mitu lennundusajakirja, mis saavad läbi enne Koblenzit, kus hakkab peale tulema uni, mida ei peleta ka läbikommenteeritav magistritöö. See saab valmis mõni minut enne Kölni.\nAja säästmiseks lähen messikeskusse jala, mis on pisut kaugemal, kui mäletasin. Mitte et jalutuskäik olnuks liiga pikk, just paras, aga aega läheb 10 min asemel 20. Pärast messil pean täitma külastajate küsitluse, kus variant, et kõndisin messikeskuse ukse ette jala, puudub.\nNäen sildilt, et kõrghoones kohe Hohenzollenbrücke Deutzi-poolse otsa juures on Euroopa Lennundusohutusamet, millest teadsin, et see on Kölnis, aga ei osanud arvata, et nõnda kesklinnas.\nKõnnin photokinal tunduvalt vähem kui eelmine kord, kui läbisin põhjalikult kõik hallid. Täna käin ainult hallis, kus on mind huvitav teema (järeltöötlus), mõtlen hulk aega, kas Spyderi kaks väikest voldikut ongi kõik, mille pärast Kölni sõitsin, aga siis leian lõpuks üles ka teise asja, mida tahtsin näha: fotonäitused. Leica hallis on Leicadega pildistatud loomingu näitus, sh mitme ajaloolise pressifotograafi ajaloolisi pilte koos saamis- ja avaldamislugudega (nt see ja see). Hallis 5.1 on suur jaapanlaste näitus „Ikiru – Post-Tsunami”, samuti mingi pildiklaasimisfirma reklaamnäitus (sh Stephan Zirwesi mitu pilti ja jõedeltade aerofotode pildid), mitu loodusfotode näitust ja siinkandi Arumägedes lõõtsaga suurformaatkaameraga tegutseva maastikufotograafi näitus (koos piirkonna looduspargi reklaamvoldikutega) – mitmel pildil on tuttavaid kohti (nt äratundmine, et seda puuriita nägin umbes 2007).\nVeel uudistan raamimisfilma Whitewall stendil nende eri pildisorte, kujutades ette, kuidas peaks välja nägema ikka veel hankimata seinakaunistus elutoas.\nÄra poole ühest (2010: kolmest)\nTunne, nagu oleksin säärast olukorda kunagi ammu unes näinud: et aiman, et minu kohalolek oleks nagu soodsam kui minna kohtuma vana sõbraga, mistõttu ei lähe ja satun pooleteisttunnisele linnaekskursioonile. Linnakeskursioonibussis on hoponhopoff- ja tavalised piletid. Võtame tavalised. Bussijuht küsib, mis keelt kuulata tahate, ja ainus maailmakeel, mida külaline mõistab, juhtub olema vene. Ilmselt samasse kategooriasse liigitavad bussijuht ja konduktor ka mind, sest kui E ja külaline bussi katusele ronivad, ei häbene bussijuht ja tema abiline meid tagaselja kommenteerida sõnadega „unglaublich viele Russen!”.\nÜtlen kohe ära, et see jube firma on Kölner CityTour (valged bussid), et te lugejad teaksite hoiduda.\nEsimesed viis minutit ei ole viga midagi, aga siis tuleb konduktor, et teeme katuse lahti. Osa rahvast protestib, et külm hakkab, aga bussi tagaosas on lõbus seltskond, kellel sedavõrd palju külmarohtu sees, et nende hääl jääb peale, ning edasi saab bussist ratastel hundilaut. Olen murelik, sest külm + bussisõit võivad tekitada ühese füsioloogilise reaktsiooni, mille tõttu tuleks bussisõit enne pooltteist tundi katkestada, ning hajutan muremõtteid sellega, et klõpsin bussiaknast hoolikalt linna (taskufotokaga). Sõit viib Kölni ulatuslikust vanalinnast väljagi, kuni ühel ristmikul käib äkki müraki! ja buss jääb rohelisega paigale. Pakun, et nüüd sõitis keegi sisse ja bussijuht läks asja raspiraitama. Mõne minuti pärast sõit jätkub, aga šokolaadimuuseumi juures juht teatabki, et buss tegi avarii ja peab jääma politseid ootama, poole tunni pärast tuleb teine buss, sõitke sellega edasi. (Kummaline, eks ju, et alles kaks kilomeetrit hiljem ootab; pakun, et äkki lahkus buss – kes avarii kindlasti põhjustas – avariikohalt, aga kannatanu teatas põgeneva bussi numbri politseisse, politsei teatas bussifirmasse, bussifirma helistas bussijuhile ja bussijuht otsustas siis lõpuks politseid siiski oodata, enne kui algab tagaajamine ja politsei rahvast täis bussil kummid läbi laseb.) Mõtlen, kuidas ilmselt täis bussile tahab teine bussitäis peale trügida, ja kuidas peab selgitama, miks me oma tavaliste piletitega justkui oleme sõidu katkestanud. Aega nii palju ka ei ole, et jõuaks käia šokolaadimuuseumis, mistõttu pakun, et lähme jala jaama poole.\nNõnda siis jäi vana sõbraga üldse kohtumata.\nEile õhtul oli Kölni kaasa tulnud külaline avaldanud soovi, et äkki E jääks koju ja ta tuleks kaasa minuga, mis plaani lahendas asjaolu, et juba ostetud piletid olid konkreetsetele rongidele. Külalise valvamine messi rahvamassis olnuks hulk vaeva juures ning aeglustanud ka hommikust jaama marssimist ning üleüldse suurendanud niigi väsitava päeva väsitavust.\nLõunalauas leian, et ega 15.18 rongi laupäeval üldse käigi, läheb 16.18, mis peaks olema üks otserongidest, millele kehtiks sooduspilet, aga meil on tavalised. Mis teha. Pärast tabloolt perrooni kontrollides näen, et ega ikka ei ole, laupäeviti 16.18 otserongi ei käi, mistõttu tuleb ikkagi sõita kahe ümberistumisega.\nTeine rong hilineb teise ümberistuse jaama 5 min, rongide vahe sõiduplaani järgi on 6 minutit ja joosta oleks vaja 300 meetrit. Maha me jääme ning oodata on vaja 61 minutit järgmist.\nJaama ees on kohutavad politseijõud (kohati kiivrite ja soomusvestidega), eemalt paistab vilkureid. Pärast jääb rahulikumaks, kuigi täna politseinikud putkast jooke ja kommi ostmas ei käi nagu eile.\nMatt on õues veel alles, aga jälle on liiga pime, et seda ära tuua.\nR, 2028. päev: lendav vaip\nKülalise sünnipäev. Päeval jaamast rongipiletid (õhtuks T-sse, laupäevaks Kölni – sinna „Kölni eri” sooduspilet, tagasisõiduks tavaline).\nKirjutan kölnlasest vanale sõbrale, et äkki tuleb homme ajalooline kohtumise tund, ja ta kirjutab vastu, et äkki tulebki.\nÕhtul T-sse stammkõrtsi. Rongiga tagasi, jaamas ootamine 40 minutit. Näeme, kuidas üsna relvis politsei ostab veel lahtiolevast jaamaputkast kommi ja limonaadi.\nKui tagasi jõuame, näeme korteriuksele ülalt ja alt servast kleebitud ruudulisel paberil silti, kust saab rohkete kirjavigade kiuste teada, mis on naabri nimi ja et meie uksematt on kukkunud rõduservalt maja taha hoovi. Taskulambi valgel näen, et ongi. Pimedas ei tihka tooma minna (ma ei ole maja taga kunagi käinud ega täpselt tea, kuidas sinna saab).\nTeemad: maja, riik, rong\nN, 2027. päev: neljapäev\nSaan kell 13.06 sõnumi, mis saadetud kell 13.05 ...üleeile. Ei ole uusaasta ega midagi. Peaks „Midsomeri mõrvade” tegijatele rääkima, et osast, kus pomm lõhatakse kohe saabuva sõnumi teel, ei saa siinmaal aru mitte keegi.\nNädal-paar tagasi rääkis „Aktuaalses Kaameras” Venemaa raamatumessil eesti-vene tõlkekirjanduse lugeja, et Ivan Orava mälestuste vene tõlget lugedes tuli kõik talle väga tuttav ette ja arvas, et äkki antakse iseseisvas Eestis selle autorile taolise nõukogudemeelsuse eest kere peale.\nK, 2026. päev: arr!\nHiljuti varahommiku pimeduses omamaisele eripärasele loomale poole selle hüppe pealt otsa sõitnud ja tema ootamatute lennuomaduste tõttu terveks, kuid siiski autota jäänud kauge kirjasõber teatab, et täna on rahvusvaheline mereröövlikõne päev ehk päev, mil tuleb rääkida nagu mereröövel.\nMulle isiklikult meeldiks hoopis päev, mil tuleb kõndida nagu mereröövel – mitte puujalaga, vaid ikka nagu Jack Sparrow. Savvy?\nT, 2025. päev: kuuldused päikesefiltri enneaegsest lahkumisest on liialdatud\nHommikune Päike. Baader Sonnenschutzfolie (D=5), f = 2 × 400 mm × 1,6 + kaadrilõige.\nIlma otstarbekohase päikesefiltrita – mis mõiste alla ei kuulu ei CD-plaat, tahmaklaas ega keevitusprill – olnuks tulemus suits ja przes fotokas. Paljasilmi vaatamisel pimedaksjäämine, nii et koolinoored, kes te seda siin loete, olge hoiatatud!\nNagu kuu aega tagasi kirjutatud, kriimustasin filtrit kogemata ja katsin kriimud musta kangasteibiga (13 × 3 mm). Ühtlasi tuleb mõte, et äkki saab filtrit siiski ka kasutada niépcelike säriaegade jaoks, kui nikerdada filtrile varjuk ning filtri ja fotoka vaheline pilu paremini sulgeda, näiteks samuti musta teibiga, või osta odav UV-filter ja kinnitada Baaderi kile sellele.\nPäike on pildistatud 400 mm asendis oleva 120–400 mm suumiga, mille taga veel 2× konverter (kokku 1280 mm efl); kollakas värv tuleb valgetasakaalust 6500 K (seade „varjus”; Päike on muidu 6000 K, pildi sellest suurem värvustemperatuur annab kollaka ja väiksem sinaka jume; pange hästi kõrva taha: varjuasendiga saab loojangupiltidele vunki juurde). Tudisemine eriti probleem ei ole (sest säriaeg on üsna lühike), aga mitu minutit läheb aega, kuni Päikese kaadrisse saan – Päikese poole keeramisel peab olema päikesefilter ees, aga pildiotsikust vaadata ei julge (juhuks, kui filter eest kukub) ja läbi filtri muu kui Päike lihtsalt ei paista. Samuti liigub Päike taevas nii kiiresti, et läheb kaadri keskelt ja säri täppmõõtmise punktist ära. Statiivipea ümber põiktelje pööramise kangi surkimise asemel (selle kinnikeeramise asend ei ole päris see, kuhu see paigale vajub) saab kiiremini pisut lühendada tagumist statiivijalga. Suurdünaamilise (HDR või liitsäri) pildi tegemise mõte tuleb muidugi alles siis, kui kõik jublakad tagasi oma kohtades ja Päikese ette on tulnud pilvevine. Mul on muidu fotoka kolmest seadistusprogrammist kaks pandud tegema suurdünaamilise pildi üksikvõtteid: keera ainult programminupp kas heledama või pimedama võtte asendisse ja vajuta päästikule ning tuleb kolm võtet järjest: 0 EV, –2 EV, +2 EV (muidu kestab sättimine mitu minutit), aga Päikese pildistamiseks peaksin tegema teise seadistuse (–1 EV, –2 EV, 0 EV – mu fotokal on särikorrektsiooni vahemik ainult –2...+2 EV; vähe moodsamatel on juba –5...+5 EV, sellega tee mis iganes).\nKui tööbussipeatuses väljun, lehvitab kontserdisaali rulatõkkel helehalle tiibu anomaalse värvusega vares, kes seal koos teistega istub.\nTööl saan teada, et ungari keeles on sõna „näited” „példák”. See on dokumendis pealkiri, mille muutmiseks on vaja kaevuda sügavale tekstitoimeti salasoppidesse (kirjeldus on neli rida pikk) ja et mul endal on dokument juba valmis ja ära saadetud, aga abistamiseks vaja vaadata, mida täpselt tegin, avan failivaramust originaali ja, ossa peldak, see on asendunud ungari tõlkega. Väga asjakohane.\nTeemad: huvi, loom, pilt, vaev\nE, 2024. päev: äge\nTõlget uuendades märkan, et olen muiste kirjutanud „ägenenud haigusega patsientide” asemel „ägenenud patsientidest”. Mis võib ju ka täiesti olla, eks ju.\nP, 2023. päev: tegus pühapäev\nSkannin vanu negatiive. Järg on sedamaal, et skannimata on veel ainult 10 filmi negatiivi ehk umbes 250 kaadrit. Slaididega on olukord vähe keerukam, neid on veel skannida umbes poolteist tuhat.\nEile hommikul skannisin maalt naabri kuurist leitud unikaalse negatiivi, mis võetud ilmselt 1988. või hiljemalt 1989. aasta suvel ja kus ilmutusvigadest ning aastakümnete kõntsast hoolimata võis mitmel kaadril olijaid isegi ära tunda.\nPäeval vaatan History Channeli dokumentaali Life After People (samanimelisele sarjale alguse pannud erijagu, 2009), kus on muu hulgas meeldejääv lõik Pripjati linnast vingt ans après: kuigi 1986 kohe pärast pauku oli radioaktiivsus nii äge, et metsas surid puud, kasvab samas nüüd noor mets ja kogu mahajäetud tsoonis vohab metsik loodus. Mis ühtlasi meenutab mu lemmikfilmi lõppu ja tõdemust, et jahitud üliolevus, kellel oli voli elu anda ja võtta, oli tegelikult elu ise ja elu tappa ei saagi.\n(Eks vaatasin seda viimati puhkusel jälle, nagu ikka, ja leidisin, nagu ikka, jälle uusi asju: et mõlemal peategelasel on sealkandi inimeste jaoks erandlikud sinised silmad ning filmi arvukate tegevusliinide seas on kunstiliselt tugevamaid ja nõrgemaid ning viimaste seas on ka peategelaste hõredavõitu lembeliin.)\nAimdusega, et täna on selle suve viimane päikesepaisteline puhkepäev, pean plaane minna sõitma jalgrattaga, aga kumbki plaan ei vii kuhugi. Üks plaan (Maaselja seni käimata loogad) hääbub seetõttu, et vaja oleks sõita umbes 60 km ja laskuda maanteel mõnikümmend meetrit, siis rattateel umbes 10 km edasi-tagasi ja viimane ots lineaarselt lõpp-punkti; alternatiiviks kohalesõit esimesse huvipunkti liinibussiga, mis käib ainult laupäeval ja sõidab paarikümmet kilomeetrit arutud poolteist tundi. Teine plaan, mille teen pühapäevaks, läheb mööda kohalikke piiriäärseid maanteid ja peaks näitama kauneid maastikke. Ilus valgus oleks õhtul, aga siis on valgus vastu ja jõeorg võib olla varjus. Seega peaks minema hoopis hommikul, mil aga praegu on juba külm ja udu. Kuldset õhtuvalgust lubab umbes tunniks ja veerandiks, mille aga nurjab ebasobiv bussigraafik (ma ei taha väga mäkke sõita, eks ju) ja siis pärast aknast välja vaadates leian, et hinnanuksin oma sõiduvõimet veidi üle ja jäänuksin pimeda peale (mis teisalt polnuks suur probleem, sest mu jalgrattal tuled on ja lõpus läinuks teekond mööda eraldi rattateed).\nVahepeal silitan pisut lemmiklaeva 1:200 pappmaketi ehituskomplekti (mõttega, kas peaks äkki hakkama ehitama või tellima juurdekuuluvad peened metallosad või konstrueerima selle järgi mudeli SketchUpis), mille muude allikate loetelus on viidatud mu muiste koostatud teemakohasele veebilehele. Esimest korda märkan, et saksakeelse jutu ingliskeelne kokkuvõte on kuidagi väga tuttava sõnastusega.\nFacebookis on leht „I fucking love science” postitanud geenimuundamise rajaja pildi ühes meenutusega, kuidas geenmuudetud organismid on aidanud näljast päästa miljardeid. Paraku on pimedusega löödud isegi selle lehe lugejad, kes tuhandete kaupa kooris hüüavad, et aga GMOd on ju „pahad”. Naah, kui alternatiivid on, kas surra ikalduse tõttu nälga või kasutada mitteikaldavat GMO-toidutaime, siis valikut tegelikult ju ei ole. Kunagine ühikatoanaaber märkis taolise suhtumise kohta, et inimestel on liiga palju vaba aega (või, nagu joonistas klassik, uinuv mõistus sünnitab koletisi). Siingi helge sõnaga meenutatud bengali korterikaaslane ühes teises ühikas, kes sai korteris hakkama paljude veidrustega, aretas tööl riisi, mida saaks kasta mereveega.\nKuulen pöörase loomaloo teemal „hakkaja taks ja naabri küülik” ning pakun, et kord jõuab see maailma linnalegendide varamusse ja keegi enam ei usu, et see on päriselt toimunud, nagu on juhtunud looga „töömees pani maha vaipa ja kaotas suitsupaki”, mida kuulsin 1987 aastal võtmes „tead, mis juhtus meie klassivenna M-ga?!” ja mis umbes 1988 ilmus Pikri tõestijuhtunud lugude rubriigis, aga mida linnalegendide spetsialistid arvavad tunduvalt vanemaks (1964) (mis muidugi ei välista õrna võimalust, et ei Mistra-panija ega Tallinna koolinoore pere teadnud sellest rahvaloost õhkagi ja pisitragöödia toimus täiesti sõltumata uuesti, aga ka mitte võimalust, et lugu mõeldi välja M-i kiusamiseks). Kui aga uskuda ülalviidatud veebikohta, siis on sama toimunud USA küülikutega alates 1980. aastate lõpust (ja ikka kellegi tuntud inimese lähituttavaga – nagu linnalegendid ikka). Samas on mõlemal lool tugevaid rahvajuttude (muistendite vms) tunnuseid: need juhtunud rääkija tuttavaga (mitte kunagi tema endaga), konkreetses kohas, „hiljuti”.\nTeemad: film, huvi, loom, lugu, pilt\nL, 2022. päev: India modernvestern\nVaatan tervikuna ja järjest läbi Bollywoodi filmi Kites (2010), mis ühelt poolt on nagu tehtud Lääne publikule, aga teiselt poolt on ikka tavaline India film: nõretavalt kurb (musklis meespeategelane nutab sageli ja lahinal), tants ja pillerkaar on, isegi tants vihmas ja varjuteater on, uskumatud võitlusstseenid nõndasamuti. Naispeategelane on võetud Mehhiko seebist (sõna otseses mõttes, olnud naisnäitleja filmidebüüt, rohkem mänginuvatki Mehhiko seepides). Kokkuvõttes muidugi komöödia. Mõlemad varasemad katsed vaadata sumbusid umbes veerand tunni järel; ei suutnud ennast sundida vaatama isegi sellest hoolimata, et kaameratöö olevat väga hea ja lugu jutustab tantsuõpetajast, keda kehastab üle India – maailma suurima kinoriigi – tuntud filmitantsija. Täna siis vaatan.\nFilmi narratiiv on moodne ja hüppab ajas edasi-tagasi: algul on, ütleme, A, siis jätkub ajas A miinus kolm kuud (nagu ütleb ekraanil kiri) ja sealt edasi, siis vahepeal jõuab jälle A-sse, siis nagu sündmustiku järgi peaks olema A-st hulka edasi, aga filminarratiivi järgi on ikka A. Nagu Indias kombeks, näidatakse algul tsensori lubatähte ja vahepeal on teade, et nüüd tuleb kinos vaheaeg.\nTeises pooles on märulit rohkem ja mõne minuti sees on tagaajamine kuumaõhupallidega, täitsa „Viimse reliikvia” stiilis „öelge mulle, kes Te ikkagi olete?”-stseen, pangarööv koos põgenemisauto juhi osutumisega hinduks, kellega peategelane muidugi kohe sõbruneb, ning New Mexico kauboide ja politseijuhmardite vahel põhjalik kõmmutamine, kus keegi ei lange ja kumbki osapool ei märka, et nad lasevad paukpadrunitega. Filmi lõpus saab paha teenitud karistuse ja moel, mis jätab rahule ka nõudliku Lääne vaataja.\nKõrvaltegelased on muidugi karikatuursed ja vaataja naer on garanteeritud. Peategelased on siivsad ja enne pulmi niisama tantsivad, ujuvad, mängivad, naeratavad ja õpetavad teineteisele lollusi.\nIndia filmis erakordsed olnud filmi mitu muusikaasjaolu, nagu et lausa mitmes laulus laulab peategelane ise (kes muidu ei laula, ainult tantsib), et üks eriti imal laul vedeles 20 aastat helilooja (kes juhtumisi on peategelase näitleja onu) sahtlis ja et tagaajamise (loe: bensiini laeni täis politseiautode lennutamise) kohas on taustaks eriti pingeline laul. See, et film on üles võetud Las Vegases, New Mexicos ja Texases, India filmis enam ebatavaline ei olevat. Mis versioon Saksa plaadil on, ma ei tea, sest India versioon olnud 2½ tundi, USA kinoversioon 1½ tundi (teine montaaž, jutt inglise keeles, tantsudeta), aga plaadil on 2 tundi, koos tantsudega ning jutt on algses hindi, inglise ja hispaania keeles.\nR, 2021. päev: enneolematu sensatsioon: folgita sõnavara!\nLoetelu veebiaadress: www.[minuperekonnanimi].com/[minueesnimi]/varia/2012/folgita_wortschatz.txt\n+ kõik kokku kirjutatud liitsõnad\n+ kõik nimi- ja omadussõnad (üldiselt ainsuse nimetavas)\n+ kõik tegusõnad (kõik pöördelised vormid ja enamik käändelisi (sh kesksõnad, kui need just ei ole oluliselt teistsuguse tähendusega) on taandatud ma-tegevusnimeks; käändelistest on säilitatud mine-vorm – sest mõnest tegusõnast saab moodustada mitu tegevust tähendavat nimisõna, samuti haruldasem nimisõnaline tu-vorm ja tuletised; loetelus lahku kirjtutud kaassõnaga ma-tegevusnimi tähendab, et tegusõna oli sõnaloetelus kokku kirjutatud vormina)\n+ määrsõnad (v.a need, mida saab käsitleda omadussõna käändelise vormina, nt lt-vorm), eriti sti- ja mini-vormid\n+ kõik sidesõnad\n+ kõik hüüdsõnad\n+ palju näpukaid\n– kõik pärisnimed\n– riiginimedega samad omadussõnad (nt puudub Tšehhi --> tšehhi [keel]), kuid on rahvused ja sellised keelenimetused, mis ei tulene riiginimedest (nt on telugu [keel])\n– kõik võõrkeelsed sõnad, kui need ei ole eesti keeles kodunenud sedavõrd, et on juba üldkeeles, nt sushi (jp ’hapu’*)\n– kõik osundatud sõnad: väärtõlked, väärlugemised, otsisõnad (need on eemaldatud tunde järgi, kriteeriumiks „kas ma tõesti ütleks nii”; mõni on järele kontrollitud)\n– omadussõnade kesk- ja ülivõrde kõik vormid\n– sidekriipsuga sõnad jagas AntConc eri sõnadeks, samuti eemaldas numbreid sisaldanud sõnadest (nt 22-täpptiinu) numbriosa, mille olen hiljem mälu järgi taastanud või jätnud algusse sidekriipsu (nii on 2-korruseline ja 3-korruseline sama sõna -korruseline)\n– lühendid ja akronüümid\nKäsitsi korrastamine kestis mitu kuud ja kriteeriumid võisid selle aja jooksul muutuda (nt alguses jätsin tegusõna käändelise mata-vormi sisse, pärast eemaldasin; alguses jätsin alles arhailise kirjapildiga sõnu ja haruldasi vorme, hiljem taandasin tänapäevaseks algvormiks).\nSoovitatav lugemisvara liitsõnahuvilistele. Ja keda huvitavad ainult arvud, siis arv on 34 267.\n* Sõna sushi jaapani tähendust otsides leidsin, et surmavalt mürgist kala fugu tohivad käidelda ainult eriloaga kokad. Loa annab kohalik prefektuur ja eksamil on kirjalik osa, kalatundmine, fugu prepareerimine ja söömine (nagu keskajal suurtükimeistritega: ise tegid, ise ka lase – kui pahasti tegid, lendad õhku ise). Läbi pidavat saama ainult kolmandik, harva mõni ka sureb. Ning Jaapani keisril olevat fugu söömine suisa ametlikult keelatud.\nN, 2020. päev: vidinad\nEks ma ole väikest viisi vidinahuviline ning mu tippkolmik on kahtlemata IR-termomeeter, mida kasutan asendamatu köögitarbena (kust muidu teab, kui kuum on kastrulis mittekeev vesi, pistan käe sisse või?!), dosimeeter, mille näite võin suure rahuloluga näidata igaühele, kes pelgab selge ilmaga kagust paistvaid tuumajaama gradiiridest kerkivaid aurupilvi (siinne looduslik foon on alla maailma keskmise), ja nahkhiireandur, mida peale ettenähtud otstarbe kasutan ka õhtusel koerajalutusel taskulambina (pealegi on hea jalutama minnes kuulata, kas maja taga ööpimeduses lennuliiklus käib – kui käib, on sealses vaikuses liiklus tihedam kui maja ees tänaval ja jõeorus).\nÜleeile – just järgmisel päeval pärast seda, kui nahkhiired läksid talveunele – hankisin telefoni rakenduse SpectralPro Analyzer (näitab reaalajas helispektrit, tasulises versioonis võttesagedusega kuni 48 kHz), millega on näiteks selgunud, et taskutelefoni mikri sagedusvahemik on kuni umbes 22 kHz, elumaja lift tekitab teatud korrustel põnevaid kriginaid ja rasvatihase kutsehüüu piiks on u 4 kHz. Nahkhiirehäälitsuste sagedusvahemiku alumine ots on inimkõrvaga kuuldav, seega peaks midagi jääma ka telefonis nähtavale spektrile – kui nad muidugi juba ei oleks läinud talveunele.\nSee ässitas taas üles huvi ultrahelisalvesti vastu, kus teatavasti on põhiliseks probleemiks mikrofon, sest kõik tavalised mikrofonid on ehitatud inimkõrva kuuldevahemiku jaoks ja nende sagedusvahemiku ülemine ots on reeglina alla 25 kHz; ultrahelimikrofonid on muidugi ka olemas, aga maksavad umbes seda nägu, nagu oleksid kullast. Väikene internetiotsing aga leidis teabekillu, et ühel Panasonicu odaval mikrofonikapslil (hind umbes poolteist dollarit) minevat sagedusvahemik kogemata 60 kHz-ni ja sellest saavat kergesti ultrahelimikrofoni, kui kapslile joota külge juhtmed ja pistik. Siis torka 192 kHz võttesagedusega helisalvestisse ja küll sa siis näed!\nHiirelaulud, aknataguste nakhiirte liikide määramine (Avisofti analüüsirakendus SASlab Lite leiab salvestisest määramisparameetrid automaatselt jpt) ja mis kõik veel, mõtlesin.\nAga siis täna jätkasin uuringuid, kuidas on lood taolise helisalvestiga. Leidsin, et kuigi paremad WAV-(PCM) helisalvestid suudavad võttesagedust 96 kHz (millega saab jäädvustada helisageduse kuni ligi 48 kHz – Jaama tänava elektroonikakaubamajas ainsa müügiloleva taolise salvesti kasutusjuhendi järgi on võttesagedusel 96 kHz analoogsisendist salvestamisel suurim jäädvustatav sagedus tõesti 45 kHz –, mis on juba üsna tugevasti ultraheli), on 192 kHz võttesagedus olemas ainult professionaalsel paiksel salvestustehnikal. (NB! Jutt ei ole mp3 salvestuskvaliteedist 192 kbit/s, vaid 24-bitisest WAV-ist. Tihendamata WAV-i on kergem analüüsida ja töödelda kui tihendatud mp3-e.)\nSeega on huvi taas hulka nõrgem kui enne, kuigi jah üle CD-kvaliteediga helipiltide ülesvõtmine oleks taas huvitav – tudengiajal oli mul lindistav pleier ja vähe hiljem ka juhtmega stereomikrofon. Pleier käis muidugi kassetiga ja pisut ebaühtlane mootoriurin jäi maki sisemikriga lindistades alati peale. Välise mikriga sai teada ka igasugu tarkusi, näiteks et kui mikker on püsti keset lauda, peab laua ääres istujatele meenutama, et nad ei taoks jalaga vastu lauajalga.\nNahkhiireplõginate välimääraja on mobiilirakenduses BatLib, mis esitab hääli just sellistena, nagu need kostavad heterodüünanduris.\nSaabuvad vahepal juba libaühinguks arvatud seltsi liikmekaardid ja nännkustukad. Oodake vaid, kui kord saame ka liikmefliisid! ☺\nK, 2019. päev: hooldamisega setud\nPoes on kassiiril rinnas silt TECHNO. Lahe.\nPadjaraamat kirjutab, et poole kilomeetri pikkuse lahingtunnelipuuri leiutaja saadeti viisakalt pipramaale ettekäändega „Te ei esitanud leiutise tööparameetrite toetuseks ühtki arvutust”.\nT, 2018. päev: igasugu vigurid\nKui Eestis otsib politsei taga varastatud purgitäit sitta (ausalt!), erutavad siinkandis meeli hoopis teised lood. Eile sain näiteks teada, et kilpkonna selja- ja kõhukilbi nimetus on vastavalt karapaks ja plastron (vrd ka guugeldamisel leitud mõistatus: „Mõista-mõista, mis see on: karapaks peal, plastron all, anapsiid keskel?”); täna saan teada, et üle-eelmisel nädalal koertega jõe ääres jalutamisel taamal paistnud lossis ei ole niisama kirgedetormilik lossihotell, vaid ka kolme Michelini tärniga restoran...\nTeemad: loom, lugu, riik, toit\nE, 2017. päev: meenutusi\nTänasest midagi kirjutada ei ole, kirjutan siis üleeilsest – et külas käisid lähedased töökaaslased – ja puhkuseaegsest leiust, et mul, koolieelikuna kreisilinnast pealinna kolinul, oli suurlinna elust omapärane ettekujutus, sest I klassi liiklusvihiku joonistustel kannavad ülekäigurajal kõndivad härrasmehed erandita kõik umbes selliseid torukübaraid nagu šokolaadivabrikant Charlie.\nP, 2016. päev: folgita in spe\nTulemas on enneolematu üllitis: selle blogi sõnavara loetelu. Lasin aprillis korpusetarkvaral koostada kõigi sõnade loetelu, mida olen nüüd ligi pool aastat läbi käinud ja käsitsi taandanud algvormideks (alles väga hilja sain aru, et saanuksin seda veidi mehhaniseerida). Täna läbindan R- ja S-tähe ning enamiku T-tähest (sõnani tume), nii et peagi saab valmis.\nE loeb vahepeal ette Eesti ühe tuntud ülikooli filosoofiateaduskonna selle semestri kursuste pealkirju, mille peale ütlen, et jätku järele, mis ta sellise totrusega rikub viimast ilusat suvepäeva. Nagu varemgi mainitud, oleks asjaomase ülikooli vaimu jaoks vaja eksortsisti ja see vaim võis olla kohane ajal, mil muu eluolu oli sumbunud õitsvasse sotsialismi. Samas praegu on eluolu hoopis teistsugune, nii et vanamoodi jätkamine on tegelikult mitte traditsioon, vaid anakronism. Teisalt võin mütsi ära süüa, et asjaomasest ülikoolist ei ole keegi tulnud äratundmisele, et see kunagist akadeemilist avatust sümboliseerinud ülikoolivaim tekkis ajal, mil ülikoolilinn oli ametlikult suletud linn.\nPadjaraamat (Gigantische Visionen: Architektur und Hochtechnologie im Nationalsozialismus) kummutab levinud arvamuse, nagu rajatanuks 1930. aastatel Saksamaale kiirteevõrk sõjaliseks otstarbeks. Ei, kiirteed olid ehitatud sõiduautodele, isegi kui tollaste laiatarbeautodega sai täisgaasil kihutada (100...120 km/h) ainult vähe aega, muidu läks radiaator keema. Sõjavägi kasutas rohkem raudteed ja üldkokkuvõttes tegid õhust hästi nähtavad kiirteed sõjalises mõttes karuteene, aidates vaenlase lennukeil paremini orienteeruda. 1930. aastatel oli sõiduautosid liikluses veel vähe ja kiirteedel liikles võrdlemisi palju veoautosid (mis tollal olid üsna kerged) ja ekskursioonibusse.\nTeemad: keel, kool, loen\nL, 2015. päev: uued petuskeemid\nLeht kirjutavat, et siiamailegi on jõudnud nn Leedu petuskeem: heliseb vanainimese telefon, et tere, olen teie noor sugulane, mul juhtus välismaal autoõnnetus, kohe on vaja remondiraha, saadan sõbra järele. Ja vanainimene annabki ...140 000 eurot. Arutame, et mis auto see selline on, mille remont maksab 140 000; pakun, et vahest tekitas „sugulane” ulatuslikke kahjusid ega pääse edasi, enne kui makstud. (Päris Leedu skeemis vajatakse raha muidugi Leedu politseile altkäemaksuks, aga mujal Euroopas ei ole säärane ettekääne usutav.)\nSamuti on praegu ülal lõbustuspark, kus tungleb enam-vähem kogu riigi elanikkond. Atraktsioonidele kotte võtta ei tohtivat, pidavat jätma hoiuriiulitele, ...kust need satuvad muidugi võõrastesse kätesse. See on umbes sama, et soomlaselt varastatakse Tallinnas mobiil ja ta selgitab politseis, et ega ta midagi muud teinudki, kui et oli baaris, läks kempsu ja jättis mobla lauale märkima, et see koht on kinni.\nR, 2014. päev: Mission Impossible\nEuroopa platsil kontorihoone klaastorni kõrval on, sussid püsti, väga surnud puukoristaja.\nPealkiri tähendab, et mul on kaasas 150 mm objektiiviga fotokas juhuks, kui peaksin anomaalse värvusega varest nägema ka täna (nagu eile ja üleeile). Ise ka mõistan, et see juhus on täitsa olematu: suur linnaosa, üksainus vares. Kellaaeg on ka varasem kui eile ja üleeile, inimesi ja autosid on veel liiga palju.\nKõnnin üle punase silla teatrini, silla peal laiutab kolm soomlast ega lase hästi mööda. Mõtlen, kas paljastada enda soome keele oskus (mida on ilmselt vähe rohkem kui see tavaline eesti „oskan soome keelt”, nagu just hiljuti juhtus, et seltskonnas väitsid kõik, et saavad soome keelest aru, aga keegi mõistnud, et eesti-soome tõlkeraskustest rääkinud tõestisündinud loo puänt „Missä vessa asuu?” tähendab umbes nagu „Kus sa, peldik, elad?”). Ei paljasta.\nN, 2013. päev: Tallinna kilud 1979–2012\nJutt on sugulase koostatud retseptist, mille tootmine täna otsad kokku pani. Nüüh.\nTöörühma viimane koosolek. Mu kommentaar tekitab pooletunnise elava arutelu, seega olen andnud väärilise panuse. Pärast pakutakse šampust ja kommi ning seinale lastakse mõtteteri, mis projektijuhi kahekordsel kinnitusel olla nopitud koosolekutel öeldust, aga kuivõrd üks on „oleme kuristiku äärel ja tuleb teha suur samm edasi”, mis Hruštšovi-anekdooti kuulsin juba vanaemalt, siis mõistsin, et ega ikka ei ole. Hoopis lahedam olnuks näha pikkadel koosolekutundidel loodud joonistuste galeriid, mis patust päris puhas ei olnud vist keegi peale koosolekuid juhatanud projektijuhi ja protokollija.\nTõlkes on physically handicapped pandud „kehaliselt ebanormaalseks”. Teate, sellise vihaõhutamise eest võidakse anda kohtu alla ja te jääte süüdi ning teist kirjutavad ajalehed ning seda häbi nuheldakse veel seitse põlve!\nÕhtul poest tulles näen bussiaknast sama anomaalse värvusega varest kui eile, mis tähendab, et ta elab kuskil töömaja lähedal. Nagu teada juba „Kosmosemuttide” koomiksist, on varesed väga ühte nägu (etoloogide sõnul eristavat silmatorkamatu mustriga liigikaaslased üksteist rohkem käitumise ja hääle järgi), nii et erandid jäävad hästi silma. Aastaid elas sealkandis näiteks tumm vares, kes kraaksumise asemel plõksus – see muide ei takistanud tal aastaid teiste varestega koos elamast, nõnda palju siis ebatolerantsete väitest, nagu looduses puudega isend ellu ei jääks.\nTeemad: loom, lugu, vaev\nK, 2012. päev: kolmapäev\nKutseühingu pisut lapselikud ponnistused eetikakoodeksiga meenutavad ajaloolase Ian Mortimeri mõtet XIV sajandi Inglismaa ajarännu-reisijuhiraamatus, et keskajal, kui keskmine eluiga oli praegusest palju lühem, oli inimeste elukogemus ka palju väiksem ning otsustajad olid keskmiselt mitte 40.–50. eluaastates nagu praegu, vaid pigem 20.–30. aastates.\nVähemasti mu mõte, et pakutavast tööst tohib eetikapõhjustel loobuda, on sisse pandud ja ega kaasmeilis olnud lahtiütlust keegi ju ei loe (et inimesel võivat olla tööd alati vastu võtta käskiv tööleping – uhöh, ma ei teadnudki, et orjad töötavad töölepinguga). Jaburavõitu „tõotus” on välja jäetud, aga mulle vastumeelt olnud mõte, et tõlkida võidakse ka sõna, on sisse jäetud. Teisalt on eetikakoodeksis eetikat nüüd tõesti ka mainitud (ühe korra, vt ülal), nii et vast võin sellele käe alla panna.\nTööl toimetan 3 lk tõlget koos tagasiside kirjutamisega 2 tundi.\nT, 2011. päev: teisipäev\nLootsin, et maru pikk igavate koosolekute sari jõuab mu puhkuse ajal lõpuni, aga eksisin. Kaks toimub veel, eelviimane on täna. Mul on samad väljaprinditud paberid kui varem istutud koosolekutel, keeran ette lehe, kus joonistusi veel ei ole. Kohal on kogu töörühm; vasakul käel istujal on kaasas läpakas, ta vahepeal kirjutab meile; paremal istuja joonistab ka, mis paistavad välja nagu sarvilised robotid ja teod. Näib, et viimasel koosolekul läheb aruteluks, kus ütlen sõna sekka.\nAW&ST kirjutab Iisraeli lennuväe kübervõitlejate koolitamisest ja valimisest ning ka selle juht arvab, et esimene mastaapne küberagressioon mingi riigi vastu oli 2007, kui Venemaa ründas Eestit.\nE, 2010. päev: esimene tööpäev pärast puhkust\nParoolid meeles ei ole. Failide asukohti ja rakenduste imevigureid ei mäleta (nt et rakendus jookseb kinni, kui sellega teha kaht konfliktset funktsiooni korraga).\nTõlkida ei oska enam üldse. Meil oli tõlkimine koolis kutseõpetus; leidsin kooliaegsete paberite hulgast paar tõlkimise tunnikontrolli, mis praeguse pilguga vaadates olid ikka täitsa jubedad, ehkki õpetaja oli seal mõningaid kohti kiitnud. Aga no läheb tasahilju paremaks.\nTore aga, et\nturvamehed veel mäletavad (napilt)\nparoolid on salamärkmetena olemas\nsel nädalal kehtib veel suvegraafik, nii et kohe esimesel puhkusejärgsel päeval ma linnas taas kehtestatud bussiogaruse tõttu viit minutit ei hilinegi\nMu eratõlge (mis on kestunud üle kahe aasta ja valmis on peaaegu pool!) on olnud hulk aega unaruses ja see maksab nüüd kätte. Ainus, mis lille olen sel teemal viimase mõne kuu jooksul liigutanud, oli ülesleidus – mille panen kirja siia, kui peaks telefonist kaduma –, et pikas kaasahaaravas kirjelduses mainitud akulaadimisjaam veduridepoo kõrval tuli sellest, et seal tööstuskäitises sõidutasid töötajaid elektrirongid, mis olid akutoitel. Puhkuse jooksul arvutioskus ära kadunud ei ole, kuigi enamasti siblisin kas millimeetri murdosade kaupa läpaka puutepatja, ise hoolikalt kuvarit põrnitsedes, või vajutasin üksikuid klahve: X (reject), D (Develop), G (Library), Ctrl-Alt-3 (Map) ning del + 2 vasaknoolt (Delete from disk). Kui arvuti läks aeglaseks, lugesin raamatut, sain läbi Goethe noorepõlvemälestustest üle poole (isa ristiema raamatutest leitud saksaaegne üheköiteline väljaanne – ma ei teadnud, et tal olid ka Goethe mälestused, varem teadsin ainult, et Bismarcki omad).\nÕhtul, pärast ETV-st Venemaa päkkapikkude saadet – mille kohta arvan üldjoontes, et good cop, bad cop –, jätkub sarja Green Wing ei tea mitmes läbivaatamine; E uurib internetist, mis on vahepeal näitlejatest saanud (mitu mängib teatris, kuhu minek on hakanud tunduma üha huvitavam mõte). Nüüd peaaegu iga kord, kui ekraanile ilmub Sue White, hüüatab meist keegi, et mõtle, ta mees on James Norrington!\nP, 2009. päev: kuidas prantslane veedab pühapäeva\nRongiga D-sse, sealt rattaga mööda Maaselja kallast allavoolu Rchi-sse.\nKasutan uut universaalvahendit: lenksu külge on atlas seotud takjateibiga. Korra näitan sellest sõidu pealt möödujalegi, kes küsib, millal tuleb järgmine sild.\nD. linnaplaani ei ole kummaski selle piirkonna reisijuhis, mis meil on. Majade vahel ei saa telefonide GPS hästi signaali kätte. Vanalinn ei ole eriti kaunis.\nJõe kaldal on pühapäeva hommikul rivvi võtnud võimlejad. E märgib, et täpselt nagu Tati filmis (Les vacances du M. Hulot).\nLinna lähedal jookseb palju inimesi, targemad neist linna poole, segasemad linnast eemale, mõni kõlbaks Saksa pilaajakirja Titanic kaanepildile Fit für den Tod, mõne kohta arvan, et ju jooksmise mõtte panid pähe kärsitud pärijad.\nJõekäänul on elektrijaama pais, sellest üle on meetri laiune sild ja silt „Võtke jalgratas käekõrvale”. Meie võtame ja saame nii möödujailt kui ka vastusõitjailt tilistada ja sõimata, miks me eest jõkke ei hüppa.\nSiis on maanteesild üle lüüsi, kus laskub parajasti jõelaev Mona (algul lugesin, et Moba), millega hoiame kogu teekonna sammu, aga millest jõuame kohale veerand tundi varem.\nOn kalamehi ja koguni telkijaid. Ühes kohas on vastaskaldal viis kalameest nii korrapäraste vahedega, et peaaegu hakkan neid pildistama. Arutame, millest korrapärane vahe tuleb: kas nii pikk on õngeritv, kas selle kohta on eeskiri, kas nad mõõtsid jne...\nÜhes jõekäänakus kaikuvate häälte ja teeäärt palistavate autode numbrimärkide järgi mõistan, et toimub Saksamaa venelaste väljasõit.\nEelviimase käänaku ääres on küla, milles on aimata nn Maaselja Rivieraks ümberkujundamise püüdu. Ainult 5 km allavoolu on katused hulga teravamad.\nVastaskaldal on mittemidagiütlev linnus, mille kohta leian praegu prantsuse Wikipédiast aga, et see olevat üks väheseid Prantsusmaa idaosas säilinud XI sajandi linnuseid.\nR-chis oleme täna viimase nelja päeva jooksul juba kolmandat korda. Eilne apollo istub slipi ääres ka täna, aga õnneks seljaga; ta ümber pungitab kõhtu veel kaks samasugust.\nL, 2008. päev: laupäev\nPäeval poes; tagasi tulles näeme bussipeatuse haljasalas toimetamas suurt hiiretaolist närilist. Algul arvame, et on hamster (euroopa hamster siinkandis elab), aga pärast selgitab Wikipedia foto, et hamstril on heledad laigud, mida elukal ei ole. Saan koguni ühele pildile. Sööb taimi – hakkab augu juures ristikututt värisema, siis ilmub augule hetkeks eluka pea ja ristik kaob vupsti! auku. E olla mõnikord näinud elukat lausa mööda platsi ringi sibamas ja üldse esimene kord näinud teda nii, et äkki kerkinud rohust välja pöörav pea, täpselt nagu „Fawlty Towersi” jaos „Basil the Rat” kerkib sanitaarinspektori juustukarbist välja rott Basili pea.\nÕhtul koertega uuesti R-chis jalutamas, seekord tuleme kaks peatust enne maha ja kõnnime R-chi poole (1½ km). Kõnd läheb algul nagu läheb, Šp leiab kaldapealsest rohust mingite loomade käike (kaldapealne on madalaks niidetud, mõnikord seal päevitatakse). Paadislipi juures päevitab üks turske apollo, istudes kaksiratsi palgist piirdel... võeh.\nR-chis oleme veidi enne kella kuut; midagi õlleaia taolist juba võtab vaikselt tuure üles, aga midagi veel ei serveerita. Kaigub portugalikeelne muusika ja kokad teevad nurga taga suitsu. Št ei viitsi enam käia ja kui äkki rihmast sikutades kuidagi teistmoodi järele annab, märkan, et ta on visanud end selili ja libiseb mööda tolmust asfalti, ise sellise korraldusega peaaegu rahul.\n„Alternatiivmeditsiini abil võib inimene leida tee...\nT, 2025. päev: kuuldused päikesefiltri enneaegsest...\nR, 2021. päev: enneolematu sensatsioon: folgita sõ...


12 efektiivset ajurveeda vahendit juuste langetamiseks ja juuste regrowth | EE.Hair-Action.COM\nJuuksed langevad imeb. Me kõik oleme pidanud tegelema see mingil ajahetkel. Ja tükkideks juuksed langevad välja, on raske mitte rõhutada välja, mis põhjustab rohkem juuste väljalangemine. See on nõiaring ja üks, mis tundub lõputu. Aga sa pead olema õnnelik, et tean, et seal on valgus tunneli lõpus ja ajurveeda abinõud aitab teil saada, et valgus varem.\nAyurveda ravi on populaarne valik paljude naiste juuste väljalangemine, sest need sisaldavad looduslikke koostisosi ja on tõhus ravi juuste langemine iidsetest aegadest. Pärast on nimekiri 12 ajurveeda õiguskaitsevahendeid juuste väljalangemine ja karvakasvu, kuid enne kui me sattuda, et vaatame, kuidas Ayurveda aitab lahendada juuste langemine.\nAyurveda Juuste kaotus\nAyurveda uuringuid karvakasv on ulatuslik ja hästi struktureeritud, mis lihtsustab praktikud täpselt põhjus juuksed langevad ja ravida vastavalt. Vastavalt Ayurveda, juuste tüüp on otseselt seotud keha tüüp ja süstemaatiliselt jaotatud kolme kategooriasse; Vata, Pitta ja Kapha. Iga juuste tüüp on erinevad funktsioonid ja seega on mitu põhjust juuste mis erinevad inimeselt inimesele.\nJuuste väljalangemine on põhjustatud tõttu Pitta dosha. Pitta reguleerib meie ainevahetust ja seedimist. Tasakaalustatud Pitta viib terve keha ja vaimu. Ta kontrollib meie üldist heaolu. Kui olete kindlaks põhjused Pitta dosha, see muutub lihtsamaks, et seda parandada. Tavaliselt halbade toitumisharjumustega, ärevus ja stress põhjustavad Pitta dosha, mis omakorda toob kaasa juuste väljalangemine. Liigne tarbimine tee, kohv, alkohol, liha, praetud ja vürtsikas toit võib põhjustada tasakaalustamatust Pitta.\nPeale Pitta dosha, muud põhjused juuste vastavalt Ayurveda on hormonaalse tasakaalu meestel ja naistel, stress, unepuudus, vale toitumine, joovastavate ainete ja kõõma seeninfektsioonid ja haiguste nagu luupus või diabeedi hulgas. Ayurveda karvakasvu lahendusi tegeleda nende põhiküsimustes edendada karvakasvu.\nAyurveda tegeleb 3 põhimõisted care ravi ajal, nimelt; Nidana (diagnostilisi meetmeid), Ahar (toidu, mida saab kasutada nii ennetava meditsiini) ja Chikitsa (toetus ja eneseabi).\n12 Tõhus Ayurveda õiguskaitsevahendeid juuksed langevad Ja karvakasvu\n1. Bhringraj-King Of Ürdid\nTõlgitud, Bhringraj tähendab "kuningas maitsetaimed." Tõeline oma nime, mitte ainult see aitab edendada juuste kasvu, kuid see ka vastupidiseks kiilaneval. Seda saab kasutada, et vältida enneaegset vananemist silmas. Rohtu on üldiselt kättesaadavad pulbristatud ja õlina. See on rahustava toimega, kui seda kohaldada peanahka ja aitab unetusega paremini magada.\nPeotäis Bhringraj Lehed\n5-6 spl Kuivatatud Bhringraj Powder\nSegada lehed koos vähese veega, et saada järjekindel kleepida. Kui sa ei leia Bhringraj lehed, segada 5-6 supilusikatäit kuivatatud bhringraj pulber vähese veega, et saada paks järjekindel kleepida.\nKanna pasta oma peanaha ja juuste ja jätke see 20 minutit.\nVõite kasutada seda koos teiste Ayurveda koostisosi nagu Amla ja Tulsi. Teise võimalusena saate anda endale peanaha massaaž bhringraj õli kolm korda nädalas edendada juuste kasvu.\n2. Amla-India karusmari\nAmla on mitte ainult kasutada Ayurveda lahendus juuksed langevad, vaid ka tõhus ravi puhastamiseks vere ja raviks seedehäired. Kõnealune konditsioneerimine koostisosa parandab peanaha tervise tegeledes kõõm ja peanaha süvenemist. Kui seda kasutatakse koos shikakai see toimib loodusliku värvaine, mis ilmutab füüsiline pruuni värvi.\n5-6 spl Amla Powder\n5-6 spl Vesi\nIn kaussi, kombineeri koostisosad saada paks, sile pasta.\nKammige juuksed ja hakkab seda kleepida oma peanaha ja juuste.\nJätke see 30 minutit ja seejärel pesta šampooniga.\nVõite lisada ka shikakai pulber sellele mix leotades amla ja shikakai pulber soojas vees üleöö. Teise võimalusena võite ka väljavõtte Amla mahla puu- ja kasutada vedeliku peanaha ja juuste ravi.\nJuba aastaid, neem on kasutatud nahahaiguste raviks ja juuste väljalangemine. Regulaarne kasutamine neem peanahka parandab vereringet ja tugevdab juured, mis omakorda soodustab juuste kasvu. Neem kasutatakse ka raviks kõõm ja täid. Kui peanahk on mõjutatud kuivaks, scaliness, kõõm, ekseem, psoriaas ja liigse rasu-juuksejuuri saada kahjustatud. See põhjustab juuste väljalangemist. Neem aitab lahing neid tingimusi, rahustab peanahka ning soodustab tervete juuste kasvu.\nPeotäis Neem Lehed\nKeeda neem lehed vees 15 minutit ja pange see kõrvale jahtuda.\nKui lahus on jahtunud, kurnata.\nKoguge neem immutatud vett kannu ja pani kõrvale.\nPesta ja seisukorras oma juuste ja vala neem immutatud vett läbi lõpliku loputada\nÄrge loputage juukseid edasi.\nTeise võimalusena saate teha pastat kuivatatud neem pulber ja vesi, ja jätke see oma juukseid 30 minutit enne šampooniga.\n4. Ritha (seep pähklid)\nRitha või seep pähklid on kasutatud naiste sajandeid kui looduslikku šampooni. Regulaarsel kasutamisel ritha soodustab juuste kasvu, parandab tekstuuri ja maht. Kuna sellest, kuidas kerge see on loomulik koostisosa saab kasutada puhastab juukseid iga päev ilma selleta minema pühkimisega looduslikke õlisid peanahka.\nPeotäis Seep pähklid\nLeota seep pähklid üleöö 2 tassi sooja veega.\nHommikul, keedetakse seepi pähklid samas vees umbes 15 minutit ja pange see kõrvale jahtuda.\nTüve jahutatud ja koguda vedelik kannu.\nLoputa juuksed veega ja vala pool seep pähkel lahenduse oma juukseid.\nMasseeri juukseid 5 minutit ja seejärel loputada veega.\nKorda ülejäänud seep pähkel šampooni. Lahendus hakkab moodustavad kerge Vaht sel hetkel.\nShikakai tõlkes "puu juuste." Kui koos vee, puu moodustab veidi Vaht ja saab kasutada puhastab juuksed tõhusalt. Rikas antioksüdandi sisaldus selle koostisosa muudab ideaalne taastada peanaha tervise ja ravida juuste langemine. Shikakai ei ribad juuksed oma looduslikke õlisid. See Conditioning & juuksed, vähendab kõõma ja tingimused juuksed teha seda imal ja hallatavaks.\n6 spl Kuivatatud Shikakai Powder\nKombineeri koostisosade kannu ja pange see kõrvale, mida kasutatakse šampooni.\nLoputa juuksed veega ja vala pool shikakai lahenduse oma juukseid.\nKorda ülejäänud shikakai šampooni. Lahendus hakkab moodustavad kerge Vaht sel hetkel.\nTeise võimalusena saate teha taimetee kuiva shikakai pulber ja kasutada seda kui lõplik juuksed loputada. Võite lisada ka shikakai pulber oma juuksed õlid.\nAshwagandha või India Winter Cherry on hämmastav rohtu karvakasvu. See on kõige sagedamini kasutatav Ayurveda ravim juuksed langevad. Hormoon kortisooli põhjustab juuste ja aeglustab juuste kasvu. Ashwagandha, kui kohaldatakse peanahka kontrollib kortisooli tase ja äärekivid juuste väljalangemine. Samuti suurendab antioksüdantne toime ja aitab peanaha vereringet. See on suurepärane vahend kõõm ja stimuleerib melaniini, mis on oluline juuste kasvu.\n3 spl Kuivatatud Ashwagandha Powder\n3 spl Kuivatatud Amla Powder\nKombineeri kõik koostisosad kaussi, kuni saad paksu järjekindel kleepida. Juhul, kui pasta on liiga paks, lisada rohkem vett lahti tulla.\nKandke segu peanahka ja juukseid.\nLase sel seista 30 minutit ja seejärel pesta šampooniga.\nAshwagandha saab tarbida suuliselt.\nBrahmi aitab tugevdada juukseid ja soodustab juuste kasvu. See annab toitu juured ja soodustab uute folliikulite kasvu. Regulaarne kasutamine Brahmi muudab juuksed paksud ja läikiv. Samuti on kasulik vähendada kõõm. Brahmi juuksed pakki aidata vähendada sügelust peanahka. Kui rakendatakse regulaarselt, see vähendab lõhenenud otsad. See hõlmab karvanääpsude kaitsekiht, mis omakorda muudab juuksed läikivad ja paksud.\n2 spl kuivatatud braahmi Powder\n2 spl kuivatatud Amla Powder\n2 spl kuivatatud Ashwagandha Powder\nKombineeri kõik koostisosad kaussi, kuni saad ühtlase, järjekindel segu.\nKammige juuksed ja hakkab segu juurte tippudes oma juukseid.\nKui kõik su juuksed on kaetud, jätke segu 1 tund.\nPesta leiges vees ja šampooni.\nTeine võimalus kasutada Brahmi on keema veidi vett ja see lisada lehed Brahmi, Tulsi ja neem. Pärast 10-minutilist keetmist, keera kuumus maha ja lase lahendus istuda öö läbi. Tüve seda vett hommikul ja kasutada seda juuksed loputada pärast pesemist.\n8. Aromaatne Jatamansi\nÜldnimetuseks see ürt Ayurveda ravimeid karvakasv on Muskroot või India spikenard. Jatamansi aitab puhastada verd ja parandada oma ringlusse. Paranenud toitu oma peanaha aitab suurendada juuste kasvu.\n5-6 tilka Jatamansi Essential Oil\nLiitke õlid luua jatamansi õli segu.\nKammige juuksed ja alustada masseeriv õli segu oma peanaha 15 minutit.\nKanna õli juukseid juurtest kuni näpunäiteid ja seejärel jätke see veel 30 minutit.\nPesta šampooniga ja leiges vees.\nParema tulemuse saab ka tarbida jatamansi kujul kapsel.\n9. Methi (lambaläätse)\nMethi on tavaliselt kasutatav ürt kõige kodumajapidamiste; see on suurepärane vahend juuksed langevad. Samuti on üks parimaid lahendusi kõõm ja on tuntud oma võime suurendada peanaha tervist.\n2 spl Methi\nKüpsetage methi pannil ja siis jahvatada see saada peen pulber.\nKoguge pulber kaussi ja lisage veidi vett, et moodustada paks pasta.\nKasutage seda kleepida oma peanaha ja juuste ja jätke see 20 minutit.\nKaks korda nädalas.\nAloe Vera on osutunud kasutamine Ayurveda, sest see aitab hoida oma süsteemi puhastada seestpoolt. See on ka suurepärane koostisosa suurendada peanaha tervise, ohjeldamiseks juuksed langevad, ja edendada juuste kasvu.\n½ tassi Pure Aloe Vera Gel\nKombineeri kõik koostisosad kaussi saada järjekindel segu.\nKasutage seda oma peanaha ja juuksed ja lase sel seista 30 minutit.\n11. Hot Oil Massage Ayurveda õlid\nKuuma õli massaaži, kasutades kas kookospähkli, Maha bhringraj, amla, arnika, seesamiseemned, mandli või Brahmi õli aitab parandada vereringet, noorendab oma karvanääpse, mis toob kaasa parema vereringe juured. Võite eeldada suurenenud mahust ja pikkus sees span 6 kuud.\n3 spl Ayurveda Oil (õli või segu õlidest saadud eespool mainitud.)\nKuumuta õli / õlisegu kuni see on kergelt soe.\n12. Relieving Sa Pitta dosha\nAshwagandha on levinud Ayurveda nagu antioksüdant herb leevendada Pitta dosha, mis on teadaolevalt põhjustada juuste langemine. A6 mg kapsel ashwagandha, kui tarbitakse päevas võib teha oma süsteemi puhastada ja mürgivabad.\nOluline on meeles pidada, et paikseks raviks ise ei saa ohjeldada juuksed langevad probleem, need abinõud tuleb kasutada koos tervisliku eluviisi saavutada parimaid tulemusi. Pärast on mõned näpunäited, et peate järgima takistamatult juuste kasvu.\nTäiendav Tips karvakasv\nVältida harjamise juuksed, kui see on märg. Niisked juuksed on kergesti sattuda murdumist.\nUnepuudus on ühine moodustavad tegur, mis põhjustab juuste väljalangemist. Saa vähemalt 8 tundi und igal ööl.\nJoomine rohke veega ja tervislik toitumine on oluline nõuetekohase toimimise keha. Mis paned oma keha on sama oluline kui see, mida sa panna oma juuksed.\nVältida liigse mõnulemine alkoholi, sigarette ja muid joovastavaid.\nPasta Lagrits ja piima või musta pipra ja sidruni seemned saab rakendada paljaid laike stimuleerimiseks karvakasvu.\nSöö toores köögivili ja salatid igapäevaselt.\nToime tulla stressiga ja unetuse tõhusalt jooga ja kasutamise.\nTegelemine juuksed langevad on karm. Kuid need ravimid ja nõuanded mugav, saate taastada oma juuksed oma endises hiilguses ei aja. Kas oled kaalunud Ayurveda juuste väljalangemist? Kuidas see teid aidata? Räägi meile oma kogemusi kommentaarid lõik allpool.\nSaadaval on parimad Vatika šampoonid - meie top 10\nParimad VLCC juuksehooldustooted - meie top 10\n27 suurepärast vitamiin B12 kasu nahale, juustele ja tervisele\nKuidas kasutada kõõmast kookosõli\nParimad õlimarstid saadaval - meie top 5


Kas on võimalik minna vanni glaukoomiga? - Köögiviljad 2022\nGlaukoom on haigus, mis ähvardab mitmesuguseid tüsistusi. Seetõttu peate teadma glaukoomi vastunäidustusi. Et vältida haiguse tõsisust ja mitte tekitada kahjulikku mõju tervisele, tuleb rangelt järgida kõiki oftalmoloogi nõuandeid.\nKirurgilise ravi vältinud patsientide ja operatsioonijärgsete patsientide üks peamisi nõudeid on vältida olukordi, kus silmade rõhk võib suureneda. Selline protsess silma sees kaasneb veresoonte ahenemisega, mille kaudu toitaineid ja hapnikku tarnitakse. Silmade rõhu äkilise või sagedase suurenemise tõttu, mis põhjustab nägemisorganite kudede hüpoksia, võib nägemisnärvi ja võrkkesta atroofia olla järk-järgult atraktiivne ja märkimisväärne nägemishäire.\nFüüsiline harjutus ja glaukoom\nKui inimene töötab pikka aega oma peaga kallutatud, võib silma sees olev rõhk hüpata ja isegi võib tekkida ootamatu pimedus. Selle nähtuse põhjused on selged: kui hoiate oma pea pikka aega all, siis on läätse mõningane nihkumine, mis raskendab vedeliku silma sees liikumist ja rõhk kohe suureneb.\nGlaukoomiga patsiendil on soovitatav magada kõrgetel padjadel.\nJuhid ei tohiks pimedas ratta taha sõita ja valguses - on vaja kaitsta oma silmi päikeseprillidega.\nGlaukoomiga patsiendid ei ole soovitatavad öötöö ja vahetustega töögraafikud.\nPärast operatsiooni peaksite piirama nii palju kui võimalik või täielikult tühistama sellised klassid nagu lugemine, arvuti töötamine, raske füüsiline töö, samuti on ebasoovitav telekat vaadata ja auto ratta taga.\nKõik patsiendid, kellel on erineval määral glaukoomi, peaksid olema teadlikud ereda päikesevalguse ohtudest. Kaitse on prillid rohelise valgusega klaasidega, mis kaitsevad silma UV-kiirguse eest ja hoiavad seega silmasisese rõhu normaalsel tasemel.\nfilmide vaatamine, kui valgus on välja lülitatud või kui kogust ei ole piisavalt;\nTuleb meeles pidada glaukoomi põdevatele patsientidele: helge valgus on igas olukorras kahjulik ja pikka aega ei tohi jätta pimedas ilma valgustuse allikateta.\npiirata vee ja muude vedelike kogust päevas;\nkõrvaldada toidust kõrge rasvasisaldusega toiduained (sh sellised piimatooted nagu koor, hapukoor, või jne), tugevad liha puljongid;\nSuitsutatud roogasid, kõrge soolasisaldusega toiduaineid, vürtse ei ole soovitatav kasutada;\nalkohoolsed joogid on rangelt keelatud, põhjustades veresoonte kitsenemist ja kehakudede joobestumist.\nGlaukoomi korral ei tohi korraga juua rohkem kui 200 ml vedelikku ning kogu vee kogus päevas peaks olema 1,5 l ja ühtlaselt jaotunud kogu päeva jooksul. Vedelik tuleb aeglaselt alla neelata. Selle päevase toitumise suurenemine põhjustab silma liigse niiskuse ja silmasisese rõhu suurenemise.\nOluline on planeerida oma dieeti selliselt, et sooled toimiksid normaalselt ja ei esine kõhukinnisusi, mis on ohtlikud glaukoomi haiguste korral.\nSee on sama kahjulik ka glaukoomide diagnoosimisel superkoolele ja ülekuumenemisele. Seetõttu ei ole soovitatav:\nHüpotermiat tuleb vältida. Kodus ja tööl on samuti vaja kontrollida õhu temperatuuri. Glaukoomiga patsiendile on kasulik jalutada ja hingata värsket õhku iga päev.\nKui te järgite soovitatud soovitusi, saab igaüks veenduda, et isegi selline glaukoomi diagnoos on täiesti kooskõlas normaalse aktiivse elu ja kutsealase tegevusega.\nKui arst soovitas kirurgilist ravi, peab patsient teadma, milliseid reegleid ta peab pärast operatsiooni oma silmis järgima.\nPärast operatsiooni, mille eesmärk on taastumine, on periood edukad, kui mäletate järgmisi olulisi vastunäidustusi:\n7 päeva jooksul pärast operatsiooni ei tohi vedelik silma siseneda;\närge jätke nägemisorganeid ereda valguse kätte;\nArsti järgimine arsti soovitustele pärast operatsiooni aitab kaasa kiirele taastumisele.\nHoidke tervislikku seisundit heas seisukorras, kui silmaarst seda regulaarselt jälgib, kõiki tema ametissenimetamisi. Mitte mingil juhul ei tohiks ilma arsti nõusolekuta iseseisvalt ravimite annust muuta, meelevaldselt tühistada või välja kirjutada ravimeid. Glaukoomi korral on vaja vaikset elurütmi, mis ei võimalda ärritust ja närvi ülekoormust, hästi läbimõeldud päevaravi, mõõdukat kehalist aktiivsust ja tasakaalustatud toitumist.\nGlaukoomiga patsiendi elustiil\nGlaukoom on tõsine haigus, kus lisaks kohalikule ja üldisele ravile on väga oluline teatud töö- ja eluviis.\nVanemas eas on patsiendid halvasti talutav kutsealastest tegevustest eemaldamine ja tavalise eluviisi muutmine. Seetõttu on glaukoomiga patsiendile soovitatav intellektuaalne või kerge füüsiline töö. Piirangud on seotud raske füüsilise tööga, suurte närvipingetega või pika kallutamisega tööga.\nTöö aias peaks olema piiratud. Kuid te võite teha umbrohutõrje, istudes madalal pinkil, jootes läbi vooliku ja muu kerge töö õhus. Kasulik mõõdukas treening: kerge võimlemine ja spordiharjutused, kõnnib värskes õhus, ujumine basseinis, suusatamine.\nVältida tuleks põrandate pesemist ja hõõrumist, pesu pesu, puidu lõikamist, kaalude tõstmist, tuuleenstrumentide mängimist. Need toimingud põhjustavad peaga vere kiirust, mis võib kaasa aidata silmasisese rõhu suurenemisele. Samal põhjusel on pea ülekuumenemine glaukoomi puhul ebasoovitav. Pikka aega ei ole võimalik kuuma vannis kuuma ahju lähedal viibida, päikesepaistelistel päevadel ei tohiks kõndida bareheaded ja pikka aega võtta päikest.\nSoovitav on minna rannale enne kella 10 ja pärast 18.00.\nGlaukoomiga patsientidel on soovitatav kasutada peamiselt piima- ja köögiviljatoite koos toidu lisaainete, mikroelementide, vitamiinide, köögiviljade ja puuviljadega. Suitsetamise vältimiseks on vaja piirata tugeva kohvi ja tee kasutamist, kuna nikotiinil on mürgine mõju kesknärvisüsteemile, nägemisnärvi ja võrkkestale.\nVõib-olla mõõdukas veini kasutamine, kuid mitte tugev vedelik.\nPiirata vedeliku tarbimist (tee, vesi, piim, supid). Nende koguarv ei tohiks ületada 5 klaasi päevas.\nToit tuleb võtta 4-5 korda päevas, soovitavalt samal ajal. Õhtusöök peaks olema 2-3 tundi enne magamaminekut. Suitsutatud toidud, praetud liha, soolased toidud, vürtsised maitseained tuleks dieedist välja jätta. Toit on parem valmistada taimeõlis. Soovitatav on kasutada vähese rasvasisaldusega liha ja kala keedetud sorte. Kasulikud piimatooted (kefiir, jogurt, jogurt, kodujuust), samuti köögiviljad, marjad, puuviljad. Supid on parem süüa köögivilju, taimetoitlast.\nKalduvusega krambile on vaja piirata suhkru, mee, moosi, kommi, maiustuste, leiva, pasta, loomsete rasvade tarbimist. Toitumisspetsialistiga tuleks konsulteerida individuaalse toitumisega, et tagada toiduainete piiramise ülemäärane tase. Eriti oluline on selliste haiguste toitumine nagu diabeet ja sapikividehaigus. On oluline reguleerida soolte aktiivsust: kalduvus kõhukinnisusele on soovitatav kasutada laksatiivseid preparaate.\nHea pikk uni on oluline. Enne magamaminekut on õhtune jalutuskäik kasulik, võttes 2-3 nädala lusikatäis sooja veega või piimaga, vastavalt näidustustele - kerged magamaminekud, sooja jalgade vannid. Pea madalaks asendiks une ajal aitab veres ja vedelikus silma stagnatsioon ja silmasisese rõhu suurenemine - parem on magada kõrgetel padjadel. Samal põhjusel ei tohiks sa magada pikaks ajaks voodis.\nVisuaalne töö lähitulevikus (lugemine, kirjutamine, joonistamine, õmblemine jne) on üsna vastuvõetav ja isegi kasulik, kui on olemas hea valgustus.\nSuurenenud silmasisene rõhk aitab kaasa pimedas püsimisele (õpilane laieneb, eesmise kambri nurk on iirise poolt suletud). Seetõttu ei tohi patsiendid olla pimedas ruumis ega kanna väga tumedaid prille. Magada paremini tumedate kardinate ruumis. Telerit vaadates peaks ruum olema valgustatud.\nKergete roheliste klaasidega klaaside kandmine on kasulik, sest on leitud, et roheline tuli vähendab silmasisese rõhu mõnevõrra.\nNurkade sulgemisega glaukoomiga patsientidel võib pimedas viibimine põhjustada silmasisese rõhu suurenemist ja ägeda glaukoomi rünnaku teket. Selliste patsientide jaoks on eriti oluline lugeda, vaadata televiisorit heas valguses ja enne kinosse ja teatrisse minekut silmas pidada silma siserõhku vähendavaid tilka.\nGlaukoomi korral on atropiini sisaldavad ravimid vastunäidustatud, kuna need võivad põhjustada silmasisese rõhu suurenemist ja isegi põhjustada ägeda glaukoomi rünnaku (atropiin laiendab õpilast). Seda tuleb meeles pidada glaukoomiga patsientide ravimisel teiste erialade arstidele. Nad peavad oma haigusest teatama.\nÄrevust ja stressi tuleks vältida. Suure rolli rahuliku keskkonna loomisel mängivad patsiendi sugulased ja sõbrad.\nVäga oluline on spaahooldus, millel on positiivne mõju keha üldisele seisundile.\nNiisiis vajavad nägemuse säilitamiseks pika aja vältel glaukoomiga patsiendid tervet rida ravimeetmeid - ravimeid, laserit, kirurgilist, kombineerituna spetsiaalse toimimisviisiga ja elustiiliga.\nTuleb meeles pidada, et glaukoom on tõsine silmahaigus, mis sageli toob kaasa vähese nägemise ja pimeduse. Praegu on teada ainult üks viis, kuidas vältida glaukoomide pimedust - haiguse varajane avastamine ja õige ravi. Seega, pärast 40 aastat, peavad kõik inimesed mõtlema silmasisese rõhu 2 korda aastas, et see tõsine haigus seda ei jääks.


The Yellow Dog Project — Kutsikakool -- kutsikas.ee\n2012 aastal loodi projekt "kollane koer" Tara Palardy poolt.\nTegemist on globaalse projektiga, kus iga koeraomanik kelle koera on vaja kaitsta ärritaja eest, (teine koer, lapsed, võõrad inimesed jne) märgistab oma koera kollase lindiga. Kollase lindi sõnum on "see koer vajab ruumi".\nKollase sildiga märgistatud koer vajab ruumi enda ümber. Need koerad ei ole alati agresiivsed teistele inimestele (k.a lastele) ja loomadele, põhuseid on mitmeid miks omanikul on nõue, et tema koera juurde ei tuldaks. On nad liialt arad või on tegemist väga aktiivse ja mänguhimulise koeraga, kellel on hiljuti olnud mõni tervisehäda, mistõttu on koeral rahulik režiim. Mõni koer ei ole harjunud laste kisaga või koer on võetud varjupaigast ja värske omanik ei tea veel koera reaktsioone. Või hoopis on koer treeningul ja teda ei tohi häirida.\nKollane lint on sõnumiks võõrastele, et sellele koerale läheneda ei tohi, ilma omaniku nõusolekuta. Samuti ei tohi selle koera lähedusse lasta oma koera.\nSee on üks järjekordne hea projekt, mida kutsun ülesse tutvustama inimestele, et Eesti koeranduskultuuri arendada ja muuta samm sammult paremaks.\nMida rohke on meil ühiseid arusaame ja kokkuleppeid ühiskonnaga, seda turvalisem on meil oma armsate lemmikutega elada.\nSeega armas koeraomanik, kui sa tunned, et ka sinu koeral on vaja (oma) ruumi, mis iganes põhjusel, siis pane oma jaluturihma külge kollane lint (pael) ja vajadusel selgita kaaskodanikel selle lind sõnumit.\nVicky 29. detsember 2015