Kuidas teda tagasi saada, kui teie lahkuminek oli vastastikune - ja miks teie oma ei pruugi olla ... - Ex Taastamise Strateegia\nKuidas teda tagasi saada, kui teie lahku minek oli vastastikune\nTõenäoliselt olete siin sellepärast, et teil oli vastastikune lahkuminek (või arvate, et tegite seda), ja nüüd kahetsete seda ja mõtlete, kas võiksite midagi teha, et endine tagasi saada.\nEsimene asi, millest täna räägime, on see, kas teie lahusus oli tegelikult vastastikune.\nMa ütlen teile mitte ainult seda, mis on vastastikune lahusus, vaid ka seda, miks see on üliharuldane ja teil võib-olla seda pole.\nPärast seda, kui olete endiselt veendunud, et olete üks vähestest õnnelikest, kellel on vastastikune lahusus, uurime, kuidas saate seda oma endi kasuks tagasi kasutada.\nMis on vastastikune lagunemine?\nKõigepealt määratleme, mis on vastastikune lahusus.\nVastastikune lahusus on lahusus, milles mõlemad pooled otsustavad minna oma teed ja leppida selles kokku.\nMe näeme seda tegelikult kuulsuste käest kogu aeg.\nNad panevad oma PR-isiku koostama midagi selle kohta, kuidas paar sõbralikult oma paremat elu elama läks.\nJah, ma räägin sellest pikast nootist valgel taustal, mida mõlemad partnerid jagavad samal päeval oma Instagrami lugudes.\nKuid tõde nende 'vastastikuste' lahknemiste taga on veidi erinev ...\nKas vastastikune lagunemine tegelikult eksisteerib?\nTahan seda eessõnaks öelda, et usun, et vastastikused lahusused võivad eksisteerida.\nNiisiis, ma ei ütle, et neid pole olemas; Ma lihtsalt arvan, et 90% juhtudest, kui paar ütleb, et neil oli vastastikune lahku minek ... see ei olnud vastastikune lahusus.\nSelle tõestamiseks korraldasin meie kohta põneva küsitluse.\nTahtsin saada aimu sellest, milline oli lahkuminekute levik meie Facebooki grupis, et saaksime näha, kes kellega lahku läks ja kas lahkuminek oli vastastikune.\nKolm võimalust olid:\nMu eks läks minust lahku\nMa läksin oma endisest lahku\nLahkuminek on vastastikune\nKahjuks ütlesid 64 vastajast vaid 3, et nende lahusus oli vastastikune.\nNeed 64 vastust olid alles küsitluse esimese 20 minuti jooksul.\nOlen nõus, et see arv ei tähenda kõigi sealsete inimeste kogemusi, kuid see oli üsna täpne valim ... nagu hilisemad tulemused näitasid.\n20 minuti jooksul nõustus umbes 95% vastanutest, et nende lahusus pole vastastikune, ja üks osapool oli selle algatanud.\nNoh, vastastikused lahusolekud VÕIVAD eksisteerida, kuid need on äärmiselt harvad.\nOn väga ebatõenäoline, et teil on vastastikune lagunemine.\nSee ei too mulle õnne seda teha ja teie idee oma purunemisest hävitada, kuid see on see, mis ta on.\nTeile on öeldud vastastikuse lahkulöömise suurt valet, mis ignoreerib pea kõigi lahutamiste põhiosa ...\nLahkuminekute puhul teavad kõik, kuid kardavad liiga öelda:\nLahkuminek on lihtsalt keegi, kes tunnistab, et suudab paremini kui sina.\nKui tõenäoline on teie arvates see, et mõlemad suhte osapooled jõuavad täpselt samal ajal samale järeldusele?\nPole nii tõenäoline.\nNiisiis on lahus olemuselt isekas, sest ühel inimesel on alati olemas, kus nad on pärast lahkuminekut veendunud õnnelikumas elus või paremas partneris.\nSelle täiendavaks illustreerimiseks räägin teile ühest parimast lahkumislugust vastastikuste lahkulöömistest, mida olen kuulnud.\nKummaline juhtum lahutusparteide ja vastastikuste lahkulöömistega\nKas olete kunagi kuulnud paaridest, kes korraldavad lahutusparteisid?\nSisuliselt käib lahutuspeo idee tajumine / ettekujutus idee ümber korraldada pidu, mis tähistab teie lahutust oma partneriga. Pidu sümboliseerib abielu ametlikku ja avalikustatud lõppu, kus mõlemad pooled liiguvad rohelisematele karjamaadele.\nSuure peo pidamine kõigi oma sõpradega (eriti inimestega, kes olid teie abielutseremoonial) kõlab kui suurepärane ja küps viis lahku minemiseks ja teineteisele parema elu soovimiseks ... teoreetiliselt.\nKuid asjad, mis teoreetiliselt hästi kõlavad, ei lähe päriselus alati välja ...\nÜks esimesi laialt levinud lahutusparteisid oli 2011. aastal Jack White ja Karen Elson.\nNende lahutuspeost sai nii suur lugu, et nende publitsistid läksid postitama artiklit selle kohta, kuidas paaril on head tingimused, ja neil on lahutuspidu, et oma lahusolekut lahendada.\nNii on neil 2011. aastal lahutuspidu ja nad lähevad oma teed.\nKõlab suurepäraselt, kuid kas nende lagunemine oli tõepoolest vastastikune?\nKaks aastat hiljem, 2013. aastal, otsustas Karen oma endise abikaasa vastu.\nKas see ei kõla praegu nii vastastikku?\nJällegi, ma ei püüa öelda, et vastastikuseid lahusolekuid kunagi ei juhtu ... lihtsalt minu aastatepikkuse kogemuse põhjal suhete uurimise ja klientide läbisaamise kogemuste põhjal on tõelised vastastikused lahusused uskumatult harvad ja ebatõenäolised.\nVastastikune lagunemine areneb sageli koledaks\nMõnikord võivad paarid isegi lahkuminekut alustada vastastikusena, nagu Karen ja Jack, kuid see võib kiiresti üle minna mõneks isekaks käitumiseks.\nKujutage ette, et teete endisega lahku ja arvate, et see on vastastikune, kuid kusagil teel otsustate, et tegite vea ja soovite nendega tagasi tulla.\nLahkumine lakkab olema vastastikune just sel hetkel, sest muutsite oma meelt.\nMinu väide on see, et paljudel juhtudel ei ole inimesed, kes ütlevad, et neil on vastastikused lahusolekud, tegelikult palju aega emotsioonide lahendamiseks ja selle otsuse langetamiseks. Mõnikord võivad inimesed aja möödudes isegi kadestada oma endise uue armu huvi pärast ja see võib õhku visata kogu 'vastastikuse' lagunemise idee.\nMa olen kindel, et mu lahutused olid vastastikused, mis nüüd?\nOletame, et olete üks neist haruldastest paaridest, kus teie ja teie endine olete mõlemad üliküpsed ja tegelikult teineteisest lahku läinud. Kuidas näeb välja nende tagasisaamise strateegia?\nMilliseid muudatusi peaksite tegema ex-i tagasisaamise üldistes strateegiates?\nSest midagi peab muutuma, et teie mõlemad oma otsuseid vastastikku tagasi pööraksid, eks?\nKui aus olla, siis ma arvan, et protsessi osas pole palju muutusi.\nIkka soovite järgida kontakti puudumise reegli, väärtusahela või väärtusredeli samme, hankida Ungettable'i mõtteviis, tappa see sõnumite saatmisel, veenduge, et iga kuupäev oleks teile jne.\nSeega üldised strateegiad ei muutu.\nKui te pole nendes strateegiates kindel, vaadake mõnda muud minu artiklit, mis käsitlevad kõiki neid väikeseid strateegiaid, ja sirvige neid.\nSee tähendab, et on olemas üks väike lõplik keerdkäik, mis muudab üldised strateegiad veelgi paremaks nendes haruldastes tõeliselt vastastikustes lahusustes:\nTeie endine ja tõenäoliselt kurvastate samal lainepikkusel\nSee on huvitav, kuna on ainult kolme tüüpi purunemisi:\nTe lähete oma endisest lahku,\nSu endine läheb sinust lahku,\nOlete nõus üksteisest lahku minema.\nNende kõigi leinaprotsess on erinev.\nNäiteks kui lahutasite endist eksist, on teie eks palju tõenäolisem kurb kui algul.\nKui teie endine minust lahku läheb, on see vastupidi.\nAga mis juhtub, kui te mõlemad lahku lähete?\nNoh, te mõlemad kurvastate peaaegu samal lainepikkusel.\nÜhel lainepikkusel viibimine on see, mida ma oma klientidele kogu aeg kuulutan, sest tihtipeale käivitab lagunemise see, et pole samal lainepikkusel.\nSuurepärane näide on see, kui vihjatakse endisele kihlasõrmuste poole, kui nad hakkavad selle suhtes selgelt kaitsma, sest nad pole selleks valmis. Selles näites on teil endisest massiliselt lahti ühendatud ja te ei ole samal lainepikkusel.\nNiisiis, vastastikuse lagunemise korral, kus mõlemad olete tõeliselt ühel lainepikkusel, saate kasutada kõhutunde tehnikat.\nSee tähendab põhimõtteliselt mõtlemist, et kui tunnete end teatud viisil, tunneb tõenäoliselt endine tunne ka seda. Teie ja teie endine kurvastate tõenäoliselt samal viisil, samal ajal ja sama intensiivsusega.\nMõlemad vihastate korraga üksteise peale, mõlemad kurvad korraga.\nÜhe inimese jaoks võib olla väike viivitus, sest kõigil on oma isikupära. Sellegipoolest on leinaprotsess vastastikuses lahkuminekus palju sünkroonitum kui siis, kui üks osapool teistest lahku läheb.\nSaate seda kasutada, kui proovite neid tagasi saada. Kui teil on sügavalt puudu nende kohalolekust, on tõenäoline, et nad tunnevad puudust ka teist, et saaksite nende tähelepanu äratamiseks ära kasutada vastastikust üksindustunnet.\nNäiteks võite olla hilja õhtul üleval ja märkate, et teie endine on võrgus.\nTeate, et neil on liiga hilja normaalsetel põhjustel üleval olla, nii et tõenäoliselt on teil puudu. See võib olla suurepärane aeg kas otse nende poole pöörduda või veebi postitada midagi, mis tekitab neis soovi teiega ühendust võtta!\nOn väga suur tõenäosus, et teie lahusus ei olnud vastastikune.\nSee pole teie süü ja ma olen kindel, et teie ja teie endine olete ilmselt öelnud inimestele, et lahku minek oli vastastikune või võrdne, nii et keegi teist ei tunne end liiga vastutusrikkana.\nSuurepärane viis testida, kas teie lahusus oli tõepoolest vastastikune, on anda talle aega ja näha, kuidas see areneb (või üle läheb).\nKui teie lahkuminek oli siiski vastastikune, usaldage oma sisetunnet ja laske sellel end juhtida, sest on väga tõenäoline, et teie endine tunneb end nii, nagu te tunnete.\nVõite sõita sellel lainepikkusel sarnaseid emotsioone ja kasutada seda enda kasuks.\nkoduseiklused tipiga ja oh\nkõrvetus proovib terve mõistuse meediat\nkui pikk on Call of the Wild film


Jete, sa oled juba kaks! – Erilise Jete Lisee Päevaraamat\n17. apr. 202018. apr. 2020By Kertu Kirsipuu\nJete, sa oled juba kaks! Oled andnud mulle võimaluse kogeda piiritut armastust, enne emaks saamiks ei uskunud ma, et võin teist inimest, nii palju armastada!\nSa oled meie pere päike, kõigi südametemurdja ja käsi südamel võin öelda, et enda silmade ja naeratusega võlud ka kõik võõrad alati ära. Oled lihtsalt imeline!\nKommar sinuga pole sugugi kerge, (kogu pere kutsub Jetet, kommariks/kommunistiks… Ärge küsige.. :D), kuid kes ütles, et emaks olemine peab kerge olema. Pean andma enda parima ja olema tänulik, et mul on kõrval ka sinu vanaema.\nSa oled tõeline võitleja, juba väike manipulaator ning tead kuidas enda tahtmist saada, samuti oled 100% vanaema laps, kui emme ei sobi, siis jonn lahti kuni vanaema appi tõttab. 😀 Sa küll ei kõnni ega torma veel mööda tuba ringi, kuid tean, et see aeg tuleb, sest sa oled tubli ja me võitleme koos edasi, et kõik raskused seljataha jätta ja ka uuele suvele rahulikult vastu minna. 🙂 Kui ka sina armas blogi lugeja soovid meid aidata kodukohandusega siis infot saad, siit – kodukohandus\n0 kommentaari0 556\nEelmine postitusLinea MammaBaby loodustooted Järgmine postitusVastused küsimustele


Avinurme, Tudulinna, Lohusuu, Iisaku, Alajõe, Illuka ja Mäetaguse vald\nTartu mnt 49, Iisaku, 41101 Ida-Virumaa\n+372 33 93 599\nPeipsi-Alutaguse Koostöökoja tegevuspiirkond hõlmab seitset Ida-Virumaa lõunaosa valda, mida seob põline elanikkond, kes võrreldes Ida-Virumaa põhjaosaga suuresti säilinud on. Tegevuspiirkond moodustab ühtse kultuuriruumi, mida iseloomustab pikaajaline tihe suhtlemine nii omavalitsuste kui kodanikeühenduste tasandil. Peipsi-Alutaguse piirkonda saab iseloomustada eri rahvuste, kultuuride ja uskude kokkupuutekohana, kuhu 12. - 14. sajandil toimus vadjalaste ja 16. - 17. sajandil vanausuliste sisseränne. Aja jooksul on erinevate kultuuride ja uskude koosmõjul välja kujunenud omapärane tervik. Piirkonnas on mitmeid olulisi, nii looduse kui kultuuriga seotud turismikohti, mida saab paigutada ühise nimetaja - “Peipsi-Alutaguse vaatamisväärsused” - alla. Piirkonda liidavad ka Ida-Virumaa suured metsad, sood ja rabad ning kaunis Peipsi järv.\nPeipsi-Alutaguse Koostöökoja strateegia 2008 - 2013 määrab ära ühised arengueesmärgid Peipsi järve põhjarannikul asuva seitsme valla integreeritud arenguks, säilitades, hoides ja säästlikult kasutades piirkonna loodus- ja kultuuripärandit ning väärtustades elukeskkonda.


Valitsemiskord - leiti 182 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "valitsemiskord" leiti 182 faili\nDemokraatia ja Eesti valitsemiskord\nEsindusdemokraatia - demokraatia vorm, kus rahvas teostab võimu valitud esindajate ja esinduskogu kaudu. Osalusdemokraatia – demokraatia vorm, mille puhul rahvas kaasatakse otsustusprotsessi. Osalusdemokraatia võimalused: ⁃ osalemine kohaliku omavalitsuse valimistel ⁃ osalemine Riigikogu val...\nTheresia suutis tsentraliseerida Austria valduste valitsemist. 18. sajandi jooksul sai Austriast paljurahvuseline suurriik. Naisterahvana ei saanud M. Theresia Saksa Rooma keisririigi trooni, kuid jätkas Habsburgide põhivalduste valitsemist. Austria sisuliselt eraldus Saksa Keisririigist ja ei olnud enam juhtiv jõud Saksamaal. MARIA THERESIA (1740-1780) Maria Theresia oli Eli...\nDemokraatliku riigikorralduse head ja vead.\nJelena Reshetnikova 12B Ühiskonnaõpetus Demokraatliku riigikorralduse head ja vead. Demokraatia kindlustamine kulgeb järkjärguliste ning kõiki eluvaldkondi hõlmavate ümberkorralduste kaudu, mis võtavad aastaid. Seda perioodi, mille jooksul üks valitsemiskord vahet...\nPeeter I Peeter I arvates oli Venemaa arengu seisukohalt oluline riigi territoriaalne suurus. Esmalt otsis ta Euroopast liitlasi Türgi vastu, et vallutada Musta mere rannikualasid. Euroopa ei olnud aga enam huvitatud sõjast Türgiga. Selle asemel pakuti talle liitu Rootsi vastu ning 1700. aastal vallandus Põhjasõda. Venemaa jaoks Narva all kaotuse...\nKas Vana  Kreekas oli demokraatlik ühiskond ? Vana  Kreekas kehtestati demokraatia Cleisthenes'i poolt vastava reformiga aastatel 508  507 eKr. Sõna ,,demokraatia" tähendab rahvavalitsust ning pärineb Antiik  Kreekast. Demokraatia kujunemine kulgeb erinevates maades erinevalt, kuid sellele vaatamata on demokraatia põhijooned ühesugused. Demokraatia on valitsemiskord , mil...\nMiks ja millal sai teoks augustiputš?\naastal ja selle mõte oli arendada Venemaa majandust ja välispoliitikat NSVL säilitades. Muudeti valitsemispoliitikat, lubati natukene sõnavabadust, majanduses hakati rohkem mõtlema inimeste peale, see lõpetas ka külma sõja, kuid NSVL ainult kannatas selle all ja kommunistid mõistsid, et kui nii eda...


RochestersMovieFest - Uute kilpkonnade bebopi ja rocksteady parem vaatamine 2 plakatit ja telesaate - cinemablend\nAlates nende kasutuselevõtust 1980. aastatel Teismelised mutantsed ninjakilpkonnadanimasari,on olnud roomajate võitluskunstnike seas kaks kõige populaarsemat, ehkki kindlasti mitte kõige targemat vastast. Pärast asendamist Tokka ja Rahzariga 1991. aastal Teismeliste mutantide ninjakilpkonnad II: oose saladus, saavad need kaks pätti lõpuks oma filmi selle aasta suvel Teismelised mutantsed ninjakilpkonnad: varjust väljasja nüüd vaatame nende muteerunud väljanägemisi kõige paremini.\nKuigi Bebopit ja Rocksteadyt nähti aastal nii inimese kui ka mutandi kujul Teismelised mutantsed ninjakilpkonnad: varjust väljas’, pakuvad need plakatid üksikasjalikke üksikasju, mida te ei saa lihtsalt vaadata, kuidas neid kilpkonnades laetakse. Esimesena on üleval Bebop, keda mängib Gary Anthony Williams. Niipalju kui humanoidsed tüükad lähevad, näeb ta hea välja. Karusnahk on hoolitsetud, kihvad näevad välja teravad ja ta näib olevat valmis kaklema. Samuti kõigutab ta lillat mohawki ja päikeseprille ka uuel kujul ja meil poleks seda muud moodi.\nJärgmisena Rocksteady, mängib Wwe staar Sheamus. Erinevalt Bebopist on tema punased juuksed kadunud, kuid ausalt, milleks hiiglaslik ninasarvikumees juukseid ikkagi vajab? Selle näoga pole sugugi nii, et punane habe oleks aidanud tal kuupäeva saada. Nagu sarv ja sitke nahk ei oleks piisavalt halvad, on Rocksteady pesapallikurikas ka naeltega kaetud, mis oli minu arvates tema valitud relv, kui ta oli veel inimene.\nTäpselt nagu teisteski lugudes, otsitakse ka Bebopi ja Rocksteadyt juba kurjategijateks Teismelised mutantsed ninjakilpkonnad: varjust väljasalgab, kuid varsti värbab nad sunniviisiliseltolla tema 'asjaajajad poisid' ja Baxter Stockman muutnud oma loomaks mina. Nagu varem mainitud, ei ole need kaks intelligentsed, kuid puhta lihasena tekitavad nad kilpkonnadele palju probleeme, kui nad on õiges suunas osutanud.\nKoos nende plakatitega avaldas Paramount ka uue laiendatud telesaate Teismelised mutantsed ninjakilpkonnad: varjust väljas, mis sisaldab segu esimesest treilerist ja, koos mõne uue reaktsioonikaadriga.\nKuna Shredder jaon filmi peamised ideed, ärge oodake, et Bebop ja Rocksteady teeksid ise Teismelised mutantsed ninjakilpkonnad: varjust väljas. Nad teevad lihtsalt seda, mida neile öeldi, olgu selleks siis kilpkonnade vastu võitlemine lähedalt või tulistamine neile tankis (ma ei suuda ikkagi uskuda, et me seda saame). See tähendab, et nende oskamatus ja vaimukus saavad peaaegu kindlasti palju naeru, nii et neil on veel midagi olulist pakkuda.\njõuab kinodesse 3. juunil.\nKas Tähesõdade Daisy Ridley võiks naasta Reyna? Siin on uusimad\nAnne Hathaway nuttis pärast viletsate juuste lõikamist\nbatman vs superman robin kostüüm\nKus oli Nakia kättemaksjate ajal: lõpmatuse sõda? Siin on see, mida Marvel ütleb\nLaheda põhjuse beebijuht suutis lisada Disney filmimaterjali\nJagatud lõpu selgitus: mida tähendab veider keerdkäik\nPilveatlase raamatu ja filmi suurimad erinevused


Probleemid PIDURITEGA (vahetamine, õhutamine, know how'd jne.) - Leht 28 - Eesti Ladaklubi\nProbleemid PIDURITEGA (vahetamine, õhutamine, know how'd jne.)\nPostitus Postitas france2 » 12 Apr 2013 02:53\nKellegil neid flantsi jooniseid ei ole, et saaks ette 2105le panna 110 pidurid ja taha 2108 omad?\nLiitunud: 18 Jaan 2009 23:59\nPostitus Postitas Sysi » 04 Sept 2016 00:47\nÄkki on kellegil ideid.....\nTegemist on Nivaga. Vahetatud sai kõik piduri silindrid, osad torud ja piduri peasilinder. Peasilindritel ei tohiks vist väga vahet olla kas on Niva või tava sigulli oma?\nKõik on ilus ja kena, õhku sees ei ole ja pidurdab nii, et esiklaas soovib irduda... Jama tekib mingi maa sõitmisel, kus on aru saada, et esi pidurid jäävad mõlemad peale, mida rohkem sõidad, seda rohkem hakkab pidurdama, ehk seda rohkem lähevad peale pidurid.\nMidagi läheb kuumaks? Miks jäävad pidurid niimoodi peale? Kui auto on igat pidi maha jahtunud ja piduri pedaali näppimata sõitma minna on kõik ok, ei jää ükski pidur peale....\nLisaks veel selle, et peasilindri ja piduri võimendi vahelt immitseb ka piduri vedelik välja.\nPostitus Postitas Hulkur » 04 Sept 2016 08:17\nSupport lahti, kolb puhtaks. Kolbi võib määrida kas tehnilise vaseliini või silikoniga. Muud õlid teevad tihendid/tolmukaitse süldiks.\nPostitus Postitas motamees » 04 Sept 2016 10:45\nSysi kirjutas: Äkki on kellegil ideid.....\nKontorlli üle peasilindri reguleering. Tagasivoolu ava võib olla suletud.\nPostitus Postitas Arvos » 04 Sept 2016 22:44\nPidurivoolikud umbes pole?\nPostitus Postitas Viin » 05 Sept 2016 08:31\nKas autol ka vaakumvõimendi? Ehk seal mingi klapp ebatihe ja pressib pidureid peale?\nPostitus Postitas logman » 05 Sept 2016 08:49\nMa süveneks samuti selle asjanduse sisusse. Kunagi sai uus peasilinder ostetud ja sellel pidin tagumiste pidurite jaoks pealetuleva õli ava ise üle puurima. Oli tehases see töö tegemata jäetud. Tegemist ei olnud ladaga.\nTaga piduriklotside saadavus:Vaz 2103/06\nPostitus Postitas arvi100 » 12 Juun 2017 21:52\nJõudu !Kes juhataks mind asjaliku interneti kaubamajani kus saab osta Vaz 2103/06\ntagumisi piduriklotse.Vaz 2101`he tagumisi on kohe igat firmat saada,aga 2103/06`e omi ei ole või ei oska leida.Ühes kohas(kohta ei mäleta)olid Bosch`i omad,aga komplektist küsiti 70 E.Brr... .Minu otsitud kohad olid Ladu24,Autokaubad24,Autoladu\nRe: Probleemid PIDURITEGA (vahetamine, õhutamine, know how'd jne.)\nPostitus Postitas vasepoiss » 12 Juun 2017 22:19\ncodevaruosad.ee on asjalik koht, kus paljuski Ladadele keskendutud varuosadega. Viimati oli sinna keeruline kasutajat saada kuna keegi nende poolt seda ei kinnitanud (ilma kasutajata ei näe hindasid). Varuosad pannakse teele tihtilugu isegi samal päeval ja jõuavad üpriski ruttu koju kätte\nPostitus Postitas logman » 13 Juun 2017 18:01\nHakkab see aeg tagasi tulema, kui klotsidele ise kodus uusi katteid neediti või liimiti.\nPostitus Postitas arvi100 » 13 Juun 2017 21:50\nJa jah,tagumisi katteid sai tehtud isegi traktori pidurilindist.Esimene klots oli ka\ndefitsiit,seda tegime Laz bussi tagumise pidurikatte toorikust.\nKusjuures,tootja toodab,aga maaletoojat ei leia.Näituseks väljalõige Ferodo kata-\nPostitus Postitas Argo66 » 14 Juun 2017 21:56\nGoogle'st annab Ferodo piduriklotsidega näiteks Fixsuse. Küsi ja las tellivad.\nPostitus Postitas arvi100 » 19 Sept 2017 22:04\nArgo,Fixsus on juba käidud tee.Nad vaatasid et laoseis on null.Ja kui see on null\nsiis ei saavat tellida ka.Atoy`ga sai ka suheldud aasta eest,sealne mees väsis ka\notsimast ja lõpuks ei vastanudki.\nAGA,lõpuks peab ju vedama !Päästjaks osutus Tartus endise Nooruse Autoaia alal\ntegutsev OÜ "Raunex".Läksin tegelikult voolikuklambreid ostma.No küsin igaks juhuks,\nja kohe vastus:mis firmat tahad,isegi Ferodo oli nimekirjas.Hiljem selgus et ikka\nhead firmat ei saa,aga saab Tomex`it,Made in Poland,22 E komplekt.Tellisin ära ja 3`me päeva pärast sain kätte.\nHeh,vaata kuidas poolakas kirjutab millele sobivad:ja kus on Lada 1600 ?\nVasakul poolakas,paremal "originaal" ,minu NZ(неприкосновенный запас).\nVahe selles,vene klotsi ja trummli kauguse vahe reguleerija käib kokku vindiga,\npoolakal on see kokku pressitud.\nPostitus Postitas arvi100 » 10 Okt 2017 21:20\nPoisid,tuletage mulle meelde millist tagumist pidurisilindrit mulle vaja läheb.\nAuto on 1985 Lada 1300 SL(Vaz 21063) pidurivõimendiga.\nKas mul peab olema silindri sise diameeter 19 mm või 20,6 mm ? Saada on mõlemat.\nAitajale tänu juba ette !\nPostitus Postitas logman » 10 Okt 2017 22:52\nKataloogidesse süvenemata ja lihtsa füüsika põhjal võiks pidurivõimendi olemasolul piisavalt parajad olla väiksema diameetriga silindrid.\nJämedamaid silindreid kasutades on klotsidele mõjuv jõud suurem, aga kolvi liikumine peasilindris jällegi pikem. Mõeldud olivad nemad ilma võimendita süsteemile.\nMinu tagasihoidlik arvamus on, et su autole sobivad mõlemad, kui rõhu regulaator korras on.\nPostitus Postitas arvi100 » 11 Okt 2017 21:30\nOle sa tänatud ! Nii ma mäletasin jah et väisem diameeter oli piduri võimendiga\nautodele.Nüüd ainult tootjafirmat valima,ilmselt võtan TRW või Ferodo.\nPostitus Postitas undse » 23 Juun 2019 11:40\nSelline mure, et tagumine vasak pidur nõrk. Alguses oli täitsa null, võtsin lahti, trummel pidurivedelikku täis. Vahetasin silindri ära, kuivatasin trummli ja klotsid ära, panin kokku, õhutasin. Kõik nagu toimis, läksin ülevaatusele, öeldi, et vasak tagumine 70% nõrgem. Autoks 21063,taga isereguleeruvad klotsid. Ise pole teab mis meistermehaanik, ehk keegi oskab juhatada, mis võiks olla valesti? Klotsid ja trummlid tundusid korras olevat..\nreceived_346383869594382_compress66.jpg (134.51 KiB) Vaadatud 1362 korda\nLiitunud: 04 Juul 2017 15:57\nPostitus Postitas Frequency » 23 Juun 2019 14:44\nPidurivedelik on klotsi materjali sisse imbunud. Pead klotsid ka ära vahetama, enne toimima ei saa.\nPostitus Postitas motamees » 23 Juun 2019 14:58\nKas silinder sai sama mõõtu?\nKlotsid tuleb korralikult tuliseks sõita, näiteks kässar peal.\nPostitus Postitas undse » 24 Juun 2019 12:57\nTänan tagasiside eest! Silinder peaks õiges mõõdus olemas, Veerenni poest küsisin isereguleeruvatele klotsidele sobivad silindrid, ehk anti õiged asjad Vahetan klotsid ka siis ära


Vanamõisa karjäärist võib saada ametlik supluskoht\nEhkki vallavanem Jüri Saar pakkus volikogule välja idee kuulutada välja piirkonna edasiseks kasutuseks ideekonkurss, ei olnud volikogu sellega päri ja leidis, et laiemale arutamisele saab asi minna ka detailplaneeringu arutusel.\n“Kuna see 28 hektarit on valla oma, siis peame me seal ka midagi ette võtma ning ei saa lasta paigal rääma minna,” ütles vallavanem Jüri Saar, lisades, et igal suvel kasutavad karjääri ujumispaigana ennekõike linnanoored, kuid tegemist ei ole päris ohutu paigaga. “Praegu on nii, et sõidavad autoga kohale ja hüppavad kohe vette,” iseloomustas ta valitsevat olukorda.\nEt detailplaneering läheb vallale tõenäoliselt maksma umbes 100 000 krooni, siis tänavu vallal eelarves sellist raha ei ole. Kuna tegemist on sotsiaalmaaga, siis ei saa Vanamõisas ka tulevikus arendada ärilist tegevust ega tasulisi teenuseid.\nLisatud: 30.04.2010 / 10:42\nPole just väga ammu kui üks noormees seal ära uppus…


Galerii ja video: õige sisearhitekt talub vett ja ämblikke - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nGalerii ja video: õige sisearhitekt talub vett ja ämblikke\n6. juuli 2016, 19:47\nEt sooritada edukad vastuvõtukatsed kunstiakadeemiasse, on tarvis ikka head pead, kunstiannet või lihtsalt õnne. Vahel aga ka päästevesti, vihmakeepi, vähemalt üht paari kuivi jalavarje ja aega, sest tagasitee koju võib osutuda ootamatult pikaks\nLoo lõpuks on pea iga asjaosaline läbimärg, külmunud ja tuulest viidud. Kuid olgu öeldud, et elu peabki seiklus olema.\nBussitäis ootusärevuses tudengeid jõuab sadamasse. Bussijuht olevat neile teatanud, et Pedassaare ja mandri vahelisel alal on ikka päris mitu inimest ära kadunud. Tuletasime üksteisele meelde, et me mitte ei uju ega jaluta, vaid saame teisele poole kaatriga ja see kõik on hoopis teine asi. Ise jälgisime samal ajal silmanurgast minikaatrit, mis ebalevalt nii ühele kui ka teisele küljele loksus. Olgu siis nii. Vähemasti viskab paadimees Märt Praks meile päästevestid.\nPaadimees on ainus, kelle riietus vähekenegi eelolevale retkele vastab. Teda vaadates hakkab aina enam selgeks saama tõsiasi, et põlvini kummikud ja hiiglasik kilejope on selles olukorras ainus õige riietus. Meie aga oleme eht linnalapselikult teksades, ketsides ja kingades ning täiesti mõttetutes suvemantlites. Paadimees ulatab kõigile päästevestid. Jääb siis silmitsema fotograafi kaamerat ja soovitab selle targu kotti peita. Samuti palutakse jalast visata ketsid. Kuivade jalgadega me rannaliival ei maanduvat.\nRonime kaheksakesi paati ja Praks tõmbab mootori käima. Mina ning fotograaf läheme lugu tegema, kuid kõigi ülejäänud teekonnakaaslaste jaoks on kogu see sõit märksa suurema kaaluga. Uurin enda vastas istuvalt neiult, kuidas selline ekstreemne olukord tema närvidele mõjub. Neiu vastab, et tõtt-öelda on tal tähtsamatki, millest mõelda, ning näkku lendav vesi ja juukseid sasiv tuul on köömes teadmise kõrval, et saarel tuleb vastuvõtukomisjoniga vestelda. Nõustun. Parimal juhul võiks ehk vallatust kaatrisõidust tulenev adrenaliin anda enneolematu enesekindluse, millega vastuvõtukomisjon maha murda.\nJõuame saarele ja paadimees ajab meid kõiki ükshaaval pardalt minema. Kaldale kuiva jalaga pääsemiseks on tarvis teha üks suuremat sorti hüpe. Meile tuleb vastu projektijuht Natalie Mets. Tundub, et saarel asuva esimese metsamaja võib ümber nimetada peastaabiks. «Minge mööda seda metsateed otse, kuni jõuate kalju, ei, nõlvani. Sealt läheb trepp, mida mööda minnes jõuate vastuvõtukomisjonini,» seletab Mets kandidaatidele.\nPunases tuulejopes sisseastuja Sandra Mirka asub teele ja meie, pooleldi veel tuulest räsitud, võtame sappa. Metsarajal loogeldes näeb ta välja nagu punamütsike ning see on vahva vaatepilt. Muide, ka Mirka oli veendunud, et katsetele viib meid praam.\nVestlus keset männimetsa\nIdee tulevased sisearhitektid perifeeriasse vedada tekkis veebruarikuus, kui komisjon avastas, et viimastest katsetest olid neile jäänud väga mõrkjad mälestused. Paljud tudengid olid tulnud käega lööma ja eriala ei olnud nende esimene valik. Animarežissöör Kristjan Holmi arvates on aga Pedassaarele jõudnud inimeste seas tõesti põnevate visioonidega kandidaate. «Inimesed sõeluvad seal lainete vahel loksudes ehk ka oma mõtted läbi,» leidis Holm.\nSisearhitektid loodavad, et looduslik valik teeb oma töö. «Ainult tugevamad jäävad alles ja jõuavad siia saarele. Vaja on ju ületada tormine meri, linnast maale sõita ja omakorda saarel orienteeruda läbi selle tuulise männimetsa ning leida see tee meie juurde,» räägib arhitekt Sille Pihlak. Ta lisab, et see üksinda läbitud teekond läbi metsa komisjoni juurde võiks ülikooli pürgijale mõjuda kui meditatsioon.\nTee läbi metsa kulgeb rahulikult. Kui aga rajalt kõrvale kalduda, on oht takerduda võrkudesse, mille keskel peesitavad hiiglasliku paunkehaga elajad. Ämblikufoobia käes kannatajatele soovitaks seega rajal püsida. Märkamatult jõuamegi nõlvani. Mändide vahelt võib näha üht majakest, mille sees on suitsusaun. Maja ees puust laua taga istub vastuvõtukomisjon: Hannes Praks, Edina Dufala-Pärn, Sille Pihlak, Kärt Ojavee ja Kristjan Holm. Punase jopega tüdruk astub julgel sammul nende juurde, istub maha ning paneb portfoolio lauale. Algab vestlus.\nJälgime toimuvat mäenõlvalt. Mina püüan kõigest väest ämblikevõrke vältida, fotograaf aga pildistab neid. Iga kandidaat vestleb komisjoniga umbes viisteist minutit. Nii et ei lähe kaua, kuni järjekordne ülikooli pürgija mööda metsarada meie poole kõnnib ja veidikeseks ootama jääb. See tüdruk käis ka möödunud aastal katsetel. Ta meenutas, kuidas intervjuu ja portfoolio esitelmine toimus kõledas valgete seintega klassiruumis. Närvidele ei pakkunud rahustust ka seinal tiksuv aeg. Näiteks hetk, mil sa tead, et neli minutit ja kolm sekundit ning siis võta oma asjad, viska kotti ja lahku ruumist. Tüdruk leiab, et kui ämblikuvõrgud välja arvata, siis oli jalutuskäik isegi rahustav. Noogutan.\nJuba tulebki punase tuulejopega Mirka, kes leiab, et sisseastumiskatsete toomine mändide alla on kõige lahedam lahendus maailmas. «See pole nii akadeemiline, vaid vabas vormis ja kodune nagu suitsusaunas. Ma ei oskagi ühest sisseastumiseksamist midagi paremat tahta,» räägib Mirka.\nPakk küpsiseid kaasa\nEsimese satsi vestlused on jõudnud lõpusirgele. Aeg tagasi argiste toimetuste juurde minna. Mändide vahel olles polnudki tunda, et tuul on end vahepeal halastamatult üles keerutanud. Peastaapi jõudes teatab Natalie Mets, et me kibekähku paati roniks. Vastasel juhul jäämegi saarele. Paadimees käsib meil nüüd ja kohe jalanõud ära võtta, päästevest selga tõmmata ning pardale ronida. See aga osutub raskeks katsumuseks, sest tugeva tuule tõttu on kaatrit pea võimatu kaldal hoida. Pardale pääsemiseks tuleb teksapükstes põlvini vees sumbata. Nüüd ma siis mõistan: kuivade jalgadega me tõepoolest rannaliival ei maandu.\nNiipea kui olen pardal, ütleb paadimees Praks: «Maha! Mootor läks katki.» Naerdes kilgates ja tekkinud segadust nautides hüppame taas külma vette, ronime kaldale ning haarame nöörist, mis on kinnitatud kaatri esiotsa külge. Et see paganama paat ometigi üksinda ära ei seilaks.\nMõni hoiab nööri, mõni istub mändide all ja loobib kive. Punase jopega Mirka tõdeb, et enne eksamit oli kole närv sees ning seetõttu unustas ta söömise sootuks. Nüüd ta muidugi kahetseb, sest tuul tõuseb pidevalt ja iga mööduva minutiga muutub väiksemaks lootus, et keegi meist õigel ajal oma argiste toimetuste juurde tagasi jõuab. Mu isal on kombeks ikka öelda, et alati peab kotis olema pakk küpsiseid, sest see aitavat vähemasti esimese näljahäda vastu. Tal on õigus.


Tavas ādas skaistumam!\nHelista meile +372 6515070\nPostikulu kokku: (ilma käibemaksuta)\tTo be determined\nErinevad testid erinevates kehapiirkondades.\nSinu nahk on erinev nii kätel, näol, kui keha ülejäänud piirkondades.\nSkinScani äpil saad valida, millist piirkonda soovid testida.\nSee aitabki Sul osa saada SkinScani peamisest väärtusest —\nläbi Sinu nahalt saadud teadmiste leida just endale sobivaimad nahahooldustooted.\nKasutajasõbralik äpp võimaldab Sul oma nahka mitte ainult testida, vaid ka tulemusi salvestades jälgida muudatusi ning saada hinnanguid sõltumatult ja nutikalt SkinScanilt.\nEt oleksid alati ilus!\nSkinScan on täna väikseim naha niiskustaseme analüsaator maailmas. See...\nTuharalihaste EMS trenažöör ja masseerija\nKann trimmi uudse ja efektiivse EMS...\nSiit leiad meie kaupluste asukohad\nSkinScan on täna väikseim naha niiskustaseme analüsaator maailmas. See lihtne “plug'n'play” valitud nutiseadmetele (hetkel iPhone 4/4S/5C/5S ja iPad) on loodud nutikalt ning kiirelt analüüsima Sinu naha niiskustaset ja veelgi enam, ka rasusust Vajaliku äpi saad tasuta alla laadida Apple Storest.\n209,00 €\tLaos\nSonic puhastusseade SonicPro\nNÜÜD EESTIS! Maailmakuulus sonic-tehnoloogial töötav näopuhastusseade SonicPro. Puhastab üle 6 korra paremini kui vaid kätega pestes. Nahk on veelgi puhtam, siledam, pehmem ja kaunim juba mõnepäevase kasutuse järel! Täielikult veekindel -- kasuta vannis või duši all!\nSaate tellitud tooted kätte kas Rovico esindustest, Smartposti automaadist, DPD pakipoest või DPD kulleri vahendusel otse koju või tööle\nKui soovid abi, võta meiega ühendust telefonil 6515070 või kirjuta meile info@nahailu.ee\nTellimuste eest on võimalik tasuda Eesti pankade pangalingke kasutades või krediitkaardiga. Maksmine toimub tellimuse kinnitamise lõpus.\nCosBeauty, Pärnu mnt 141 ROVICO 11314 Tallinn EESTI\nHelistage meile: +372 6515070


Raha pole kunagi nii odav olnud - Äriuudised - Majandus\nRaha pole kunagi nii odav olnud\n6. oktoober 2014, 8:53\nEttevõtjatel ideaalne võimalus investeerimiseks\nLaenuraha ajaloo odavaim.\nLHV panga ökonomist Heido Vitsur rääkis paar nädalat tagasi, et talle teeb muret olukord, kus Eestis on kaubanduspinda ühe elaniku kohta veidi rohkem kui Euroopas keskmiselt ning käibe kohta väga palju rohkem, kuid me peame ikka kaubandusse juurde investeerima.\n«Minu jaoks on see märk, kui vähe nähakse Eestis atraktiivseid investeerimisvõimalusi,» lausus ta. «Mind hirmutab, kui investeeritakse kogu aeg jaekaubandusse ning see väike ja riskantne investeeringute tagasitulek on parim teenistus, mida väga paljud investorid näevad.»\nTõsi see on. Eelmisel nädalal alustas Harjumaal Viimsis uue kaubanduskeskuse ehitamist Tallinna Kaubamaja, samal ajal kui viimase aasta jooksul on sealkandis poole kilomeetri raadiuses avatud kaks suurt kauplust. Kuu lõpus avab uksed Eesti suurimaks kaubanduskeskuseks kujunev Ülemiste keskus. Selliseid näiteid on veelgi.\nMuudest investeeringutest on aga kuulda üsna vähe. Puitmassitootja Estonian Cell, mida rohkem tuntakse küll tselluloositehasena, avas veidi vähem kui kuu aega tagasi Eesti suurima biogaasi tootmiskompleksi maksumusega 11 miljonit eurot. Raha investeeringuteks andis omanik ning pikalt kahjumis olnud ettevõte ise nimetas investeeringut päästmisprogrammiks. VKG avab sellel nädalal oma uue õlitehase, peagi loodab õlitehase valmis saada ka Eesti Energia.\n«Energiasektor ongi varasematel aastatel teinud juba suuri investeeringuid ning mahu hoidmine on madalate energiahindade tõttu suur väljakutse. Muutust võiks tuua õlitootmise võimekuse tõstmine ja samuti investeeringud energiavõrkudesse,» ütles Nordea panga peaökonomist Tõnu Palm.\n«Lisaks mõjutavad mahuliselt üldpilti tagasihoidlikumad taristuinvesteeringud, mis ootavad uut Euroopa Liidu struktuurifondide rahasüsti,» lisas ta.\nÜlemöödunud nädalal toimunud Äripäeva konverentsil kinnitasid Danske Banki tegevjuht Aivar Rehe ning Tallinki suuromanik ja endine pankur Ain Hanschmidt, et praegu on investeerimiseks parim aeg.\n«Nii kättesaadavat ja odavat raha kui praegu pole kunagi olnud ja ilmselt enam ei tule ka,» ütles Hanschmidt. «Tasub seda võimalust ära kasutada, investeerida õigesse kohta, osta ettevõtteid ja laiendada.»\nMiks siis ettevõtjad ei kasuta «elu võimalust», eelistavad võtta välja dividende ja lükata investeerimisotsused edasi tulevikku, mil ebakindlus on väiksem, aga raha ilmselt kallim?


In memoriam Ann Schiff | Eesti Ujumisliit\n5. veebruaril lahkus meie seast 78-aastasena teenekas ujumistreener Ann Schiff.\nAnn Schiff sündis 2. veebruaril 1942. aastal Tallinnas.\nUjumistreeningutega alustas ta 1956. aastal Spartakis Sylvi Pressi õpilasena, hiljem jätkas Uno Tõnnuse juhendamisel. 1958. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel 100 m vabaltujumises pronksmedali ning aastatel 1958–59 kuulus ta Eesti koondise ridadesse.\nAnn Schiff alustas treeneritööd 1965. aastal Tallinna Kalevi ujumiskoolis ning seda kuni 1993. aastani. Tema tuntumate õpilaste hulka kuuluvad Igor Filin, Jüri Käen, Jüri Derkun, Sergei Maksimov, Pille Kelgo, Marina Šarajeva, Lilian Matsar, Jüri Stukolkin, Valeri Pint, Tõnu Erin, Erko Tamuri, Alo Mets ja paljud teised. 1976. aastal omistati Ann Schiffile ENSV teenelise treeneri aunimetus.\nEesti Ujumisliit avaldab kaastunnet Ann Schiffi lähedastele.\nÄrasaatmine toimub teisipäeval 11. veebruaril kell 14 Metsakalmistu kabelis.\nAleksa Gold püstitas Ontario ülikoolide meistrivõistlustel kaks Eesti rekordit


8pcs/set Köök, Toit, Mänguasjad Simulatsiooni Kööginõud Mängida Sätestatud Teeselda Mängida Pott Praad Taimsed Leib Hot Dog Omlett Tüdruk Mänguasi < Hulgimüük > Gfc.ee\nMudeli Number: WJ19\n-Simulatsioon pann koos toiduga.Praad, köögiviljad, omelettes, vorstid ja ketšup.\n-Simulatsioon modelleerimine, erksad värvid.\n-Rahuldada oma lapse soov jäljendada täiskasvanuid.\n1.Suurus võib olla 1-2cm viga.\n2.Värvitoon võib olla veidi erinev.\nMärksõnad: xs kummipaelaga.


1.Keskkonnavastutuse direktiivi ülevõtmine ja rakendamine on puudulik\n2. Euroopa Kohus: info GMO-de keskkonda viimise asukohtade kohta peab olema avalik\n3. Euroopa Komisjon on vastu võtnud Natura 2000 võrgustiku alade ajakohastatud loetelud\n1. Keskkonnavastutuse direktiivi ülevõtmine ja rakendamine on puudulik\nEuroopa Komisjon nentis oma 4. veebruaril 2008.a. antud ülevaates, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu Direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (keskkonnavastutuse direktiiv) on endiselt üle võtmata seitsmel liikmesriigil, kelle vastu on alustatud ka rikkumismenetlus. Direktiiv tuli liikmesriikidel võtta üle 30. aprilliks 2007. Samas ei ole reeglina ka neis liikmesriikides, kus praeguseks keskkonnavastutuse direktiiv siseriiklikusse õigusesse üle võetud, hakatud seda praktikas rakendama. Ühena sellistest liikmesriikidest on ka Eestis keskkonnavastutuse direktiivi praktikas rakendamine olematu.\nEuroopa Kohus langetas 17. veebruaril 2009.a. kohtuasjas C-552/07 olulise otsuse seoses geneetiliselt muundatud organismide (GMO) keskkonda viimise asukohti puudutava teabega.\nVt selle kuu peateemade all artiklit „Keskkonnavastutuse direktiivi ülevõtmine ja rakendamine on puudulik”\nEuroopa Komisjon võttis vastu energiatõhususe parimat võimalikku tehnikat käsitleva viitedokumendi\nEuroopa Komisjon võttis 3. veebruaril 2009 vastu energiatõhususe parimat võimalikku tehnikat käsitleva viitedokumendi täisteksti. Kõnealune dokument on saadaval veebilehel http://eippcb.jrc.es\nEuroopa Komisjon võttis vastu rohelise raamatu üle-euroopalise transpordivõrgustiku (TEN-T) tulevaste suundade määratlemiseks\nEuroopa Komisjon võttis 4. veebruaril 2009.a. vastu nn rohelise raamatu (Green Paper), mille kaudu soovib arutada üle-euroopalise transpordivõrgustiku (TEN-T) arendamise suunamuutusi. Rohelise raamatu kohaselt tuleb TEN-T võrgustiku edasisel rahastamisel lähtuda kliimamuutusega seotud probleemidest. Rohelises raamatus tunnistatakse ka vajadust hinnata täielikult TEN-T projektide keskkonnamõju ning selles mainitakse võimalust viia kogu võrgustikule läbi keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH). Roheline raamat on arvamusteks avatud aprilli lõpuni.<?<o:p style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nVt Euroopa Komisjoni pressiteadet (ingl k)<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nVt Euroopa Komisjoni selgitusi rohelise raamatu kohta (ingl k)<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nVt ühenduse Transport & Environment pressiteadet (ingl k)<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nRiigikogu arutas esimesel lugemisel uue sadamaseaduse eelnõud<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nRiigikogus oli 25. veebruaril 2009.a. esimesel lugemisel uue sadamaseaduse eelnõu (393 SE), mis muuhulgas reguleerib riigi omandis olevatesse veekogudesse (sh merre) sadamaehitiste ehitamise võimaldamist. Algselt pidi eelnõu hõlmama ka avamere tuuleparkide rajamise regulatsiooni, ent eelnõu koostamise käigus eri ministeeriumide vahel tekkinud vaidluste tõttu on see osa sadamaseaduse eelnõust nüüdseks välja jäetud.<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nVt eelnõud ja sellega seotud menetlust Riigikogu kodulehelt<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nEuroopa Parlament võttis vastu soovitused EL tulevaseks kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nEuroopa Parlament võttis 4. veebruaril 2009.a. vastu resolutsiooni "2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks". Parlament kutsub EL ja muid tööstusriike üles seadma eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 25-40% aastaks 2020 võrra ning 80% võrra aastaks 2050. Lisaks sisaldavad soovitused tervet rida meetmeid erinevate sektorite jaoks (energiatõhusus, päikeseenergeetika alased partnerlused Vahemere riikidega jne). Euroopa Komisjon tervitas Parlamendi soovitusi ning teatas, et need on kooskõlas Komisjoni seisukohtadega.<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nVt Euroopa Parlamendi resolutsiooni (eesti k)<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nVt Euroopa Parlamendi pressiteadet (ingl k)<?<O:P style="tabStops: ; borderSpacing: ">\nRiigikogu arutas kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguste reservi jaotamise korra muudatusi\nRiigikogus oli 10.02.09 esimesel lugemisel ja 10.03.09 teisel lugemisel välisõhu kaitse muutmise seaduse eelnõu (422 SE), mille kohaselt antakse kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse riikliku reservi ja selle jaotuskava kehtestamise õigus valitsusele. Vabariigi Valitsus on 19.02.09 otsustanud eelnõud toetada.\nMuudatused on vajalikud selleks, et Euroopa Komisjon saaks lõplikult kinnitada kasvuhoonegaaside summaarse lubatud heitkoguse Eesti kauplemissüsteemis osalevatele käitistele. Komisjon määras lubatud heitkoguseks Eestis 12,6 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti aastas, mis kinnitatakse lõplikult siis, kui riikliku reservi jaotamise kord on seaduses sätestatud. Eelnõu kohaselt sätestatakse ka riikliku reservi jaotamise alused uutele kasvuhoonegaaside heitkoguse kauplemise süsteemi sisenejatele. Seni jaotas riiklikku reservi keskkonnaminister, andes oma käskkirjaga uuele sisenejale kasvuhoonegaaside lubatud heitkogustega kauplemise loa koos lubatud heitkogustega.\nVt VV 19.02.09 istungi päevakorrapunktide ülevaadet\nValitsus kiitis heaks energeetika arengukavad\nValitsus kiitis 26. veebruaril 2009.a. heaks energiamajanduse ja elektrimajanduse arengukavad, mis näevad ette põlevkivist elektri tootmise olulise vähendamise ning muude energiaallikate osakaalu suurendamise, sealhulgas võetakse suund Eestisse oma tuumajaama rajamiseks.\nVt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi pressiteadet\nVt „Eesti elektrimajanduse arengukava aastani 2018“\nVt „Energiamajanduse riikliku arengukava aastani 2020“\nEuroopa Komisjon ajakohastas Natura 2000 võrgustiku alade loetelud\nEuroopa Liidu Teatajas (ELT) on ilmunud Euroopa Komisjoni otsus 12. detsembrist 2008.a., millega võetakse vastavalt direktiivile 92/43/EMÜ vastu boreaalses biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade teine ajakohastatud loetelu. Vastav loetelu puudutab ka Eestis asuvaid Natura 2000 võrgustike alasid.\nLoe lähemalt selle kuu peateemade all artiklist "Euroopa Komisjon ajakohastas Natura 2000 võrgustiku alade loetelud"\nEuroopa Komisjon esitas Hispaaniale ja Portugalile hoiatused seoses looduskaitsemeetmete rakendamata jätmisega\nEuroopa Komisjon esitas Hispaaniale viimase kirjaliku hoiatuse Barajase lennuväljal looduskaitsemeetmete võtmata jätmisega. Hispaania ei ole suutnud rakendada lisameetmeid, millega ta lubas leevendada lennuvälja laiendamisega tekkivaid mõjusid lähedalasuvale Natura 2000 alale. Hispaania võttis kohustuseks luua lennuvälja mõjude leevendamiseks uued elupaigad, ent ei ole sellega kuigi kaugele jõudnud.\nEsimesed hoiatused on esitatud Hispaaniale ja Portugalile ka muude rikkumiste osas, kus nimetatud riigid ei ole suutnud võtta looduse kaitseks piisavaid meetmeid. Need rikkumised puudutavad Kanaari saartel 174, Madeiral ja Assooridel 36 ala Natura 2000 võrgustiku aladeks (linnualadeks) määramata jätmist ja vajalike looduskaitsemeetmete rakendamata jätmist.\nJõustusid säästva arengu seaduse täiendused seoses biosfääri programmiga\n27.02.09 jõustusid säästva arengu seaduse täiendused, millega sätestatakse säästva arengu seaduse biosfääri programmiala definitsioon.\nVt säästva arengu seaduse muudatusi Riigi Teatajas\nEuroopa Komisjon avas debati merealade ühtse ruumilise planeerimise teemal\nEuroopa Komisjon korraldab 2009.a. neli seminari, mille eesmärgiks on leida vastused küsimustele, kuidas tuleks merealasid planeerida, et kaitsta ka mereökosüsteeme, millised on väljakutsed merele planeeritavate majanduslike algatuste jaoks ning kuidas kohaldub kehtiv EL õigus merealade ruumilisele planeerimisele. Tulemuste alusel koostatav aruanne avalikustatakse järgmise aasta alguses. Kõigi ürituste kohta avalikustatakse info uuel merealade ruumilisele planeerimisele pühendatud veebilehel.\nVt Komisjoni teatist „Mereala ruumilise planeerimise suunised: ühiste põhimõtete saavutamine Euroopa Liidus” (eesti k)\nValitsus kiitis heaks rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOL 73/78) lisade muudatused\nVabariigi Valitsus kiitis 19.02.09 istungil heaks 1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOL 73/78) III lisa muudatused. III lisa sisaldab pakendatud kahjulike ainete mereveost tuleneva reostuse vältimise reegleid. Muudatused jõustuvad Eesti suhtes rahvusvaheliselt 1. jaanuaril 2010.a., kui 1. juuliks 2009 ei esita enam kui üks kolmandik konventsiooniosalistest vastuväiteid.\nVabariigi Valitsus kiitis 19.02.09 istungil heaks ka MARPOL 73/78 V lisa 1995., 2000. ja 2004. aastal vastuvõetud muudatused. V lisa sisaldab laevade põhjustatava prügireostuse vältimise reegleid. V lisa keelab igasuguste plastmassist toodete merre heitmise ning piirab prügi lossimise laevadelt rannatsoonis ja eripiirkondades. Muudatused jõustusid Eesti suhtes rahvusvaheliselt 1. juulil 1997, 1. märtsil 2002 ja 1. augustil 2005.\nLisaks on Riigi Teatajas värskelt avaldatud MARPOL 73/78 II lisa muudatused, mille kohaselt hakkab kehtima uus kahjulike vedelainete liigitamissüsteem, ning IV lisa muudatused, mis puudutavad laevadel olevaid seadmeid reovee käitlemiseks ja reovee vette heitmise nõudeid. II lisa muudatused jõustusid Eesti suhtes 1. jaanuaril 2007.a. ning IV lisa muudatused jõustusid Eesti suhtes 1. augustil 2005.a. ja 1. detsembril 2008.a.\nVV 19.02.09 istungi päevakorrapunktide ülevaade\nMARPOL 73/78 teemaline veebileht KKM kodulehel\nMARPOL 73/78 II lisa muudatused Riigi Teatajas\nMARPOL 73/78 IV lisa muudatused Riigi Teatajas\nKeskkonnaminister muutis vääriselupaikade kaitseks lepingute sõlmimise korda ja kehtestas uue määruse erametsanduse toetuse andmise kohta\nKeskkonnaministri 9. veebruari 2009.a. määrusega nr 10 on muudetud vääriselupaikade klassifikaatorit ja valiku juhendit puudutavat varasemat määrust, kuhu on lisatud vääriselupaiga kaitseks lepingute sõlmimise korraldus ja tasu arvutamise alused. Seni olid vääriselupaiga kaitseks lepingu sõlmimise ja kasutusõiguse seadmise tingimused sätestatud erametsanduse toetamist puudutavas määruses. Vt määrust Riigi Teatajas\nKeskkonnaministri 11. veebruari 2009.a. määrusega nr 11 on kehtestatud erametsanduse toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad. Vt määrust Riigi Teatajas\nKäimas on arutelud biojäätmete käitlemise üle Euroopa Liidus\nEuroopa Komisjon on 2008.a. detsembris võtnud vastu rohelise raamatu „Biojäätmete käitlus Euroopa Liidus”, mille eesmärgiks on valmistada ette arutelu, kas ja milliseid poliitikameetmeid oleks tulevikus valdkonna arendamiseks vaja rakendada ning koguda arvamusi selle kohta, kuidas biojäätmete käitlust täiustada. Seisukohti rohelise raamatu osas oodatakse kuni 15. märtsini 2009.a.\nVt Euroopa Komisjoni roheline raamat „Biojäätmete käitlus Euroopa Liidus” (eesti k)\nVt Euroopa Komisjoni keskkonnapeadirektoraadi biojäätmete teemaline veebileht\nSaavutati rahvusvaheline kokkulepe uue elavhõbedat puudutava konventsiooni koostamiseks\nMaailma keskkonnaministrid leppisid Nairobis 16.-20. veebruaril 2009.a. toimunud ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) nõukogu kohtumisel ja ülemaailmsel keskkonnaministrite foorumil kokku uue rahvusvahelise leppe koostamises, et võidelda elavhõbedareostusega. Formaalsed läbirääkimised leppe üle algavad järgmisel aastal, leppe lõplik vastuvõtmine on plaanitud 2013. aastaks. Lepiti kokku, et uus konventsioon peaks sisaldama sätteid elavhõbeda toomise ja nõudluse vähendamiseks, vähendama saasteainete emissiooni ning käsitlema elavhõbedat sisaldavaid jäätmeid ja reostuse likvideerimist.\nVt UNEPi pressiteadet (ingl k)\nVt organisatsioonide Zero Mercury ja Euroopa Keskkonnabüroo (EEB) pressiteadet (ingl k)\nJõustusid kemikaaliseaduse muudatused\n27. veebruaril 2009.a. jõustus kemikaaliseaduse muutmise seadus. Muudatuste peamiseks eesmärgiks on viia kemikaaliseadus kooskõlla EL määrusega 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (nn REACH määrus). Muudatustega on antud Kemikaalide Teabekeskusele ülesanded koguda ja hallata teavet Eestisse sissetoodud või Eestis toodetud kemikaalide kohta, tagada mürgistusalase teabe edastamine elanikkonnale jne. Tühistatud on sätted, mis reguleerisid kemikaalide riskianalüüsi, kuna vastav regulatsioon tuleneb REACHi määrusest. Sätestatud on ka karistused REACHi määrusega kehtestatud nõuete rikkumise eest.\nLisaks on muudatustega sätestatud piirangud kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraadi transiidile.\nVt kemikaaliseaduse muutmise seadust Riigi Teatajas\nVt REACHi puudutavat infot REACHi teabetoe lehelt\nEuroopa Kohus: info GMO-de keskkonda viimise asukohtade kohta peab olema avalik\nEuroopa Kohus langetas 17. veebruaril 2009.a. kohtuasjas C-522/07 olulise otsuse seoses geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise asukohti puudutava teabega.\nLoe lähemalt selle kuu peateemade all artiklist "Euroopa Kohus: info GMO-de keskkonda viimise asukohtade kohta peab olema avalik"\nEuroopa Komisjon võttis vastu EL tegevuskava haide kaitseks ja haivarude majandamiseks\nEuroopa Komisjon võttis 05. veebruaril 2009.a. vastu haide kaitse ja haivarude majandamise ELi tegevuskava. Euroopa Komisjoni pressiteate kohaselt on tegevuskava eesmärgiks tagada, et ohustatud haivarude taastamiseks võetakse kõikjal tõhusad meetmed, rakendades vajadusel ka ettevaatusprintsiipi, ning kehtestada suunised asjaomaste püügipiirkondade säästvaks kasutamiseks, sh ka nende, kus haisid püütakse kaaspüügina. Kava hõlmab samuti meetmeid, mis võimaldavad parandada haivarusid ja -püüki käsitlevat teadusteavet. Kehtestatud meetmed hõlmavad nii haisid kui ka nende sugulasliike raisid ning neid kohaldatakse kõikjal, kus püüavad ELi kalalaevad, nii Euroopa vetes kui ka mujal. Komisjon on võtnud endale ka kohustuse tagada, et ELi tegutsemine rahvusvahelistes organisatsioonides ja lepingute sõlmimisel oleks kooskõlas tema haivarusid käsitleva poliitikaga ühenduses.\nToimus ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) nõukogu kohtumine ja ülemaailmne keskkonnaministrite foorum\n16.-20 veebruaril 2009.a. toimus Keenias, Nairobis ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) nõukogu kohtumine ja ülemaailmne keskkonnaministrite foorum, kus riigid arutasid erinevaid keskkonnaprobleeme. Kohtumisel võeti vastu 17 otsust, mis puudutavad mh kemikaalide käitlemist (sh elavhõbe), maailma keskkonnaseisundit, rahvusvahelist keskkonnakorraldust, keskkonnaõigust, toetust Aafrikale keskkonnakorralduse ja –kaitse alast toetust Aafrikale jm.\nVt kokkuvõtet toimunud aruteludest ja otsustest (ingl k)\nNairobi kohtumise koduleht (ingl k)\nVabariigi Valitsus muutis säästva arengu komisjoni koosseisu ja täpsustas komisjoni ülesandeid\nVabariigi Valitsus otsustas 12. veebruaril 2009.a. muuta 1996.a. loodud säästva arengu komisjoni koosseisu ja täpsustada komisjonile pandud ülesandeid. Selleks kehtestati uue määrusega komisjoni uus koosseis – komisjoni liikmeteks on nüüd 17 valitsusvälise organisatsiooni esindajad. Säästva arengu komisjoni ülesanneteks on analüüsida riigi pikaajalist säästva arengu poliitikat ning esitada valitsusele ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele asjakohaseid ettepanekuid säästva arengu küsimustes. Täiendav ülesanne on Eesti säästva arengu riikliku strateegia rakendamise seire ning vastavate aruannete avaldamine.\nVt VV määrust Riigi Teatajas\nVt selgitusi VV päevakorrapunktide ülevaatest\nVt kuni 12.02.09 kehtinud säästva arengu komisjoni koosseisu ja ülesandeid


Korfu | Unifaar OÜ\nPikkus põhjast lõunasse\nKorfu on Ioonia saarestiku põhjapoolsemaid saari.\nIoonia saared palistavad põhja-lõunasuunalise reana Kreeka läänerannikut.\nIoonia saared meenutavad maastikult pigem Itaaliat – siin sajab talvel oluliselt rohkem kui Egeuse mere saartel, saared on rohelised ja lopsaka loodusega.\nKreekas on pea iga kivi seotud legendi või müüdiga, ka Korfu pole selles suhtes erand - siin on mehetegusid teinud Odüsseus, Homeros, Herakles, Jason ja argonaudid.\nKorfut ümbritsevad väikesed satelliitsaared, kuhu tehakse toredaid päevaseid väljasõite. Näiteks Ereikouse, Othoni ja Matharaki põhjas ja loodes ning Paxos ja Anti-Paxos kagus.\nKorfu linnast põhja pool umbes pooletunnise sõidu kaugusel on Mount Pantokratori mäejalam. Rannik on sopiline ja kaljune, palju on kauneid türkiissinise veega lahesoppe. Siin on Korfu kõige lähemal mandrile. Mitte aga Kreekale, nagu arvata võiks, vaid Albaaniale. Vahemaa on vähem kui 2 kilomeetrit.\nSiinsamas rannikul, Kalamis, elas enne Teist maailmasõda populaarne inglise kirjanik Lawrence Durrell, kes on oma elu saarel jäädvustanud mitmetes romaanides ja reisikirjades.\nEestlastele on tuttavam tema vend Gerald Durrell, kelle Korfu-elamustest kirjutatud soe ja humoorikas raamat „Minu pere ja muud loomad“ on mitu korda välja antud. Maasikaroosa Maja on Korful täiesti olemas!!!\nSisemaal elab Korfu sajanditevanuses rütmis. Oliivi- ja küpressisalude vahele viljakatesse orgudesse peitunud külakestes on ikka veel populaarseimaks transpordivahendiks eesel.\nOliivid, mis saarele toodi 17. sajandil veneetslaste poolt, on turismi järel saareelanike olulisim sissetulekuallikas. Oliivipuude rohkus – neid on väidetavalt 2-3 miljonit - on üks Korfu erijooni.\nÜhendus naabersaartega ja Kreekra mandriosaga\nKorful on piiratud laevaühendus naabersaartega. Hea praamiühendus on mandriga. Korfu ja Igoumenitsa vahel liiklevad praamid mitu korda päevas. Avatud praamil kestab sõit 1 tund 45 minutit, kinnises praamis 1 tunni.\nPatrasse (samuti Mandri-Kreekas) sõidab laev 7 tundi.\nPraamiühendus on ka Itaaliaga: Brindisisse kestab sõit 6-7 tundi, Anconasse 14 tundi ja Veneetsiasse 25 tundi.Teatud päevadel nädalas liiguvad liinilaevad ka Paxose saare vahet, kuhu enamasti pääseb vaid organiseeritud ekskursioonidega.\nSama on Albaaniaga - lisaks ekskursioonidele pääseb riigi lõunapoolseimasse sadamasse Sarandasse teatud nädalapäevadel kiirlaevaga umbes 35 minutiga.\nLaevapileteid müüvad arvukad reisibürood sadama juures asuval rannapromenaadil.


RMK Mändjala loodusmaja/väike maja\nHind: 75 €/öö\nMändjala loodusmaja väikene maja asub Suure katla ääres RMK Saaremaa puhkealal. Saaremaa kerkis merest jääaja lõppedes, maapinna edasise kerkimisega paari millimeetri võrra aastas suurenes saar ja laienes asustus. Meie ajaarvamise esimese aastatuhande lõpuks oli Saaremaa üks Muinas-Eesti arenenumaid maakondi. Loodusmaja asub Järve luidete maastikukaitsealal ning seda ümbritseb põlismets. Loodusmaja ruumides tutvustatakse kaitsealal kaitstavaid taimi, põlismetsa, metsa kahjureid ja kahjustusi ning erinevaid puuliike. Loodusmajja on oodatud loodushuvilised seltskonnad, kes hindavad vaikust ja privaatsust ning on lugupidavad hapra looduse suhtes.\nMändjala loodusmaja väike maja paikneb RMK Mändjala loodusmaja krundil. RMK Mändjala loodusmaja suure maja kasutus ei sisaldu Mändjala loodusmaja väikese maja hinnas. RMK Mändjala loodusmaja suurt maja on võimalik broneerida eraldi aadressilt: www.nordicrent.ee/rmk-mandjala-loodusmaja-suur-maja/\nVäikene maja mahutab kuni 4 inimest.\nVäikses majas 4 kohta, majutus teisel korrusel. Olemas voodivarustus. Alumisel korrusel kööginurk, kaminaruum, saun, wc.\nMändjala saunamaja asub Kuressaare-Sääre mnt 11. kilomeetril (suunaviit "RMK Mändjala loodusmaja"). Viida juurest pöörata vasakule, auto jätta parklasse ja edasi loodusmaja juurde minna jalgsi umbes 200 m.\nLoodusmaja/väikese maja Kasutajana peaksid teadma järgmist:


Kalapüük Silma LKA-l | Keskkonnaamet\nAvaleht Eesmärgid, tegevused Kalastamine Kalastuskaardi taotlemine Kalapüük Silma LKA-l\nInfo kalastuskaardi omanikule\nKalapüük Matsalu Rahvuspargis\nKalapüük Silma LKA-l\nHarrastuspüük Silma looduskaitsealal toimub harrastuspüügiõiguse ja/või kalastuskaardi alusel. Üldjuhul on kalapüük kaitsealal lubatud ajavahemikul 01.07-28.02 v.a Haapsalu lahe piiranguvööndis, kus toimub kalapüük kalapüügieeskirja kohaselt.\nKalastuskaarti on vaja, kui soovite püügile minna Saunja lahele või Sutlepa merele (Tagalahe-Sutlepa sihtkaitsevöönd). Nimetatud veekogudel jagatakse kalastuskaarte 1-päevaste lubadena. Perioodil 01.07-31.10 on püügilubadele kehtestatud piirarv. Perioodil 01.11-28.02 piirarve ei ole. Ühe püügipäeva hind on 6 € ja kui soovitakse püügile minna mõlemale veekogule, tuleb soetada luba mõlemale veekogule eraldi. Kalastuskaarte on võimalik vormistada läbi internetikeskkonna www.pilet.ee või Keskkonnaameti kontorites. Kalastuskaardi soetanud isikud ei pea täiendavalt omama liikumisluba, kuid kõikidel teistel veealal viibida soovivatel isikutel on liikumisloa omamine kohustuslik.\nPüügivahenditena on Silma looduskaitsealal harrastuspüüdjatele lubatud lihtkäsiõng, käsiõng, spinning, lendõng ja sikuti. Muud püügivahendid on keelatud.\nVastavalt kaitse-eeskirjale on kaitseala veealal perioodil 01.04-31.10 lubatud kasutada ainult mootorita ja elektrimootoriga ujuvvahendit. Perioodil 01.11-31.03 võib kastutada ka bensiinimootorit. Erandina on Haapsalu lahe piiranguvööndis aastaringselt lubatud igasuguse mootori kasutamine.\nVastavalt kaitse-eeskirjale on Silma looduskaitsealal keelatud mootorsõidukiga jääl liikumine.\nKaitseala vööndite piire saab vaadata Maa-ameti geoportaalist, valides Looduskaitse ja Natura kaardirakenduse.\nKutseline kalapüük on kaitseala merealal lubatud perioodil 01.07-28.02 v.a Haapsalu lahe piiranguvööndis, kus toimub kalapüük kalapüügieeskirja kohaselt.\nKalapüügiks Tagalahe-Sutlepa sihtkaitsevööndis perioodil 01.07-31.10 tuleb vastavalt kaitse-eeskirjale küsida Keskkonnaametist liikumisluba. Liikumislubade arv on piiratud ning see kehtestatakse iga-aastaselt Keskkonnaameti korraldusega.\nLisainfo: e-post info@keskkonnaamet.ee või tel 463 6823


Seitse teise ringi kingi ideed | Bioneer\nSeitse teise ringi kingi ideed\nVaatamata olukorrale maailmas on jõulukinkide tegemine paljude inimeste jaoks tähtis traditsioon, sest tahame ju oma lähedasi meeles pidada. Iseküsimus on, kui suur või kallis üks jõulukink peaks olema. Muidugi soovivad lapsed tänapäeval kalleid nutikinke, aga jõululaud tuleb ka ometi katta. Siinkohal tahaks tuletada meelde, et kõige kallim kink on oma kallitele pühendatud aeg.\nKingitus näitab meelespidamist ja hoolimist ning seepärast on kõige olulisem see mõte, mis kingiga kaasa tuleb. Kingituse tegemisel võiks kaaluda ka juba kodudest tiiruga tagasi poodi jõudnud asju. Mõned neist näevad välja nagu uued ja vahel võib leida isegi pakendis asju. Pakume välja mõned teised ringi kingi ideed, millega teed heateo nii keskkonnale kui ka rahakotile.\nIga lapse meele teeb rõõmsaks üks armas karu. Neid pehmeid mänguasju võiks teatud vanuses pea pool kodu täis olla, aga kas uus lelu peab ka päriselt uus olema? Mõnigi Uuskasutuskeskuse asukas on samavõrd laitmatus seisukorras kui tavapoest ostes. Natuke tolmu pühkimist ja ehk ka väikest pesu, ning just see teise ringi mõmmik võib osutuda uueks lemmikuks.\nPusle või lauamäng\nPuslesid on igale maitsele ja vanusele ning viiruseohust räsitud ajal on see üks tore tubane viis aega veeta. Kaua seal ekraanis ikka jaksad passida! Uuskasutuskeskusest leiab tiptop korras pusle, mille karp näeb välja kui uus ja kus kõik tükid kenasti sees. Samuti võib leida põnevaid lauamänge, mõned seejuures vaid täiskasvanutele. Lehv ümber ja kink valmis!\nUisud on neil pühil väga populaarsed, sest on olnud piisavalt pakast, et minna jää ilu nautima. Olge vaid ettevaatlikud veekogudega – sinna ei tohi kunagi üksi minna! Kohati on uisutamine nii popp, et mõnedel uisuväljakutel ei ole võimalik rentida sobivaid numbreid. Isiklik uisupaar on ilus ja nostalgiat tekitav kingitus. Päriselt, jõuluks uisud?\nVäärtuslik kingiraamat ei pea isegi olema tuttuus, peaasi, et on kingisaajale oodatud, vahest isegi rariteetne teos. Uuskasutuskeskusest leiab nii koka- kui ka eneseabiraamatuid, elulooraamatuid, laia valikut ilukirjandust. Lase kauplusel end üllatada, mis parasjagu valikus on! Ehk on midagi sellist, mida tavapoest enam ei leiagi.\nKootud kinda- või sokipaar\nKiires elurütmis ei jõua ise alati näputööd ette võtta, miks mitte siis kinkida juba valmis käsitööd. Uuskasutuskeskusest leiab nii vähekantud uuelaadset kui ka uut käsitööd. Šokolaaditahvel juurde ja kingitus missugune! Pealegi kulub soe kudum talvisel ajal igati marjaks.\nKodusisustus ja iluasjad\nTeise ringi nõud on üha nõutum kraam, eriti kui peale sattuda sellele õige kaubamärgiga kannule või tassile või taldrikule. Kingitust tehes ei pruugi teada, mis kingisaaja kollektsioonist parasjagu puudu, seega võib valida lihtsalt mõne toreda valmiskomplekti. Vahvaid kingiideid võib leida ka kodusisustuse riiulilt, olgu selleks kauni ornamendiga pildiraam, antiikne kell, küünlajalg või veinipudeli hoidja.\nSüdamliku kingituse võib leida ka ehete riiulist. Võib-olla on selleks kauniks kingiks eriline pross, võib-olla trendikad kõrvarõngad, võib-olla kaunis kaelaehe või hoopis kena käevõru. Valik on nii põnev, et kui juba kingi ostmiseks läheb, tahaks endale ka midagi valida. Aga miks ka mitte, sest hinnad on väga sõbralikud!\nOsta korras vana\nÄra osta uusi asju\nMaailmas on liiga palju asju


Uniswap – lahendus börsi likviidsusprobleemidele - Krüptovarad - Uudised - LHV finantsportaal\nUniswap – lahendus börsi likviidsusprobleemidele\nUniswap on üks paljudest Ethereumi plokiahelale ehitatud protokollidest, mille eesmärk on lahendada detsentraliseeritud börside likviidsusprobleemi. Kui valdav osa krüptokauplemisest toimub praegu läbi tellimusraamatul põhinevate tsentraliseeritud börside, nagu näiteks Coinbase või Binance, siis Uniswapi kauplemismudeliks on likviidsusprotokoll. Lisaks ei reguleeri Uniswapis tehtud tehinguid ükski asutus ega ettevõte, mis tähendab, et kasutajatel säilib täielik kontroll oma raha üle.\nTraditsioonilise tellimusraamatul põhineva kauplemise puhul esitatakse ostu- ja müügitehingud koos iga tehingu kogusummaga ning tehingukorralduste hulk määrab turusügavuse. Tehingu edukaks täitmiseks peab ostukorraldus olema vastavuses tellimusraamatus oleva müügikorraldusega sama summa ulatuses. Börsihind määratakse selle järgi, kus kohtuvad kõrgeim hind, mida keegi on valmis maksma, ja madalaim hind, millega ollakse valmis müüma.\nSeda tüüpi süsteemi peamine probleem on likviidsus, mis selles kontekstis viitab tellimuste sügavusele ja arvule, mis on antud ajahetkel tellimusraamatus. Kui likviidsus on madal, tähendab see, et kauplejate ostu- või müügikorraldused ei pruugi täituda.\nUniswap on aga täiesti teist tüüpi börs, mis kasutab kauplemismudelina automatiseeritud likviidsusprotokolli. Kui automatiseerimise eest vastutavad nutilepingud, siis täiendav likviidsus tekib tänu Uniswapi kasutajaskonnale, kelle raha kogutakse kokku ühte „fondi“, mida omakorda kasutatakse kõigi platvormil toimuvate tehingute teostamiseks. Sealjuures igal tokenil on oma fond ning tokeni hind arvutatakse programmi poolt juhitava matemaatilise algoritmi abil. Uniswap võimaldab tehinguid teha kõikide ERC20 tokenitega (kindlate reeglitega tehniline standard Ethereumi platvormil loodud tokenitele).\nSeega ei pea ostja või müüja tehingu lõpule viimiseks ootama vastaspoole ilmumist. Tehing teostatakse koheselt, tingimusel, et „fondi“ on tekkinud piisavalt vahendeid. Likviidsuse pakkujate motiveerimiseks võib Uniswap neile kehtestada ka tasu, mis on kindel protsent „fondi“ kauplemistasudest, ehkki selle maksimise osas otsustab kogukond. Üldjuhul on määr likviidsuspakkujatele 0,3%, kuid võib vähemlikviidsete kürptorahade puhul ulatuda isegi 1%ni.\nNagu mainitud, määravad tellimusraamatu süsteemis vara hinna kõrgeima hinnaga ostja ja madalaima hinnaga müüja. Uniswapi puhul toimib aga automaatse turutegemise süsteem, kus tokeni hind kujuneb vastavalt sellele, kui palju tokeneid on vastavas „fondis“ juba olemas.\nNäiteks Ethereumi ostmisel USDT eest, kasutades vastavat Uniswapi konkreetse valuutapaari fondi, suureneb fondis oleva USDT osakaal ja väheneb Ethereumi osakaal. Lõplik Ethereumi eest makstav hind kujuneb vastavalt sellele, kui palju mõjutab konkreetne tehing fondis Ethereumi ja USDT suhet. See tähendab, et suuremahulised tehingud on hüppeliselt kallimad, võrreldes väiksemate tehingutega, sest suhe muutub rohkem. See on\nKuigi avatud lähtekoodiga platvormina võimaldab Uniswap oma kasutajatel tokeneid süsteemis tasuta noteerida ja isegi oma detsentraliseeritud börse luua, peab uue tokeni noteerija lisama ka sama koguse teist ERC20 tokenit, et vältida potentsiaalset likviidsusprobleemi.\nSuurima tuluga rakendus\nAlates Uniswapi loomisest 2018. aastal on platvorm teeninud likviidsuspakkujatele tulusid 1,5 miljardi dollari ulatuses, mis on tulnud peamiselt platvormi 0,3% suurustest tehingutasudest. Sellega on Uniswap tulude poolest kõige edukam detsentraliseeritud rakendus. Kusjuures ühe miljardi dollari piiri ületas Uniswap alles selle aasta augustis, mis tähendab, et ligi 50% platvormi kogutuludest on teenitud üksnes 2021. aasta viimase kvartaliga. Turuväärtuselt paikneb Uniswap 9 miljardilise dollariga aga alles 20. kohal.\nKui 2020. aastal toetas Uniswapi tulude eksponentsiaalset kasvu selle V2 arendus, siis 2021. aasta mais teatas Uniswap üleminekust V3-le, mis veelgi parandas platvormi likviidsust, paindlikkust ja tõhusust. Nimelt võimaldab Uniswapi V3 kasutajatel likviidsust pakkuda kuni 4 tuhande kordse kapitalitõhususega, võrreldes V2-ga, võimaldades kasutajatel oma kapitalilt suuremat tulu teenida. Edasiste arengute osas on Uniswap Twitteri kaudu uurinud eelistusi oma kasutajaskonnalt, mis võib viidata järgmisele V4 arendusele. Samal ajal täiustab Uniswap aktiivselt oma V3 kasutusmugavust.\nÜks mõõdik, mida krüptovarade hindamisel jälgida, on P/S suhtarv, mis võrdleb protokolli täielikult lahjendatud turukapitali selle annualiseeritud tuludega. Nagu ka aktsiate puhul, on token seda atraktiivsem, mida madalam on P/S suhtarv. Uniswapi kõigi aegade kõrgeimad tulud koos krüptovarade laiapõhjalisema langusega detsembrikuus on viinud Uniswapi P/S suhtarvu madalaima tasemeni alates eelmise aasta septembrist, kui platvorm alles teenis oma esimesi tulusid. Graafikult on näha, et Uniswapi P/S suhtarv on hästi korreleerunud selle ringluses olevate tokenite turuväärtusega, viidates püsivalt kõrgetele tuludele ajalooliselt. Täielikult lahjendatud turuväärtus tähendab protokolli koguväärtust tänase hinna juures, kui kogu tulevane tokenite pakkumine oleks ringluses.\nNagu ka turuväärtuse vähenemine viitab, on Uniswapi tokeni hind viimaste kuudega langenud oluliselt, jõudes tagasi selle aasta suve põhja ehk 14 dollarini. See tähendab, et vahepealsest ligi 110% tõusust on Uniswap 4 kuuga ära andnud enam kui 50%.\nKokkuvõttes on Uniswap on DeFi süsteemis üks tuntumaid nimesid, mis ühelt kannab krüptovara (UNI) rolli, kuid täidab teiselt poolt detsentraliseeritud börsi ülesannet. Uniswap on mahtude poolest suurimate seas ja platvormi põhiline erinevus võrreldes teiste detsentraliseeritud börsidega tuleneb eelkõige selle likviidsuseelisest, mida on oluliselt parandanud protokolli V3 arendus.


Rong võib Ristile sõitma hakata tuleva aasta lõpus - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Rong võib Ristile sõitma hakata tuleva aasta lõpus\n8. jaanuar 2021 09:13\n2019. aasta detsembris jõudis rong Turbasse. Arvo Tarmula\nValitsus otsustas detsembris toetada Haapsalu raudtee Turba-Risti lõigu ehitust 34 miljoni euroga ning raudtee loodetakse Haapsalu ja Rohukülani välja ehitada nii kiiresti kui võimalik. Optimistlikum hinnang lubab ronge sõitma juba 2023. aastal, riik nii kiiret raudtee valmimist praegu ei plaani, kirjutas ERR.\nKui kõik läheb plaanitult, peaks juba käeoleva aasta lõpus algama Turba-Ellamaa-Risti lõigu ehitamine. Valitsus eraldas selle jaoks raha Euroopa Liidu taaskäivitusfondist.\nPraegu on plaan, et 2021. aasta lõpuks on kõikide lõikude põhiprojektid valmis ning teha jääb vaid ehitamine.\nHaapsalu ja Tallinna vahelise raudteeühenduse oma jõududega kaasa aitava sihtasutuse Läänemaa raudteeprogrammi direktor Rein Riisalu ütles ERR-ile, et Turbast Ristini võiksid rongid sõitma hakata 2022. aasta detsembris.\nTurbast Rohukülani läheb raudtee ehitus hinnanguliselt maksma kuni 100 miljonit eurot.\nEelmine artikkelDetsembris jäi Läänemaal töötuks 117 inimest\nJärgmine artikkelLäänemaale lisandus kolm koroonaviirusega nakatunut (täiendatud 14.37)\nVõib olla on mõttekam kaevama maa-alune tunnel Hiiumaale? Raha ei ole kuhugi panna..\nSinu koolitamisse võiks ju veidi panustada, et lolli juttu edaspidi ei ajaks.\nSõidan korra lõbu pärast\nEga ei tea, mis rumalam on -rumal jutt või rumal ehitamine? Tarbetu ülikallis tegu.\nAbsurdihuumor, mis kordub alati valimiste saabudes…\nTurbast Rohukülani 100 miljonit ehituseks ?Pluss veel igal aastal u. 15 miljonit püsikuludeks,mis pealegi veel tõusevad? Pole paha,eriti kui seda jäävad kogu Eesti maksumaksjad oma maksudest peale maksma.Kui iga tund pooltühjad bussid Tallinna vahet sõidavad,siis kust tulevad need rahvamassid, et see pull end ära tasuks ?Kaubavedu ju ka loota pole.\nMiks peab tasuma?? RB millal ära tasub,Mäo rist,Kumu…..jne\njust , ja millal Eesti riik ära tasub ss , eesotsas Brüsselist presidendiks topitud puupeaga , kes muudkui rändab mööda ilma ringi maksumaksja raha eest\nIgasse vagunisse 7, hiii\nReply to lõoke kristjan\nBrüssel pani presidendi? Oh jeerum küll.\nMõttetu kuluallikas metsade vahele, kus suurt kedagi ei liigu.\nMillal nt raamatukogu end “ära tasub”? Otseselt ei tasugi! Tasuvus on KAUDNE.\nRaudtee majandamine on väga ökonoomne ja ökoloogiline, Eestis ei saa olla lõputult Euroopa viimane kolgas transpordiarengutes. Rong sõidab praegu Soomes toodetud puhta elektriga ja tee ei lagune iga 10 aasta tagant ka ära, mis on asfaltiga tavaline. Samuti saab sõita turvalisemalt ja ka jalgrattaga jne. Eesti häda on pikalt olnud elu koondumine pealinna, mis sellist arengut samuti ei kannata, nagu ei suuda kahaneva maksutuluga ka ääremaad toime tulla. Miks on näiteks Soomes raudteevõrk elektrifitseeritud, miks on Saksas selline asi olemas ? See on elementaarne asi riigi toimimiseks alates inimeste veost, kuni soodsalt raskema kauba veoni. Meie kaugsõidubussid on siledate Euroopa… Loe rohkem »


Wile kirjutas 2018-10-02 00:04 , 02.10.2018 00:04\t#2747235\nViimati: 18.12.2020 19:08\nOlen nägemist inimene. Vastutulevad inimesed on igapäevane raske dilemma. Enamjaolt ma vaatan otse ette ja näen sealjuures kindlasti loll välja ja kui julgen talle otsa vaadata, siis tunnen, nagu ma näeks teda läbi.. ja tema mind.. ja me teame nüüd teineteise iga saladust.\nMu seebialus on roheline vist. Mis on mängukoopa märkmik haha. Külm vesi.\nKas sul on kõik tarkusehambad alles?\nMis ebatraditsioonilist lemmiklooma sa omale tahaksid?\npirl kirjutas 2018-10-02 18:55 , 02.10.2018 18:55\t#2747242\nkuidagi küll !\nabsoluutselt ei tea ma oleks kõigest kassi v mingi närilisega kah õnnelik (praeguse kiisuga kah)\na mis on kõige parem hommikusöök mis sa saanud oled?\na mitu toataime sul on?\na mis on kõige absurdsem asi, mis sul oma toaseinal olnd on (või kui mitte toaseinal siis üldse toas)?\nmuutis : pirl - 02.10.2018 23:08\nHelios kirjutas 2018-10-03 01:21 , 03.10.2018 01:21\t#2747259\nViimati: 13.01.2021 23:17\n*Ruslana eurovisiooni pilt XD\nKas käid ülikoolis?\nKas oled 18 pluss?\nBurzum kirjutas 2018-10-03 19:21 , 03.10.2018 19:21\t#2747263\nViimati: 14.01.2021 22:52\nMiks ajaloos ei räägita sinimägede lahingust?\nHelios kirjutas 2018-10-03 19:36 , 03.10.2018 19:36\t#2747264\nKuna teatud seltskonnale on see isiklik teema (yes)\nKas sõda või rahu?\nChaos kirjutas 2018-10-03 19:41 , 03.10.2018 19:41\t#2747266\naga kui maailma pihta langeks meteoor, mis saaks?\noleksid pigem meteoor, mis hävitab maailma, või oleksid pigem maalt ära rändav kajakas kosmoselaevas? põhjenda kah\npirl kirjutas 2018-10-03 20:01 , 03.10.2018 20:01\t#2747270\nnoh sõltub kuhu ta langeb ja kui suur. suurlinna siis oi blin, mitteasustatud paika siis mitte nii väga oi blin, väga suur siis jällegi oi blin\nmaailma hävitav meteoor siis ma vähemasti ei tunneks midagi xddd death is a part of life\npelmeenid või ravioolid?\nmis käsitööd kõige enam teinud oled?\nmuutis : pirl - 03.10.2018 20:02\nKikzu kirjutas 2018-10-03 20:43 , 03.10.2018 20:43\t#2747272\nViimati: 15.01.2021 19:40\nmõrvakanal või fox, ei vaata väga telekat\nkäsitööd? ei oska kahjuks öelda, see oli aastaid tagasi..\nmis oli päeva positiivseim osa ja mida sa täna juurde õppisid? (kui on rakse vastata siis anna endast ikka parim et vähemalt ise leiaksid enda jaoks neile vastuse :D fun fact ma pidasin kunagi sellist märkmikku)\nHelios kirjutas 2018-10-04 00:31 , 04.10.2018 00:31\t#2747343\nTäna oli täitsa okey, kooli ootuses, aga ei midagi uut, ma olen seda aega ju näinud.\nPositiivseim osa Hispaania jalka klubid võitsid täna, see teeb mul kui Hispaania jalka fännil meele heaks.\nJalgpall või tennis?\nMängukoobas või Facebook?\nNetisõbrad või päriselus leitud sõbrad?\nmuutis : Helios - 05.10.2018 22:53\nWile kirjutas 2018-10-05 21:57 , 05.10.2018 21:57\t#2747367\nJalgpall on kindlasti põnevam.\nEe.. no facebookist loobuda ei saaks.\nPäriselus leitud sõbrad. Aga kui kellelgi on head netis leitud sõbrad, siis ma liigitaks selle ka ikka päris elu alla :D Üldiselt ma eelistaks igal juhul sõpradega füüsiliselt kohtuda.\nHommiku- või õhtuinimene? Mis kell on hilja? Kas 'homme' algab 00.00 või hommikul? Kaua sul tavaliselt hommikul (noil päevadel, kui ikka kuhugi asjalikku asju tegema peab minema) enese kordaseadmine aega võtab?\nHelios kirjutas 2018-10-05 22:41 , 05.10.2018 22:41\t#2747368\nreeglite järgi ei tohi ma kohe postitada, aga mis siis :)\n1) Ma nii ja naa\n2) Hilja on siis kui uni tuleb, vägisi ei saa kella panna sellele\n3) Hommikul on homme, eriti kui peale 00:00 üleval olen\n4) 30 min max\n*Mis muusikat kuulad?\n*Spordi eelistus, mida teed või teeksid?\n*Mis kooliaste läbitud?\nChaos kirjutas 2018-10-05 22:55 , 05.10.2018 22:55\t#2747371\nidk tantsin ja teen karated praegu. muidu ujuks ka hea meelega\nPK tehtud??? kutsekas järgmine aasta läbi\naga kas räägiksid palun mulle oma eluloo lühidalt?\nWile kirjutas 2018-10-05 23:11 , 05.10.2018 23:11\t#2747372\nMa vastan jah, ma räägin: sündisin Pelgulinna sünnitusmajas. Esimene reaalne mälestus oma elust on, kui 3aastaselt sõime ees koeragaka sisse astusin. 6 aastat meeldis mille klaver, siis hakkasid numbrid meeldima. Ja nüüd ma teenin raha nende numbritega.\nMis su lemmikfilm on? Mis su lemmikkrõpsud on? Kas sulle maitseb kali? Oled ise kalja teinud?\nEdit: lemmikkrõpsud on üks sõna.\nmuutis : Wile - 05.10.2018 23:13\nAmon kirjutas 2018-10-06 13:42 , 06.10.2018 13:42\t#2747375\n1. Tsiteerib Amon Tobini 'It's hard to say'\n2. Tsiteerib Amon Tobini 'It's hard to say' (lisab, et pole eriti krõpse söönud, aga Taffeli krõpsud on head)\n3. Hea kali halvasti ei maitse ;)\nMitu tundi muusikat nädalas kuulad? Kas juuste värvimine veidratesse toonidesse nagu türkiisroheline või neoonroosa on aksepteeritav? Mitu kivi sul toas on? Kui sul oleks raha laialt, mitu muusikaplaati (või digitaalset albumit) sa kokku ostaksid? Mis on sinu soovitus punaste eurosentide arvu vähendamiseks? Kas sul oli faas, kus sinu mõtted ja tunded olid vallatud mingi kuulsuse poolt, olgu muusik, näitleja vm taidleja? Millise pliiatsi võtaksid, kas selle sinise, mis on tegelikult punane või siis punase, mis tegelikult ei ole sinine?\nChaos kirjutas 2018-10-07 17:03 , 07.10.2018 17:03\t#2747409\n*idk, pakun umbkaudu 12\n*jah. rühmakaalsasel on praegu nt kollase-rohelisekirjud juuksed :)\n*maksa kaardiga. või poed võiks panna nn täishinnad vms. nt 4€, mitte 3,99€\n*sinise, mis on tegelt punane\naga kas sa Hiiumaal oled käinud? kirjeldaksid palun oma Hiiumaa kogemust, kui oled käinud?\naga miks sa naiskodukaitsesse või kaitseliitu ei kuulu?\nmillist haridust pooldad enim selleks, et eestis normaalselt elada (ja et jääks ellu)?\nmis muusikat kuulad? :'D\npirl kirjutas 2018-10-08 01:12 , 08.10.2018 01:12\t#2747421\n- absoluutselt mitte; mitteeksisteeriv\n- sest ma üritan enda eksistentsi kaitsta ja ma ei sooviks end üle koormata ja ma ei ole piisavalt patrioot et oma koduriiki aktiivselt kaitsta i can only help those closest to me w my abilities i guess\n- sõltub inimesest sõltub ta oskustest ma eeldan et ellujäämine hõlmab ka enda elule käe mitte külge panemist mille kohta ma enda kohta väga ei tea kuidas tulevikus välja kukub aga haha loodetavasti ei lähe asi nii. igatahes mingi kutse käraks küll aga jah sõltub inimesest ja ta oskustest ja võimetest ja loovusest ja enesemonetiseerimisoskustest (haha) jne\n- praegu käib moa pillari hymn 92 (ja küsimusi mõeldes hakkas vampire weekendi ya hey, ja vastuseid täiendades otsapidi moa pillari drifting) aga muidu mu last.fm kasutajanimi on sneakypancake, mine vahi\n- kas sa oled selle peale mõelnud, mitu korda sa bussiga (või mis iganes (ühis)transpordiliik su poolt tihedaimini kasutusel on olnud) sõitnud oled? ja mitu korda siis umbes, kui oled?\n- kas sa oled kunagi midagi taimedega värvinud?\n- kas sa oled kunagi midagi mõnele bändile/muusikaartistile/vms loovisiku(te)le (ei peagi tingimata muusik olema) andnud ja mida?\n- a kas selle peale oled mõelnud, mitu kasutajakontot sul internetis kokku üldse on?\n- kui palju asju oled sa uuskasutuskeskustesse ja muusse sellisesse viinud?\nmuutis : pirl - 08.10.2018 01:21\nAmon kirjutas 2018-10-09 22:50 , 09.10.2018 22:50\t#2747466\n1. Pole mõelnud eriti selliste asjade peale.\n2. Muruga püksipõlvi :') Ja noo algklassis avastas keegi keenjus, et võililleõitega on lahe päikest värvida ja pärast olid 80% õpilaste töödel rohekaskollased taevad. Originaalne. :) (mul oli vist maapind selle meediumiga tehtud)\n3. Inspiratsiooni. Ta inspireeris mind ja ma inspireerisin teda. See inspiratsioonispiraal läks päris ennenägematutesse kõrgustesse... It was fun!\n4. Pole mõelnud eriti selliste asjade peale.\n5. Perekondlikult oleme tervemad kaltsud sinna viinud küll jah.\nMitu kapsalehte on peakapsas?\nMitu šokolaaditahvlit oled see aasta pintslisse pistnud?\nMis brändi kõrvaklappe kasutad?\nKui palju raha (maksimaalselt) kulutaksid kõlarite peale?\nKas oled joonistanud asju, mida sa parema meelega kellelegi teisele ei näitaks?\nMis on kõige huvitavam asi, mida oled kunagi maast leidnud?\nKummad on etemad, kas kivad (sh kristallid jm ilusam kraam) või limuste kojad (teokarbid, merikarbid jms fancy ja mitte nii fancy kraam)?\nAmon kirjutas 2018-11-12 15:40 , 12.11.2018 15:40\t#2748049\numfh... , igatahes *sööb end sellest küsimusteseinast läbi*\npalju vitamiine söönud? :')\nEi ole mõelnud selliste asjade peale. Ma olen pigem visuaalsema kandi inimene. Mul on väga palju tegelasi, kellel on küll omadusi mult endalt ja mõningatelt teistelt inimestelt, keda ma rohkem või vähem tean, aga ma pole teinud ühestki päriselt eksisteerivast inimesest üks-ühele vastava karakteri. (v.a Amon Tobin).\nOlen ruume ja maju küll planeerinud, aga nad pole kunagi keskses rollis olnud.\nPole Harry Potteriga väga kursis. *cue crickets* Ei soovi teiste loodud karakteritega mängida, that's it. :) Ma kaldun kõike kohandama ja mu enda maailmas on piisavalt maagiat, et mul pole vajadust selleks Hogwartsi kolida.\nEsemed: ma vaatan mõlemat tavaliselt. Kallimate asjade puhul ma eelnevalt kaalun hästi järgi, kas mul on seda vaja ning kui jah, kas on olemas paremaid alternatiive. Seda ma toon nende nn keskmiste asjade ostmise juurde ka. Jalanõude puhul on kaalumiseks aega, vihikuid ja pastakaid ostan otsese vajaduse korral. Kirjutus- ja joonistusvahendite puhul on bränd oluline, eelkõige viimaste puhul. Kogemusi küllaga tekkinud, nt Derwenti harilikud ei kõlba mulle tegelikult. Mul on neid 1 karp, kes soovib..? :)\nMida arvad kooli jaoks asjade ostmisest? Kas sulle meeldib see, kas sa vihkad seda, miks ja mida arvad sellest üldisest ostuorjusest.\nMida arvad jõulude jaoks kingituste ostmisest? Kas sulle meeldib seda teha või sa vihkaf seda ja mida arvad sellest üldisest kingiorjusest.\n(kingituste jaoks laenu võtmine on küll viimane idiootsus)\nChaos kirjutas 2019-03-23 14:27 , 23.03.2019 14:27\t#2750171\nnjor 1 - dis is annoying :')). võiks teha seda augusti lõpus mitte avastada, et ups kool hakkas ma nüüd lähen ostma. vähemalt suurema osa asjadest võiks ära osta augusti lõpus vms. aga, ma olen very tired kogu sellest jamast seoses kooliasjade ostmisega.\nnr 2 - kas minimalistic kink iseendaga läheb arvesse? aga. ma viimasel ajal üritan teha väga minimalistic kinke, kuna rahast kahju ja, reaalsed kogemused ja eksistents on paremad kui mingid suured kingid imo.\nkui sa peaksid minema homme ajateenistusse, siis kuhu pataljoni? või millisesse osasse (maa/mere/õhu)?\naga, kui sa oleksid auto, siis milline sa oleksid? ja mida sa enda juures muudaksid?\nkas reaalne post on su arvates parem kui meilid? põhjenda kah lühidalt, would be fun to read\nkas sa võiksid olla järgmine slay?\nmis on parem kui pelmeenid?\nBurzum kirjutas 2019-03-25 16:49 , 25.03.2019 16:49\t#2750197\nVahipataljoni peale olen palju mõelnud. Mul vanaisa töötas muidu staabi- ja sidepataljonis, väga soovitab seda. Muideks, fun fact, ma lähen homme temaga väiksele ekskursiooniretkele sinna :)))\nMa oleks mingi musta värvi vanamoeline värk ehk, nagu need taksod Inglismaal...\nOleneb, mis mõttes parem. Postiga saates võtab kauem aega, et kiri kohale jõuaks, samas on palju põnevam lugeda. Meiliga on kiire ja lihtne. Mul ei oleks midagi näiteks vanaemale postiga kirja saatmise vastu, sest ma olen seda tegelikult väiksena teinud ka. Juba põnev oli :)\nKas sa suudaksid läbida nädalase sotsiaalmeedia detoxi?\nMille üle viimati südamest naersid?\nKui maailmas valitseks anarhia, siis kaua maailm vastu peaks?\nMis teeb sinust eestlase?\nHelios kirjutas 2019-03-25 17:52 , 25.03.2019 17:52\t#2750198\n*Kui mõtled sellega paastu, siis jah, sots meedia pole mulle nii olunine kui minust noorematele\n*Poliitika, eriti eesti\n*Pigem mitte, see ei toimiks kuidagi\n*Hea küsimus, eestlane olen, sest oled sündinud siia maale ja oskan eesti keelt\n*Kui on valida USA, HIINA, Euroopa vahel, kus sa tahaksid elada?\n*Kas EKRE on sulle ok?\n*Reis laevaga, või lennukiga?\nChaos kirjutas 2019-03-25 19:23 , 25.03.2019 19:23\t#2750200\nEuroopas, endiselt. lihtsalt, lõuna pool\ndepends on sihtpunkt. aga, laev praegu parem. istub rohkem kui lennuk mulle :').\nkui pehme tekk sa oleks?\nmilline arvutimängu tegelane sa oled?\nmillised kommid on su arvates kõige paremad?\nkas lagrits on parem kui coca?\nAmon kirjutas 2019-03-26 14:44 , 26.03.2019 14:44\t#2750211\n1. Pehme, mõnikord kõva.\n2. See rallisõitja, kes ettenähtud rajalt maha sõidab ja mingis kolmandas suunas plehku paneb.\n3. Kalevil on head trühvlid ning kreemilikööritäidisega kommid. Lindti kommid on ka head, kuigi kallid. Põhiliselt mõningad kalevi ja Lindti kommikarbid.\n4. Lagrits on kindlasti parem kui coca. Mulle absoluutselt ei meeldi see jook. :)\nMis muusikalugudega tutvustaksid ennast võhivõõrale?\nMitu harilikku pliiatsit sul praegu on?\nKas käid suvel öösiti hulkumas?\nKas telefoni ekraanil on mõrad sees?\nBurzum kirjutas 2019-03-27 09:12 , 27.03.2019 09:12\t#2750255\nmuutis : Burzum - 27.03.2019 09:13\nBurzum kirjutas 2019-03-27 09:16 , 27.03.2019 09:16\t#2750256\nMetsatöll - Kûû, Burzum - Dunkelheit (the classics), Death - Scavenger of Human Sorrow\nja sinna otsa Tommy Cash - BRAZIL, sest see toob mu tantsulise tausta välja....\nKotis? Ma arvan, et praegu on 2-3 tükki.\nMa käin suvel öösiti hulkumas. Mu lemmikud jalutuskäigud üldse, kusjuures. Kohati on kõhe, aga ulme rahulik, mitte millelegi mõtlema ei pea. Kui väga äärmustesse kalduda, siis vahepeal ma kaon suvel ära ka. Kodust siis. Lihtsalt kulgen...\nMu telefoniekraanil on mõrad, mis on põhimõtteliselt märkamatud. Sellessuhtes ekraan on terve, seda ei sega risti läbi lõikavad gigantsed praod.\nKui sa oleksid sokk, siis kes oleks su paariline, milline sokk oleksid?\nMis ajastus sa tegelikult elada sooviksid?\nMis on sinu seisukoht Article 13 osas?\nKas peab paika, et kellel ei vea kaardimängus, sellel veab armastuses?


Vaata, Issand, ma külvasin (nr 61/ 8.2.2013) | K&T\nToimetus ⋅ 8. veebruar 2013\nÜlal, Haapsalu Toomkirikus tehtud fotol laulab EELK Misjonikoor: „Vaata, Issand, ma külvasin ja nüüd jään saaki ootama“. Kirikumuusika ja kirikulaul on olemuslik osa kristlikust misjonist. Kirik & Teoloogia tänases numbris, viimasel reedel enne kannatusaja algust, on põhiteemaks misjon ja kirikulaul. Kristlik sõnum kuulutab praegu iseäranis Kristuse kannatust ja valmistab meid kannatusajaks ette, avab meie kõrvu, meeli ja südant, kohtamaks selles Jumala tingimatut armastust.\nKristuse kannatuse, surma ja ülestõusmise sõnumiga läksid esimesed kristlased Jeruusalemmast teele laia maailma, evangeeliumi seemneid külvama. Algkristliku misjoni edu, üleüldse see, et kristlik kuulutus ning koguduste asutamine levis tähelepanuväärse kiirusega, on suisa mõistatuslik. See on ime, mis võimalik vaid Jumala toel. Mõistatust lahkab tänases numbris lähemalt Usuteaduse Instituudi Uue Testamendi professor Randar Tasmuth. Kirik & Teoloogia toimetusel on hea meel avaldada lisaks Annika Laatsi eelmisel nädalal ilmunud artiklile ka teine EELK vaimulike konverentsil Roostal peetud ettekanne.\nSealsamas, misjoniteemalisel konverentsil Roostal, laulis Misjonikoor külvajast. Sellega seoses võib lähemalt küsida kirikulaulu olukorra kohta, iseäranis uue lauluraamatu vajaduse ja võimaluste järele Eestis. EELK Kirikumuusika Liidu juhatuse esinaine Tuuliki Jürjo kirjutab arvamusloos Kirik & Teoloogia lugejale sellest, mida uue lauluraamatu ettevalmistamisel tuleks arvestada, ning paljudest muredest, mida ületada.\nVaimulike konverentsil valiti ka kaks aastavaimulikku. Sel aastal said tunnustuse osaliseks EELK Nissi koguduse õpetaja Lea Jants-Ylönen ja EELK Tallinna Toomkoguduse õpetaja Urmas Viilma. Mõtteid oma elust ja teenimisest jagab tänases numbris Urmas Viilma.\nMeie ajakirja toimetuse liige Urmas Nõmmik arutleb jutluste ja mõtiskluste rubriigis aga usutõdede üle, lähtudes Vana Testamendi tekstidest. Eelmise aasta novembris Vikerraadio hommikueetris olnud mõtisklusi võib lugeda ka kui Vana Testamendi teoloogia väikest kokkuvõtet, millega tervitada ühtlasi Christoph Levini Vana Testamendi sissejuhatuse ilmumist eesti keeles (vt uudiseid).\nRandar Tasmuth, Algkristliku misjoni mõistatus: mõtlemise, väe ja osaduse otsingul.\nAastavaimulik 2012: vestlus Urmas Viilmaga.\nTuuliki Jürjo, Uus lauluraamat – kas ja kuidas?\nUrmas Nõmmik, Jumalalt inimesele, Vana Testamendi kaudu mõeldes.


Ma ei taha ebaolulise informatsiooniga siinseid külastajaid üldse üle koormata, aga mitmel korral on erinevad inimesed küsinud meilt samu küsimusi. Võib-olla oleks lihtsam, kui ma teeksin ülevaatliku kirjutise sel teemal, kuidas me emapalga ja vanavanemateta hakkama saame, mis kodakondsuse meie laps saab ja kui kalliks läheb maksma Austraalia erakindlustusega uue inimese ilmale toomine.\nKõigepealt peaks alustama meie immigratsiooni staatusest, sellest tulenevad paljud asjaolud. Ametlikult oleme The Temporary Work (Skilled) visa (subclass 457), mis tähendab, et saame viisa kehtivusaja piires Austraalias töötada ja oleme siin elades sotsiaalsfääris klassifitseeritud temporary residentidena (ei saa emapalka ja muid toetusi). Austraalia maksuameti silmis oleme ikkagi resident for tax purposes: maksame makse, meile kehtib tulumaksumiinimum, astmelise tulumaksu määrad, maksude ülemaksmise korral saame vahe tagasi taotleda, alamaksmisel maksame juurde.\nAjutiste residentidena oleme vabastatud Medicare maksmisest (kui küsid Department of Human Services Medicare maksmisest vabastamise sertifikaati), mis on sisuliselt nagu Eesti Haigekassa süsteem. Kuna me ei saa süsteemi teenuseid (haigla ja arstiabi) kasutada, siis ei pea selle eest maksma.\nLasta riiki sisse tuhanded immigrandid erinevate viisadega, öelda, et tee ei saa riiklikku arstiabi ja jäädes lootma, et neil ei lähe seda mitme Austraalias elamise aasta jooksul vaja. Naiivne, eks? Loogiline, et inimesed satuvad õnnetustesse, jäävad rasedaks, murravad luid ja kutsuvad kiirabisid.\nMa ei tea, kuidas teiste viisaliikidega, aga 457-ga on viisa paberimajanduse ajamisel kohustuslik ametkondadele näidata, et kogu Austraalias viibimise ajal on sul ja sinu kaaslasel eratervisekindlustus peal. Meil läks sellega üsna hästi. Kui muidu on tervisekindlustuse leidmine ja selle eest igakuiste maksete tegemine sinu enda asi, siis meie puhul maksab minu ja Andrese ning tulevase ilmakodaniku eest Andrese tööandja.\nIga maksuaasta lõpus saad tervisekindlustuselt ülevaate, mis ja kus ja kui palju. Sel aastal ülevaadet nähes pidin pikali kukkuma. Andrese tööandja on meid katnud Platinum taseme kindlustusega aastast 2011. Keskmiselt on firma sellele kulutanud $11 000 aastas. Me oleme eelmisel aastal kasutanud teenust $1577 eest.\nSee kindlustuspakett pole tavaline ja on koostatud spetsiaalselt nendele inimestele, kellel pole õigust riiklikule meditsiiniabile. Riikliku süsteemi ehk Medicare kodulehel on erinevad koodid erinevate protseduuride, erialaarsti visiitide jms ehk teenustasude kompenseerimise giid. Et kui riiklik süsteem näeb enne, et selle eest võiks nii palju küsida, aga arst küsib kümme korda rohkem, on see sinu enda mure ja alati võid teise arsti juurde minna nii öelda ringi šopates.\nNäiteks: kui lähed MRI uuringut tegema, siis seal on allkvalifikatsioonid, kas see on trauma, oled alaealine, vähihaige vms. Kui sa oled seljavaludega hädas ja sinu perearst saadab sind erialaarsti juurde, läheb see teenustasu number 63511 alla. Olenevalt muudest asjaoludest võid sa makstud teenustasust (mis erinevates kliinikumites ei pruugi samad olla) 75% või 85% tagasi taotleda riikliku süsteemi korras. Kui arsti teenustasu oli $100, siis saad vastavalt $75 või $85. Meie kindlustusega on see 150%. Ehk kui ma lähen arsti juurde, maksan $100 ja Medicare maksaks ainult $75, siis erakindlustus tagastab mulle selle summa täies ulatuses. Keegi meile muidugi peale ei maksa. Käisingi kunagi paar aastat tagasi MRI pilti tegemas, skänn läks maksma $290, mis oli täies ulatuses erakindlustuse poolt kaetud.\nHulluks matemaatikaks läks! Uhh. Aga nii see paraku on. Kui ma rasedaks jäin, oli meil ammu teada, mis asjad on kaetud ja kui pikalt peaks kindlustuse liikmekaarti omama enne kui kõiki sünnitusega seotud kulutused kindlustusega kaetud saaks. Suurtele ja kallitele protseduuridele ning teenustele on selleks ooteajaks kohati 12 või enam kuud. Mõned ninatargad olid kohe varmad nõu andma, aga sa tead, et sa ei saa erakindlustust alles nüüd teha ja seda kohe kasutada, kui sa juba rase oled, te oleksite pidanud ammu selle ära tegema, jagati nõuandeid siit ja sealt. Noogutasime, naeratasime viisakalt ja lasime nõuandjal ennast tähtsa ning targana tunda.\nMa olin selle aja peale vist 7 nädalat rase, perearst tegi vereproovi jms asjad, küsis visiidil, et kas olen otsustanud, kas sünnitan era- või riiklikus haiglas. Misasja? Mis sünnitusest ta räägib, mõtlesin, et austraallased on ülemäära ja liiga palju ette organiseerunud. Selleni on 8 kuud aega! Siis oli paar vaba päeva ja hakkasin foorumitest lugema, mis ja kuidas. Meie kindlustusel on oma haiglavõrk. Ühesõnaga, kui sa ühest nendest haiglatest nende poolt nomineeritud arstidega sünnitad, saad kõige rohkem teenustasude pealt tagasi.\nKui otsustad riiklikus haiglas sünnitada, siis on kahtlane, kas üldse midagi kompenseeritakse ja kuna me ei ole permanent residendid või Austraalia kodanikud, siis tasuta neid teenuseid nagunii ei saaks. Mõni nädal hiljem, kui olin erinevate\nobstetricianite (sünnitus- või poegimisspetsialist) nimesid googeldanud, nende kohta infot kogunud, otsustasin meist 7 km kaugusel asuva haigla kasuks, kus soositud ja parimate soovitustega arst sünnitusi vastu võtab.\nHakkasin helistama, et peaks temaga kokku saama ja ennast nimekirja panema. Pärast seitset telefonikõnet minu nimekirjas olevatele arstidele avatasin (vaid 10 nädala pikkuse rasedusega), et kõik arstid broneerivad juba detsembri sünnitusi ja needki kohad täis! Olin täiega liimist lahti, kirjutasin meeleheitlikult mehele smsi, et pole midagi, lähed ämmaemada kursustele, ma pean kodus sünnitama. Korraks käisid mõtted, et äkki kannatab detsembrikuuni oktoobri lõpus, novembri alguses sündivat kanda? Vaevalt.\nLõpuks kui ma ei suutnud enam mõelda, tuli lahendus. Üks arst ütles, et nad on küll novembriks täis, aga selle aja peale kukub teatud protsent rasedaid sünnitavate nimekirjast välja, mis sest, et registreerunud...Et tema võtab mind, hiljaks jäänut, ja paneb kirja, tulgu tunni aja pärast esimesele kohtumisele. Süsteem ongi selline, et kui sul on unistuste arst välja valitud ja üritad rasestuda, siis heaga pane ennast arstile kirja. Ütle näiteks, et suvel 2015 sünnitan. Ja oledki kirjas. Ma peaksingi juba teisega tegelema hakkama, kui ei taha jälle hiljaks jääda.\nTegemist oli mõnusa ja õdusa väikese erakliinikuga, ma tundsin ennast kohe koduselt ja mugavalt: vitraažid ustel ja vaibad maas, kamin ooteruumis ja reljeefsed laed, väga personaalne lähenemine. Õhkkond oli hoopis teine, kui perearsti ukse taga oodates. Arst ja tema ämmaemand võtavad sünnitusi vastu üle tee olevas kristlikus erahaiglas ja muidugi mõista selgitati meile kohe, mis kulutused kõige selle eksklusiivsusega kaasnevad:\nEsimene arsti vastuvõtt $180, millest saime kindlustuselt $128.30\nIga järgnev arsti vastuvõtt $90, millest kindlustus kompenseerib iga kord $78.80\nÄmmaemanda vastuvõtt tasuta\nEsimesed kliinilis-patoloogilised testid $133.85 maksis kindlustus täies ulatuses kinni\nEsimene ehk 12. nädala ultraheli $220, kindlustus $105\nTeine ehk 19. nädala ultraheli $240, kindlustus $150\nRaseduse planeerimise ja juhtimise teenustasu $2600, kindlustus maksis $488\nVaginaalne või plaanijärgse keisriga sünnitamine $2123.75, arveldatakse otse sinu tervisekindlustuse pakkujaga ja meie kulutused $0\nErakorraline keisrilõikega sünnitamine $2616.40, kindlustus katab täies mahus\nHaiglas viibimise kulud, 4-5 päeva eest keskmiselt $2800 ja haigla arveldab otse kindlustusega, patsiendi kulutused $0\nIgasugune anestesioloogia ja epiduraal on tasulised. Näiteks viimase eest kulutused patsiendile $1000 kanti\nLapsevanemaks ja sünnituseks ettevalmistamise kursused $80-150, kaetud kindlustus poolt\nLapse intensiivraviga seotud teenused kaetud otse kindlustuse poolt\nNagu näha, siis mõned kulutused on endiselt meie katta ja enne kui seda erateenust üldse kasutama hakkasime, oli meile kõik teada. Pidin alguses isegi oma allkirja kõikidele teenustasude lahtritele panema, et hiljem mingeid kaebusi esitada ei saaks. Ainuke asi, mis mulle siiani segadust tekitab on sünnitusarsti pregnancy planning and management fee, Andres nimetas seda sõbralikult meie arsti sportauto feeks :)\nKui riiklikult on see defineeritud kui: The item for the planning and management of a pregnancy was split into two items. Item 16590 is claimable for planning and managing a pregnancy that has progressed beyond 20 weeks where the practitioner intends to perform the labour and delivery. Item 16591 is claimable for planning and managing a pregnancy that has progressed beyond 20 weeks where the practitioner does not intend to perform the labour and delivery. Ma ei saanud sellest kirjeldusest aru, sest igasugune rasedus, mis progresseerub 20. nädalast kaugemale, lõppeb ju sünnitusega?\nMaksin selle viisakalt ja vaidlemata ära, hiljem Internetis uurides sain teada, et selle maksuga panustame mingitesse erialaarstide kindlustustesse ja liikmemaksudesse, kindlustame oma arsti 24/7 kättesaadavust ja tagame selle, et meie arst ei tegeleks korraga liiga paljude patsientidega. See on nagu kindlustus, et ta vaatab meie järele, kui vaja peaks minema.\nMeie kindlustus maksis $2600-st $488 tagasi ja kirjutasid kirja, et hiljem saadaksime neile selle arve uuesti ülevaatamisele, et äkki annavad veel. Lisaks sellele saad oma tulumaksu deklaratsiooni tehes maksusoodustust 20%, kui su aasta meditsiinilised kulutused ületavad $2120. Pole kõige hullem, aga ma lihtsalt ei saanud aru, mis ma selle eest saan? Et arst jätab oma grillpeo pooleli, kui ma ennetähtaegselt ja plaaniväliselt sünnitama hakkan. Aga selle eest maksad talle ju korraliku sünnituse vastuvõtmise tasu? Ei tea, tean vaid seda, et mõned sünnitusarstid küsivad sama asja eest meie arstist umbes poole võrra suuremaid summasid, samal ajal kui riiklik standard tasuks jääb $150-300 vahemikku.\nArvestasime, et kogu see ettevõtmine kujuneb üsna kulukas, aga olen isegi positiivselt üllatunud, et kindlustus nii palju enda kanda võtab. Ma tean, et haigla on heal tasemel ja seal pakutakse erinevaid peeneid teenuseid: õhtusöök kahele küünlavalgel lapse sünni tähistamiseks ja ema refleksioloogia/massaaž ning sessioonid professionaalsete fotograafidega. Ma lihtsalt ei kujuta ette, kui palju ma seal niimoodi peenutseda viitsin ja tahan ja jõuan. Me töötame pingsalt selle kallal, et teise lapse sünniks oleks permanentsus olemas ja saaksin Austraalia riiklikku süsteemi kasutada, mis peaks sisuliselt tasuta olema.\nAustraalia elu Austraalias Lääne-Austraalia tähtsad teemad\nSildid: Austraalia elu Austraalias Lääne-Austraalia tähtsad teemad