Eesti võttis Kreegi põlvemure ja Venno väsimuse kiuste Belgia skalbi ja mängib Kuldliiga finaalturniiril! – Võrkpall24.ee\nAvaldatud 06.06.2021; 08:18\nAutor Karl Rinaldo 06.06.2021; 08:18\nLätis Liepajas toimuval Euroopa Kuldliiga teisel turniiril kohtus Eesti laupäeval Belgiaga ning A-alagrupi liidrid andsid tõelise põnevusetenduse. Mängust väljus 3:1 (20:25, 28:26, 32:30, 28:26) võiduga Eesti, kes tagas sellega ka koha finaalturniiril, kus mängivad veel korraldajana Belgia ning Ukraina ja Türgi, vahendab võrkpalliliit.\nEesti alustas eile koosseisus Robert Viiber, Oliver Venno, Kristo Kollo, Karli Allik, Timo Tammemaa, Ardo Kreek ja libero Silver Maar. Mängu avageim kulges taaskord Eesti jaoks väga vaevaliselt ja see kaotati kindlalt. Peatreener Cedric Enard vahetas esimeses geimis Karli Alliku asemel platsile Albert Hurda. Teises geimis tehti teine vahetus, kui Kreek tegi põlvele liiga ning tema asemel sekkus Andri Aganits.\nKõik ülejäänud geimid kulgesid ülipingeliselt ja lõppesid õnneks Eesti paremusega, kuigi võimalusi oli ka vastasel. Suurepäraselt sekkus täna kahel korral servima Henri Treial, kes tuli platsile kolmandas geimis seisul 31:30 ja lõi ässa, kindlustades sellega geimivõidu. Ka neljanda vaatuse lõpus tuli Treial servima seisul 22:21 ning lõi ässa.\nEesti meeskonna resultatiivseim oli täna taas Oliver Venno, kelle arvele kogunes 23 punkti (+15) ja kes valiti ka mängu parimaks. 14 punkti (+9) panustas Kristo Kollo ning 10 (+5) Albert Hurt. Eesti vastuvõtt oli 55%, rünnakuid lahendati 49-protsendiliselt, blokist saadi 6 ja servilt 5 punkti (eksiti 16 pallingul).\nBelgia rünnakuid vedasid Tomas Rousseaux (21 punkti) ja Mathijs Desmet (22 punkti). Belgia vastuvõtt oli 47%, rünnak 49%, blokist saadi 10 ja servilt 5 punkti (vigu tehti 24). Belglased tegutsevad Lätis tuntuima mehe Sam Deroota, kes lasti enne kodus finaalturniiri koju puhkama.\nOliver Venno ütles, et on pärast sellist lahingut väga väsinud. “Olen väga väsinud. Eks tuleb minna füsiode juurde ennast remontima. Oli selline närviline ja väga raske mäng. Aga suutsime kesta ja tõesti mõningad hetked olid väga ilusad, kui suutsime blokiga ja kaitsega midagi ilusat teha. Oma rumalaid vigu tegime muidugi ka, mina isiklikult eksisin oma rünnakul päris palju. Seda oleks saanud paremini teha, aga üldiselt olen rahul, 3:1 võit ja nüüd oleme finaalturniiril, see oli ju üks meie eesmärke,” kommenteeris diagonaalründaja. Taas raskelt kulgenud mängu alguse kohta sõnas ta: “Oleme nagu diiselmootoriga auto, algul ei saa vedama, pärast ei saa pidama.”\nKristo Kollo oli tänase võidumängu üks edukamaid 14 punktiga. Nurgaründaja rääkis ülipingelistest geimidest, tänasest jokkerist ja eesmärgi täitmisest. “Esimeses geimis oli meil jälle raskusi, sama probleem, mis eile, me ei saanud kuidagi sinna mängu sisse. Teised geimid olid punkt-punktis, seal võis see kaalukauss minna ühele või teisele poole. Aga nagu öeldakse, siis õnn on tugevamate poolel,” sõnas Kollo. “Henri oli kindlasti jokker, ühe geimi lõpu tegi ära ja ühe geimi lõpus võlus veel ühe (ässa) välja.”\nKristo Kollo pikem intervjuu:\nMängu algus oli Eesti poolt vaadatuna taas keeruline ning 5:9 kaotusseisul kasutas Cédric Énard esimest korda mõtlemisaega. Geimi keskel kasvatasid belglased edu 15:9-le, ent Eesti jõudis geimi lõpus Venno järjestikuste rünnakute järel kahe punkti kaugusele 18:16. Geimi lõpus vahetas Albert Hurt Alliku puhkama. Kahest punktist lähemale siiski ei jõutud ning geimi võitis Belgia 25:20.\nTeises geimis jätkati sama koosseisuga nagu esimene lõpetati ehk Alliku asemel oli platsil Hurt, ülejäänud mehed olid algkoosseisust. Kollo viis Eesti meeskonna serviässast ette 10:7 ja Kreegi rünnaku järel oli edu 13:9. Belgia suutis aga viigistada 13:13. Geimi keskel sekkus Andri Aganits Kreegi asemel. Edasi mindi punkt-punktis kuni geimi otsustavate hetkedeni. Geimpallini jõudis Belgia seisul 25:24, ent selle luhtas Tammemaa. Uuesti said vastased geimpalli seisul 26:25, ent sellele vastas Venno – 26:26. Venno rünnak tõi eestlastele omakorda geimpalli seisul 27:26 ja Venno ning Aganitsa blokipukt lõpetas geimi Eestile 28:26.\nKolmas vaatus algas sama koosseisuga. Tasavägise alguse järel viis Venno Eesti ette 9:7, ent õige pea oli Belgia omakorda ees 11:9. Punkt-punkti mängu jagus kuni Belgia taas kahe punktiga ette pääses 19:17. Venno võimas serviäss tõi Eesti 21:21 viigini, seejärel teenis punkti vastane, ent Kollo tagaliinirünnak jäi maha – 22:22. Viiberi punkt andis omakorda Eestile minimaalse edu 23:22 ning esimese geimpalli sai Eesti seisul 24:23. Tammemaa eksis aga servil. Järgmine geimpall oli taas kasutada Eestil, sest Kollo pommlöök tõi tabloole numbrid 25:24. Ent Belgia päästis ka selle – 25:25. Rousseaux tõi järgmisena geimpalli oma meeskonnale seisul 26:25, ent selle luhtas Aganits ja taas seis viigis. Kollo serviviga andis Belgiale 27:26 edu, kuid järgmise punkti teenis Venno. Venno rünnak lõpetas seejärel pika pallivahetuse ja Eestil oli taas geimpall seisul 28:27, kuid siis eksis servil Aganits. Taas tõi Venno meile geimpalli 29:28, kuid siis said belglased läbi ime punkti – 29:29. Hurda rünnak jäi õnnega pooleks maha ja jälle geimpall Eestil (30:29). Aga ei õnnestunud ikka veel seda geimi lõpetada – 30:30 viik. 31:30 – Belgia servis auti ja meil taas võimalus see vaatus enda kasuks keerata. Servima tuli Henri Treial ning lõi trossi puutest ässa! Geim Eestile 32:30.\nKollo hani viis Eesti neljandas geimis ette 12:10 ja Aganitsa temporünnaku järel olime juhtimas 16:14. Eesti hoidis eduseisu, kuni belglased 19:19 viigistasid ja Enard kasutas mõtlemisaega. 21:20 seisut tuli taas servima Treial ja lõi taas ässa – 22:20 Eestile! Järgmise servi lõi Treial auti, ent ülejärgmise punkti tõi Kollo ja viis oma meeskonna juhtima 23:21. Agants tõi Eestile matšpalli seisul 24:22, ent kaks järgmist punkti võitsid belglased. Uuesti saadi matšpall seisul 25:24, ent sedagi ei realiseeritud. Järgmine matšpall tuli Eestile seisul 26:25, kuid taas viigistati seis. 27:26 uuesti võimalus ja nüüd eksisid belglased – geim Eestile 28:26 ja mäng 3:1.\nEesti on alagrupi liider 14 punktiga, Belgial on teisena 10 punkti, Hispaanial 6 punkti ja Lätil punktiarve avamata. Teistest alagruppidest on edasipääsu taganud Türgi ja Ukraina.\n5. juuni kell 19.00 Belgia – Eesti 1:3 (25:20, 26:28, 30:32, 26:28)\nPrevious Post Võimas Venno vedas Eesti koondise Kuldliiga finaalturniiri lävele\nNext PostRannavolle Eesti karikavõistluste avaetapi avapäev pakkus mitmeid üllatusi


Kuidas luua inspireerivate fraasidega pilti või teha kollaaž | Reklaamid veebis\nLaura Carro | | Disainivahendid, Inspiratsioon, Photoshop\nSelles õpetuses õpime kärpige pilti sobivalt ühest failist ja seejärel kleepige see teise jne saada kena kompositsioon. Seejärel saame luua motiveeriva pildi inspireerivate fraasidega või lihtsa kollaaži, mis tundub silmale ilus.\nTäna on alustamise päev toota meie enda motivatsiooni, vaadake seda välklampi.\nAlustuseks peab Photoshopis olema avatud kaks pilti (või rohkem), millega soovime töötada.\nJärgmine samm koosneb klõpsake valikutööriista et tunneme end mugavamalt, valisime meie puhul selle tööriista võlukepp kuna meie pildil on ühtlane ja hõlpsasti eemaldatav taust. Sõltuvalt valitud pildist on see lihtsam või raskem, kuid kannatlikkusega saate selle alati kätte.\nKui teil on selline fond nagu meil, siis ütleme teile, et seda rohkem sallivus annate valiku, seda parem see teile tuleb. Samamoodi, kui eemaldame valiku kastist, mis ütleb "külgnev"Samal ajal valime soovitud värvi, see teeb seda automaatselt sama värvi pindadel, mis on sellest eraldatud.\nJuhul, kui peame valima tühiku, saame klahvi kasutada nihe otseteena para lisage veel üks valik. Muidu, kui tahame eemaldage midagi, mida me ei peaks valima, siis kasutame võtit muu klõpsamise hetkel.\nKuna siin valime tausta ja soovime kasutada tähti, siis kasutame käsku Valiku pööramiseks Ctrl + Shit + Ivõi selle puudumisel vahekaardil Valik-Teisenda.\nLõpuks kopeerime selle (Ctrl + c) ja kleepime teise pildi sisse (Ctrl + v)\nKui pilt on teise kohale kleebitud, saame selle klõpsates ja lohistades paigutada sinna, kus meile kõige rohkem meeldib.\nNagu näete, on mõnikord pilt kadunud, kui pilt on sarnase värviga taustal. Selle väikese probleemi lahendamiseks meil on veel üks kiire nipp juhuks, kui tahame teile anda täiendava detaili, ja et olla nähtavam.\nTeeme topeltklõpsake pildikihil soovime muuta, ilmub hüpikaken, kuhu on lisatud palju võimalusi. Sel juhul kasutame võimalust Välimine sära. Jätame hõõguvärvi valgeks ja laiendame seda, nagu pildil näha. Nii me saame parem lugeda pildil olevat tekstija omakorda keskendume sellele esmalt visuaalselt.\nNüüd on teie enda motiveeriva kuvandi loomine teie enda teha!\nTäielik tee artiklini: Loominguline võrgus » Üldine » Inspiratsioon » Looge liitpilt


Taiuslik liige kasvab Account Options\nTaiuslik liige kasvab.\nSaalitäis rahvast aplodeeris täiega kõnek nagu jaksas, kogu jõust. Selle languse põhjused: sagedane stress, "istuv" töö, tasakaalustamata toitumine, alkohol, suguelundite haigused.\nVali valgendav hambapasta — eriti, kui oled joonud punast veini või kohvi. Kasuta seda aga mõõdukalt, sest liigne valgendava hambapasta kasutamine võib põhjustada hammaste tundlikkust. Kui su hambad on aga loomulikult kollakad või hallid, lase neid professionaalselt valgendada. Ära unusta huuli.\nToitainetega rikastamine, niisutamine ja mõõdukas koorimine ei ole olulised vaid näonahal ja kehal, vaid konkreetselt ka huultel. Kasuta regulaarselt huulepalsamist ning aeg-ajalt võid huultele ka naturaalsete õlidega, näiteks oliiviõliga, maski teha. Masseeri huuli ka kord nädalas hambaharja või sõrmeotstega.\nViimase puhul peaksid enne sõrme niisutama ja näiteks ka suhkrut kasutama. Taiuslik liige kasvab juuste eest. Prostatiit on eesnäärme põletik, mida ei ravita mitte ainult narkootikumide abil, vaid ka mõningate aja jooksul testitud folk-ravimitega.\nArvan, et tegu on yhe kõige tänuväärsema ning ohutuma mõnuainega, mis on inimesele tuttav. Kõigil 'tarkadel' onudel ja tädidel kellele meeldib jahuda sellest kui kahjuliku ja koletusliku asjaga tegemist on soovitaksin uurida natukene ajalugu ning ennast selle ainega täielikult kurssi.\nMAI toimetaja Kadi Heinsalu, tele-post kadi. Prostatiit on üks aastastel meestel kõige tavalisemate uroloogiliste haiguste pärast meestel. Iga tugevama soo liige teab, mis on prostatiit, ja kõik loodavad, et talle tekib ebameeldiv haigus. Otto Fenicheli sõnul iseloomustab nahk suurenenud psühho-emotsionaalse stressi korral kalduvust saada avariijäätmete kohaks.\nEdukaks näideks emotsionaalsele stressile avalduvast reaktsioonist on see, kuidas näo nahk häbeneb või häbi tekitab dermograafism. Teine selge näide - rikkalik "närviline" higistamine põnevust. Peenise valu ei ole alati pea kohal. Mõnel juhul täheldatakse neid elundi põhjas. Kui keegi päriselt kellelegi liiga teeb, siis peavad loomulikult olema seaduslikud piirangud, mis seda teha ei luba. Mängid "Tallinnville'is" viit rolli.\nPidid ühe lavastuse tarvis kasvatama viis rolli ning nüüd tuleb sul iga etenduse käigus end neisse ümber lülitada.\nKoolis kindlasti õppisite tegelaste analüüsi, räägi, kuidas see käib. Arutasime, mis tegelast motiveerib, mis talle meeldib ja mis mitte, millised hirmud ja unistused tal on ning kuidas ta nendega toime tuleb. Miks ta just neid lauseid ütleb, kuidas reageerib teise tegelase avaldustele ja miks just sedasi reageerib?\nKooli ABC: kes ma olen, kust ma tulen ja mida ma tegelikult tahan? Näiteks tüdruk, keda liftistseenis mängin, on just paar tundi tagasi nimetatud tuumaenergia firma asedirektoriks. Oluline on Taiuslik liige kasvab mängida karakterit, vaid püüda see inimene sealt olukorra kesta alt üles leida. Sealjuures võivad väikesed asjad vahel lavalolekut üksjagu nüansseerida ja tegelast mõtestada. Näiteks see, kas on õhtu või on päev. Mul vist alles nädal enne esietendust tekkis heureka-hetk, et selles stseenis on ju õhtu — tegelane on väsinud!\nSellised väikesed asjad muudavad ja aitavad vahel väga palju. Lavastuses tegutseb ka ökoterroristide grupp, kes soovib tuumaenergiavastaste teatraalsete seemnepommiaktsioonidega maailma muuta. Mulle tundub, et sellist aktivismi on lavastuses elutervelt tögatud. Ühismeedias näeb nii uuskonservatiivide seas kui ka liberaalsema poole peal tihti tarmukuse asemel toorest sõjakust — see ei tundu väga mõjusana.\nKuidas teha nii, et ühiseluteemalised sekkumised oleksid mõjusamad? Siin tuleb ilmselt kõigepealt vaadata seda, mille pärast üldse võitlus käib.\nPäris palju paistab välja, et võideldakse muu hulgas oma tähtsuse tõstmiseks: see teeb must parema inimese, kui üritan maailma päästa, või et olen teistest parem, kui prügi sorteerin ja teistega õiendan, et nemad seda ei tee.\nHenessi Schmidt: ükski roll pole kunagi lõpetatud ega ükski esitus täiuslik | Teater | ERR\nJällegi, kui leida eneses üles headus ja kaastunne, siis saab olla ka eeskujulik vegan, ilma õiendamata iga inimesega, kes sellelt teelt kõrvale kaldub. Seda on näha ka mitmetes Facebook'i-gruppides, et eesmärk on üllas — veganlus, loomade ja keskkonna kaitsmine ja tervise toetamine —, aga kui sinna jääb alles ainult enda tõestamine ja oma tähtsuse tõstmine, teiste vigade afišeerimine, siis muutub olukord mürgiseks.\nOlen seda meelt, et kõiges ei pea olema perfektsionist: tuleb innustada inimesi ja tunnustada ka väikseid samme, mitte karistada eksimuste eest. Kui seista parema tuleviku eest, võiks aatelisusega kaasas käia vastav suhtluskultuur, arusaam sellest, mismoodi selles paremas tulevikus inimesed omavahel võiksid suhelda. Pimenevas maailmas särab Kiriku valgus eredamalt ja eredamalt, kuni saabub täiuslik päev.\nLahkhelidest lõhestatud perekonnad võivad saada terveks meeleparanduse, andestuse ja usu kaudu Jeesuse Kristuse lepituse väesse. Perekonnad kasvavad valguses, kui nad kasvavad armastuses ja lahkuses. Perekond kasvab tugevamaks ja valgus igaühes meis muutub eredamaks.\nÜha rohkem ja rohkem peresid pitseeritakse ajaks ja igavikuks. Liikmed viivad templisse üha rohkem ja rohkem esivanemate nimesid, et teha nende eest päästvaid talitusi. Me kogeme tõepoolest suurt rõõmu ja tähistamist mõlemal pool eesriiet. Pimenevas maailmas särab evangeeliumi valgus eredamalt ja eredamalt, kuni saabub täiuslik päev.\nSeejärel viis tee tagasi Räpina aianduskooli, kus ta on nüüdseks vist juba 15 aastat õpetanud dendroloogiat ning viimastel aastatel ka puittaimede paljundamist.\n10 reeglit, kuidas meigivabalt täiuslik välja näha - Anne & Stiil\nLugeja tahaks kindlasti teada saada ka seda, milline on meie ühe tuntuma dendroloogi lemmikpuu. Esteetilisest küljest vaadates on raskem vastata, sest igal ajal on midagi sellist, mida võiks lemmikuks pidada. Näiteks kevadel olen täielikult võlutud vaarikapunaste õitega punasest vahtrast, mis ka sügisel oma leekiva lehestikuga mõjub meelierutavalt.\nMõned pärlid paljude hulgast Punane vaher Acer rubrum. Kevadel tume-vaarikaroosade õitega kaetult erakordselt ilus. Sügisvärvus täiesti veripunane, lehed langetab viimaste hulgas. Väga omapäraste, suurte sügavalt sõrmjalt lõhistunud lehtedega.\nKobrutatud pinnaga lehed näevad välja nagu triikimata pesu. Sile hobukastan Aesculus glabra. Erakordselt kauni leekivpunase sügisvärviga. Kevadel on noored lehed punakaspruunid seni, kuni saavad täiskasvanuks.\nÜmaralehine vaher Acer crcinatum. Vapustavalt kaunis oranžikaspunane sügisvärvus. Sageli on osa lehti oranžimad ja osa punasemad. Sissetulekud, kulutused, väljaminekud kasvavad. Tootmine, tarbimine, tööviljakus kasvab. Viljasaak on kasvanud.\nTööpuudus, viletsus, noorsoo kuritegevus kasvas. Kasvas vastupanu vaenlasele. Pahameel, nördimus, viha, meeleheide, hirm, ärevus kasvab. Minu lugupidamine tema vastu kasvas.\nMehe populaarsus, kuulsus kasvas pidevalt. Tema imestus, hämmastus üha kasvas. Mõju, autoriteet, võim kasvab. Koormus, pinge hakkas kasvama. Tempo, hoog, kiirus muudkui kasvas.\nJälgib seda kasvava huviga, erutusega. Vajadused, nõuded kasvavad. Janu, nälg, nõrkus kehas kasvas. Teadmised, oskused kasvavad. Päikese aktiivsus on kasvanud. Kasvav suurus matemaatikas.\nSüües kasvab isu. Kasvab saak, kasvab himu. Tuul kasvas tormiks. Rahva passiivne vastupanu kasvas avalikuks vastuhakuks. Sõnavahetus ähvardas tüliks kasvada. Nende kauaaegne tutvus kasvas kindlaks sõpruseks. Päevadest kasvavad kuud, kuudest aastad. See harjumus on talle lihasse ja luusse kasvanud 'omaseks saanud'. Haav, rebend kasvab kinni. Tüvede kõik külmalõhed ei kasvanud kinni. Tiik, jõgi, järv kasvab pikapeale kinni.\nÜha eredamaks ja eredamaks, kuni saabub täiuslik päev Vanem Mark A.\nLahesopp oli pilliroost poolenisti kinni kasvanud. Tahtis joosta, kuid jalad olid nagu maa külge kinni kasvanud. Inimesed kasvavad oma kodukolde külge kinni. Kaks puud on kokku kasvanud.\nLiblikõielistel taimedel on kaks alumist kroonlehte kokku kasvanud. Murdunud jalaluu kasvas valesti kokku. Kulmud on ninajuurel peaaegu kokku kasvanud. Lahti lõigatud leib ei kasva enam kokku. Asulad on üksteisega kokku kasvanud. Temas on kunstnik loodusteadlasega kokku kasvanud. Ta on loodusega, metsaga, maatööga varakult kokku kasvanud. Rannarahvas kasvab merega paratamatult kokku. Nende ruumidega oleme nii kokku kasvanud, et kahju on lahkuda. Lahti tulnud küüs ei kasvanud enam külge.\nSööstab minema, nagu oleksid tal tiivad külge kasvanud. Halvad harjumused võivad kergesti külge kasvada. Rohi kasvas teekattest, lamandunud viljast läbi. Pinnas on umbrohujuurtega, puujuurikatega läbi kasvanud. Viljarõugud olid harja pealt läbi kasvanud 'vili rõuguharjal oli tugevasti kasvama läinud'. Läbikasvanud 'tailihaga vahelduv' liha, pekk.\nDendroloogiaõpetaja täiuslik õppeklass | volmarsoft.ee\nOn peale kasvamas uus haritlaspõlvkond. Noor mets ei kasva nii kiiresti peale, kui vana eest ära tarvitatakse. Püüab uude kollektiivi, miljöösse, seltskonda sisse kasvada. Sissekasvanud harjumused.\nKännust, puutüvest kasvasid välja võsud. Manufaktuuridest kasvas pikapeale välja moodne suurtööstus. Uurimus on välja kasvanud igapäevasest tööst. See pruuk on välja kasvanud praktilisest vajadusest.\nVaen ümbruskonna vastu kasvas välja isiklikust solvumisest. Uus kasvab välja vanast. Ta oli ülikonnast, pintsakust, kleidist tublisti välja kasvanud. Lapsed kasvasid kiiresti riietest välja. Tüdruk on lapseeast ammu välja kasvanud.\nNendest unistustest ja ideaalidest olen ammu välja kasvanud. Põuaga jääb rukkitera väikeseks, sest ta ei jõua välja kasvada. Tuglas tlk. Kulmud olid ninajuure kohal ühte kasvanud. Umbrohi kasvas taimedest üle.


mai 12, 2015 august 14, 2017 ~ hiieliin\nNatuke rohkem kui nädal on möödas võistlustest ja olen vaikselt taastunud. Pärast Lätit oli enesetunne mitu päeva päris kehv ilmselt mitme faktori koostoimel – väsimus, magamatus, dieedist väljatulemine ning mõned eraelulised probleemid. Läksin veel esmaspäeval tööle ka ja ei saanud korralikult välja puhata. Korralik õhupalli tunne oli ja kõht valutas ka mitu päeva. Tegelikult ma ju mingit suurt ülesöömist ei harrastanud (v.a Riias pärast võistlusi). Kõige suurem igatsus oli ikka nende koduste toitude (ja jäätise) järgi ning kuna veetsin mõned päevad isa kodus, siis vanaema neid mulle ka iga päev pakkus. Üldse on mu ostukorvi sisud üsna kummalised hetkel. Näide ühest päevast, kus seal leidus kookose jogurt, Toome salat, heeringas ja kanasült. Kanalihasült on mu üks lemmikavastusi vist ja näiteks Rannarootsi omas on 100g kohta vaid 68 kcal, 1,7 g rasvu, 0,4 g süsivesikuid, 13 g valke – peaaegu nagu dieettoit. Üldse kõnnin toidupoes ringi nagu pooletoobine ja vaatan asju, mida kõike võiks võtta, kuid ei suuda otsustada mida täpselt tahaks hetkel. Päris ajamahukas ja kulukas tegevus praegu see poeskäimine. Varem oli üsna lihtne – kana, brokkoli, kodujuust, maitsestamata kohupiim, kurk, tomat ja ega palju muud sinna ei mahtunud igapäevaselt.\nTegelikult tahtsin kirjutada hoopis natuke inimestest, kes mind sellel perioodil aidanud on – neid on tegelikult väga palju. Ega elu koos näljas ja väsinud inimesega kerge pole ning mu elukaaslane vist kõige õnnelikum pole ka, et ma antud alaga tegelen, sest vaba aega töö, trenni ja toiduvalmistamise kõrval praktiliselt pole ning kui on, siis on enda kiusamine kuskile välja peole või üritusele minna (eriti lõpuperioodil). Praegu võib jääda muidugi mulje nagu ma oleks mitu kuud näljas ja väsimuses elanud, kuid tegelikult oli ikka enamus ajast kõht täis ja meel hea, lihtsalt lõpus see pidev enesepiiramine hakkas pigem vaimule. Igaljuhul kannatas ta selle ära ja enamuse aja ka toetas mind ning muidugi ei saa jätta mainimata, et suur osa pildimaterjalist on olemas tänu temale. Samuti on olnud väga toetavad ka mu töökaaslased ja sõbrad. Ma olin päris üllatunud tegelikult, et nad kõik Tartus võistlust vaatama tulid, sest ega ma seda eriti ei reklaaminud, kuid tagasiside oli väga positiivne. Motivatsiooni andsid väga palju inimesed trennist, kes ikka pidevalt vormi kiitsid ja utsitasid edasi pingutama – lõpus andis see eriti palju. Lisaks ka Myfitness Rocca juhataja Ruth, kes mulle iganädalaselt saali broneeris, et saaksin poseerimist harjutada. Samuti olen tänulik Helikale, kes mind Eesti Karikavõistlusteks aitas “üles putitada” grimmi ja soenguga ning Glanz & Glamuurile kõrvarõngaste laenutamise eest. Kõik Ti Sento fännid kindlasti teavad neid ning viimasel ajal soetangi endale ehteid vaid sealt. Ja muidugi minu sõbranna Kirke, kes on mu üks suurimaid fänne ja toetajaid ning ise 8 kuud rase olles vedas mu läbi esimesest võistlusest ehk sõna otseses mõttes tegi peaaegu kõik mu eest ise ära – hea, et ise lavale üldse läksin. Aga nagu me naljatasime, siis kahjuks tema kategooriat see aasta ei olnud.\nJa viimaks lavale poleks ma ilmselt üldse kunagi jõudnud ilma oma treenerita, kes mind eelmine suvi nii öelda “üles korjas” ja enda hoole alla võttis. Kuigi trenni teen sisuliselt ju ikkagi üksinda, kuid väga vajalik on, et oleks inimene, kes nõu annaks ja kriitilise pilguga asjadele hinnangu annaks. Olen väga tänulik talle, et ta on oma aega sellesse panustanud ja mind igati aidanud ning loodetavasti meie koostöö jätkub edukalt ka edaspidi. Oh jah, tegelikult on neid inimesi kokku väga palju, ühesõnaga suured tänud toetuse ja motivatsiooni eest! Samuti kõik mu lugejad (eriti need, kes võtavad vaevaks kommenteerida) – see annab palju! Mul on hea meel tõdeda, et teid siin ikka nii palju alles on pärast minu üsna pikka blogipausi. Nüüd tuli võib-olla natuke imal kiidulaul, aga tundsin, et oleks ülekohtune mitte seda postitust teha. Edasistest plaanidest juba lähiajal.\n‹ PreviousI välisvõistlused – Läti lahtised meistrivõistlused kulturismis ja fitnessis\nNext ›Kuidas ma oma hommikusöögi tagasi sain? :)\n4 kommentaari “Minu abimehed”\nmai 12, 2015, 3:21 p.l.\nVäga tore, et tihedamini kirjutama oled hakanud ja edu edaspidiseks! Oota söõgipäeviku postitust 😉\nmai 12, 2015, 5:05 p.l.\nKa mina olen pidev jälgija ja jälgin edusamme 🙂 Jaksu ja jõudu edaspidiseks:)\nmai 13, 2015, 5:52 e.l.\nViimasel võistlusel nägid kõige parem välja. Soeng ka meik ja ise ka särasid. Sa oled mega tubli ja loodan, et võistled sügisel ka. Jõud ja jaksu ning anna ikka meile ka teada oma tegemistest blogivahendusel 🙂\njuuni 8, 2015, 8:59 p.l.


★★★ Kuidas kujundada köök ... ilma kliimaseadmeteta kaotamata ★★★\nKöök, millest kõik oleme kuulnud, on kodu süda. See ei ole mitte ainult koht toidu valmistamiseks; see on kohtumiskoht, kodutöö ala, suupistete peatumine, koht, kus vestlused lähevad kaugemale väikesest kõnest ja nominaalväärtusest. Kogu arhitektuurilise universumi keskosas väärib köök kõige paremini välja. Kui me mõtleme köögi kaunistamiseks, võib mõni meest muretseda täiendavate "kraami" dekoreerimiseks kaasasolevas ruumis. Mitte muretseda. See artikkel toob teid läbi reaalsete köökide erinevaid näiteid ja illustreerib erinevaid viise, kuidas oma stiili saavutada ilma puhtust ja loendurit ohverdamata.\nNüüd, kui tunneme selle olulisust, uurime lihtsalt, kuidas kööki kaunistada.\nKuidas kaunistada kaasaegset kööki\nAvatud kontseptsiooni põhipõrandaks tänapäevases kodus peab köök olema rohkem kui köögiviljade puhastamiseks. See peab läbima hästi toimetatud, kaasaegse ülejäänud maja vibe. See kaasaegne köök seda just teeb.\nValge veekindel peahoone annab köögi saare puhtaid jooni, säilitades samal ajal avatud, õhulise tunde. Kuid hoides kerget neutraalset kööki kutsudes, kasutatakse rohkeid rikkalikke värve kogu sellel ajal strateegiliselt. Näiteks värvib sidruni-kollane baar, mis annab värvi kõrval mitmekihilise rännakütusega, mis viib köögist läbi garaaži.\nSaarel on ka gaasist pliidiplaat, millel asuv kuninglik sinine hauani Le Creuset ahjukapp. Klassikaline värv muudab ruumi ilma heledaks.\nSinine pott ilmeb hästi ka kollaste tooli ja saare taga asuvate sahtlite kapid. Lihtsad, värsked värvitoonid kerges ja õhukeses köögis hoiavad ruumi rõõmsat ja maandatud.\nSelles köögis on piparmündi muu tahkekujulised värvid, nagu nurgakivi ümbritsev taim. See on suurepärane köök, kui sul on aken. See konkreetne taim on see, mis säilitab kontrollitud ruumi, mis sobib kaasaegse keskkonnaga.\nAbstraktsel joonekirurgil on vaikne sinakas-hall ja kollane sabatõmmisega kaasas värvikombinatsioon. Kuid kuna vaipa värvid on teiste värvide lähemale silmade tasemele pehmem versioon, ei tunne nad värvide infusiooni jaoks matt-matuseid ega ülemäära. Plaat loeb peaaegu neutraalseks.\nKöögivalamud ei vaja iseenesest kaunistamist, sest valiti välja kraan, mis näitab täielikult köögis kasutatavat stiili.\nKuid natuke lõbusalt, aknalauas köögikoha taga asuvad sarnaselt-veel eraldi keraamilised kujud helerohelises sinikas. Need põnevad numbrid aitavad hoida ajakirja väärilist kööki jäigalt tunda (potentsiaal igas mitte-isiklikus dekoreeritud ruumis); selle asemel tundub, et see on kutseline ja kaunilt elus.\nKöögis kasutatavaid seadmeid kasutatakse sageli ka köögi sisekujunduse osana. Planeeritud roostevabast terasest röster ja segisti asetatakse lauale, ühendatakse ja valmis. Need on paigutatud puhtalt vastu backsplash, hoides ümbritseva countertop ruumi avatud ja saadaval kasutamiseks vajaduse korral.\nSelle köögimööbli disainiks on üks minu lemmikdetailidest (suurepärane disain, mis ümbritseb suurepäraseid kaunistusi, muide) on köögi loenduri pikkusel asuv väljalaskeava, kus korrapäraselt paiknevad elektriühendused. Riba sobib backsplash plaat, kenasti segades tehnoloogia kulinaaria apellatsioonkaebus.\nHele, sooja halli kappi (enamasti sahtlid) säilitab madala profiiliga horisontaalne skeem, mis sobib ideaalselt kogu ruumi, sealhulgas akende ja backsplashi plaatidega. Kerged sahtlipikendused on intuitiivsed ja mitte-pealetungivad. Selline gorgeous ja ideaalselt kaunistatud köök.\nKuidas uut tüüpi kööki kaunistada\nNii et ehitad uue maja või lihtsalt liiguvad uude konstruktsiooni ja teie köök näeb välja uhiuus. Loomulikult on see põnev, kuid väljakutseks on: kuidas te oma kööki kaunistate, et olla teistega kõigest erinevad? Kuidas saab teie köök olla ainulaadne sinu jaoks?\nTööstuslikus stiilis metallist baarist väljakud on hea koht, kus saab alustada soojuse ja natuke kaasaegse ilmetusega kaebuse lisamisega. ("Kaasaegsed ilmastikutingimused" - jah, see on asi. Nüüdseks.) Lahtisel poolsaarel olev peegeldaja on kõlbmatu kutse kõigile, kes tulevad, istuvad ja jäävad mõnda aega.\nLihtsad klaasist riputustuled aitavad hoida kööki avatuna ja korrapäraselt, kuid koos mõne elegantsusega. Klaasist ripatsid ilmuvad peaaegu igas köögi stiilis, sest need on väga mitmekülgne, visuaalselt kerge ja ajatu.\nKöögi nurgad võivad olla natuke keerulised, sest nad näevad karmid, kui need on täielikult avatud ja lihtsad, kuid neil on võimalus koguda igasuguseid segadust, olgu selleks otstarbeks või mitte. Mõelge oma köögi nurkadele kriitilise silmaga, siis ole strateegiliselt selles, mis seal on lubatud. Paar kausi tootmiseks võib olla kõik "dekoratsioonid", mida nurgas vajab ... ja kui see on tõsi, siis ärge laske teistel värkidel kibestuda.\nKöögisaal, ükskõik kui väike, võib olla nii kasulik, eriti see, kus on väike töökapp.See seade lubab teistel köögikohtadel inimesi, kes hoidvad peakokkupartnerit (või abistavad teda!), Säilitades samal ajal vestlust ja suhtlust.\nKuna köögi saarel tuleks alati võimaluse korral takistada, on kaunistuseks väikesed detailid, nagu countertopi ja riistvara valik. Hoidke esteetiliselt nii proportsionaalsed saare suuruse kui ka stiiliga.\nRoostevabast terasest külmkapp näeb hästi välja roostevabast terasest kapuutsiga. See kombinatsioon visuaalselt levib terasest valge köögis, pakkudes tasakaalu ja esteetilist vaatenurka.\nTeine nurgakujundus sisaldab veidi värvi. Tahked värvid kipuvad köögis kõige paremini töötama, sest nad pakuvad värvi ilma visuaalse segadusega. Muuta objektide kõrgus, kui kasutate rohkem kui ühte.\nSageli saate "kaunistada" kasulike toiduainetega, näiteks koostisosadega, mida te kasutate sageli klaaspurkides countertops. See toimib hästi ka suurtes köökides, kus koostisosad võivad avarat kööki anda vähese hubase võlu tagamiseks ja see toimib ka väiksemates köögides, kus kapi ruum võib olla tasuline ja korteri koostisosad vabanevad kapis muud (kummalised) köögitarvikud.\nKuid hoidke purgid piiratud kolme kuni neljaga ning jätke mõlemal küljel palju tühja kummipaela. See aitab klaasipudelit dekoratiivsemaks tunduda kui segadust.\nKöögis on ülemised kapid väikesed klaasuksed. Kui teil on teie köögis avatud riiulid või avatud kappid, võite teha midagi sellist: asetage sarnased objektid nähtavateks ruumideks dekoratsioonidena. Selles köögis sarnased objektid on vintage- ja suvila inspireeritud keraamilised tükid.\nKlaasiukseid leiate köögis olevatest kappidest ülaosas ja kummaski keraamikat näete. Mõju on kodune ja võluv, puhas ja värske.\nLõppkokkuvõttes, kui teil on oma köögidokumentide jaoks ehitatud (siin antud juhul sõna otseses mõttes) ehitatud "dekoratsioonide" koht, siis see aitab teil hoida järjestust ja hämaratesse piirkondadesse kõikjal mujal. See on suurepärane sisekujundav ots mis tahes ruumi jaoks, kuid eriti ruumi jaoks, mis on suunatud funktsionaalsetele köögidena.\nKuidas hubane köök kaunistada\nNende jaoks, kes saavad meie köögikeskuste keskel seista, venitada oma käed ja puudutada kõike, kui me ümber pöörlema, võib kaunistamine olla väljakutseks. Seal pole lihtsalt ruumi palju ekstra! Kui olete väikese korteri, bungalo, suvila või kusagil mujal, kus köök ennustab postmargi suurust, ei ole te üksi.\nEsimeste jaoks on teekann, mis on ahi kunagi olemas, mitmel otstarbel: (1) see on valmis iga kord, kui seda vajate, (2) vabastab kapis ruumi, mida muidu oleks vaja seda säilitada, ja (3) see lisab võlu ja värv. See on üks parimaid (ja lihtsamaid!) Viise vormi + + funktsioneerimiseks väikeses köögiruumis.\nTeine võimalus, kuidas teie väike köök välja nägema, on alustada suurepärase kaunite laudade alustamisega. Köögilauad on paljudel juhtudel köögimööbli kõige nähtavamad, kuna nad on suurim horisontaalne pind. Kaasaegsed countertops võivad anda isegi väsinud, libisev köök hoogu. (Tutvuge, kuidas teie enda faux betooni countertops siin tuua.)\nTeine võimalus vabastada mõni kappi ruum asetada asjad (nt küpsetuskomponendid) lehtedele sobivate kanistrite juurde. See toimib hästi nurgas, seda eriti seetõttu, et see pehmendab nurgast ja ei võimalda teil midagi muud seeläbi asetada täiendavaks dekoratsiooniks, mis võib olla kiusatus peegelduste nurgas. Hoidke neid lihtsaks, et saada parim esteetilist kaevandust.\nAhi vastas on kaetud telliskivisein, kaasaegne roostevabast terasest külmkapp ja kõrge seintega kapi riiul. Ma armastan endise tellise tööstuslikku tunnet moodsa viimistluse kõrval. See ei võta palju, et teha väike köök; see on üks suur eelis väikeste ruumide kaunistamiseks!\nSest väikestest inimestest, kes külastavad sageli väikest kööki, kui inimesed küpsetavad, on mõnus idee, et neil oleks olemas midagi, mis aitaks neid hõivata. Näiteks külmiku vähem nähtava külje peal olevad magnetid töötavad suurepäraselt ja ei kahjusta köögi sisekujundust. Olen kindel, et funktsioneerib funktsioone, mis tulevad vormis, kui värvipulgad on seotud, kuid kui kaks töötavad koos, on see nagu võlu.\nIsegi väike köök, millel on aken, on õnnelik. See on peamine kinnisvara elamiseks, kasvavad asjad nagu mõned sukulendid lamavasse potti.\nHaljastus on lihtne ruumides ja see on uskumatult efektiivne, pakkudes visuaalset soojust, värvi ja ligipääsetavust.\nHästi varustatud puu kauss teeb väikese köögis suurepärase sisekujunduse. Ja isegi tükk võltsitud vilja, nagu see ananass keraamiline, tundub hea välja. Ja tervislik. (Ärge unustage komme, mis on sisse pandud ...)\nSee väike köök on kaunistatud lihtsalt ja tõhusalt, tagades, et kõik siia tulevad tunnevad nagu osa perest. Miski ei ole piiranguteta, kuid kõik on korras.\nKuidas välja panna köök\nKõigi väikeste ja kööginurgade kaunistamisega seotud väljakutsete teemal võib keskmise suurusega kvadratuuriga köök olla mõnikord sama kaunistatav. See köök võib tekitada olulisi kaunistusprobleeme, saarel liiga väike, kuid hubase töömärgiga kolmnurga jaoks liiga suur.\nMõned võimalused keraamilise köögi kaunistamiseks hõlmavad ka perioodiliselt klaaskorkide paigaldamist. See aitab lõhkuda vertikaalset ruumi, mis võiks muidu tunduda veidi kasti.\nSelles köögis kasutati igat kapi sektsiooni lõpus klaasist paneeli, mis kujutas endast ilusat visuaalset raami kapi pealsetele.\nSinine ja kollane muudavad hea köögi värvikombinatsiooni, nagu me nägime juba selles artiklis, ja see kehtib ka ruudu köögis. Pidage meeles, et kui köök on kõik valge või isegi neutraalne, eristab üks värvipaber, mis on suured. Vähem on siin rohkem.\nBetoonist korstnad, mis on pitseeritud hõõrdkattega hermeetikus, annavad sellele köögile otsustava tööstusliku elegantsi.\nKaunid countertops, sa tõesti ei pea muretsema palju kaunistamiseks; hoides neid selge ja nähtav, saab kaunistuseks piisavalt.\nTehase elu köögi aknas. See on sügav aknalaua ja see on peamine koht väikeste ürgavade aias aastaringselt.\nLasteakna kujundus. Võib-olla sa armastad seda, võib-olla ei, aga see on asi nende jaoks, kellel on lootustandvad kunstnikud, kes nõuavad silmatorkavat esitlust. Kasutage seda kõige paremini, nagu näiteks koondatud taimede viskamine koordineeritud värviga, nii et see näib olevat tahtlik.\nMaalitud mullaga talumaja stiilne puidust väljaheide pakub kenasti kena soojenemist. Need on kitsas sügavuses, mis on kasulik siis, kui need lükatakse köögi poole otse köögipoolsuse taga. Funktsioon muudab vormi alati paremaks. Iga kord.\nMillised on teie lemmikud näpunäited köökide kaunistamiseks? Kas sa arvad, et see on ruum, mida vajab kaunistamine või mida see kasu pakub? Mõlemal viisil ... loodame, et saate nautida köögi ruumi loomist, mis sobib teie vajadustele kaunilt.


Real Talk: kas alkohol on teie jaoks kehv? | UUDISED\nReal Talk: kas alkohol on teie jaoks kehv?\nNahahooldustoodete alkohol on halb uudis, eks? Noh, kui arvatakse, et pool internetist usutakse, siis jah, on aeg, mil me läheme täielikult meie nahahooldussüsteemi režiimile ja visake välja kõik, mis sisaldab isegi seda nn naha-deemonit, mis läheb üle pühaks alkoholivabaks niisutajad ja puhastusvahendid.\nNoh, mitte nii kiiresti. Nagu kõigi nahahooldustoodete puhul, on oluline mitte lihtsalt huumust uskuda. Selle asemel rääkisime konsultatsioonidelt dermatoloogilt Anjali Mahto, MBBCh, BSc, MRCP-lt, et probleemi lahendada korduvalt. Hoidke kerimisriba, et teada saada, mida ta pidas sellel teemal rääkima.\n"Enamik inimesi tundub, et selle koostisainega on negatiivne tähendus, sest see on võime kuivada nahka, " selgitab ta. "Kuid see on ainult osaliselt tõsi, kuna alkoholi mõjud sõltuvad tegelikult toidusegmendi tüübist ja kogusest tootes ning sellest, kui sobib see teie nahatüübile."\nSeega on väga oluline, et me ei võtaks alkoholi nahka tervikuna tervikuna, sest mehe järgi on Mahto palju erinevaid tüüpe, millel on erinevad omadused. Lihtsaim viis seda vaadelda on jagada need kahte kategooriasse: hea ja potentsiaalselt halb.\nMida otsida: tsetüül, stearüül, tseteariil\nMahto viitab sellele kategooriale kui "rasvalkoholidele." "Sageli leiate need puhastusseadmetest ja niisutajatest paksendajatena ja emulgaatorina. Tänu nende võimele niiskust nahale lukustada ja moodustada kaitsva tõkke, mida vesi ei saa tungida, võivad nende koostisosadega tooted olla kasulikud kuivale nahale. "\nPotentsiaalselt halvad alkoholid\nMida otsida: etanool, etüülalkohol, denatureeritud alkohol, metanool, isopropüülalkohol, SD alkohol, bensüülalkohol\nTeid leiate sageli nendest alkoholidest toodete koostises, et anda teisi koostisosi nahale või kahjutuks, et saada õli tootmist kontrolli all.\n"Kui üks või mitu neist on koostisainete nimekirja ülaosas, tähendab see, et need on piisavalt suured, et olla problemaatiline akne alanevale nahale, kuna kuivus võib põhjustada õli näärmete üleküllastumist ja põhjustada plekke ilmuvad ", näitab Mahto.\nAga ainult need, kellel on akne all olev nahk, ei tohiks olla ettevaatlik selliste alkoholitüüpide suhtes. "Alkoholipõhised toonerid võivad ka nahal väga kuivatada ja seetõttu ma ei soovita neid, eriti tundlikule nahale, ekseemile või allergiatele, " lisab ta. Õppetund\nKas olete kuulnud Lixir Nahahooldusvahendit veel? Andke meile näidata.


Praetud kõrvits pannil - uskumatult maitsev! Pannil praetud magustoidud, eelroogad ja teine kõrvitsatooted\nRöstitud kõrvits - toit ei ole iga päev, kuid see võib suurepäraselt lahjendada tavalisi kõrvaltoite ja -nõude ringlust. Võistlus kartulitega või, näiteks, tatar, on ebatõenäoline, kuid kodu üllatuseks on mõnikord väga kasulik, eriti kui see on kasulik nende tervisele. Ja siin on tagasihoidlik kõrvits nagu kõrvalroog.\nRöstitud kõrvits pannil üldistel toiduvalmistamise põhimõtetel\n• Küpsetamiseks on parem võtta keskmise suurusega pirnikujulisi puuvilju. Sellise kõrvitsa pulp on kõige magusam ja mahlakas ning selle kitsas osa ei sisalda seemneid. Köögiviljad pestakse põhjalikult veega, pestakse mustuse jäänused ja lõigatakse tükid, et kergendada koorekihi eemaldamist. Kõrvitsepulp on väga tihe, nii et sa peaksid kasutama hästi teritatud nuga.\n• Pannil praadige nii väikesed kui suured kõrvitükki. Sõltumata suurusest ja kujust ei ole soovitatav enam kui ühe sentimeetri paksus, vastasel juhul ei saa kõrvits ära praadida.\n• Enamikul juhtudel küpsetatakse kõrvits taimeõlis pannil, võid kasutatakse ainult magustoidu valmistamiseks. Viilud langetatakse ainult hästi kuumutatud pannil, millele on juba lisatud rasva ja praetud, pöörates vastasküljele kuni kuldpruunini.\n• Küpsetage kõrvits ise pannil või teiste köögiviljadega. Praetud köögiviljadeks võivad olla magustoidud või suupisted. Grillitakse kõrvitsaid köögiviljadega, valmistage õrnad põhiroogad või küpsetatakse kergelt serveerimiseks. Pannil küpsetatud kõrvitsa viilud on sageli ahjus valmis, täiendades tassi puuviljade või muude toodetega.\nPaistudega männipähklitega küpsetatud magustoidu kõrvits\n• nael kõrvitsat;\n• kreemjas 72%, naturaalne või - 30 g;\n• suhkur ja jahvatatud kaneel - maitse järgi;\n• väike käputäis männipähkli tuuma.\n1. Lõika seemnetest vabanenud taimne liha ja koorige väikesteks vähemalt 6 cm pikkusteks ja kuni 6 mm paksusteks plokkideks.\n2. Pange või pannile, sulatage hästi ja soojendage veidi.\n3. Seadke keskmine soojus ja praadige kõrvitsapulgad, katmata kaanega ja pöörake perioodiliselt, nagu kartulite valmistamisel.\n4. Kui tükid on hästi pruunistunud, puista need kaneeliga segatud suhkruga, katke kaanega ja viige valmis viis minutit. Kindlasti lülitage soojus miinimumini, et mitte põletada.\n5. Kui serveerite, puista kuiva praadiga kergelt röstitud männipähklitega.\nKüüslaugu ja roheliste pannil küpsetatud kõrvitsaga lihtne retsept\n• küpsetatud kõrvitsapulber - 500 gr;\n• väike petersell;\n• kolm lusikatäit taimeõli;\n• hapukoor 20% rasva, võib olla majonees.\n1. Eemaldage koor tükist ja lõigake see mitte liiga õhukesteks viiludeks või kuubikuteks kuni 7 cm pikkuseks.\n2. Pange kõrvitsa tükid kaussi, puista need pipartega, kergelt soola ja segada hästi.\n3. Paksu seinaga pannil kuumutage taimeõli ja küpseta selles peeneks peenestatud jahu. Fry peaks olema keskmise kuumusega, nii et köögivilja ei põletata ja ühtlaselt keedetud.\n4. Keerake röstitud viilud sügavale tulekindlatesse roogadesse ja 180 kraadi juures valmistatakse ahju. Tükid peaksid olema pehmed. 5. Lõika petersell peeneks terava noaga, purustage küüslauk uhmris ja segage see peterselli ja hapukoorega\n6. Asetage kuum kõrvits tasasele taldrikule, valage küüslaugu segu üleval ja serveerige.\nKanafilee praetud muna viiludega\n• pool tassi nisujahu;\n• 300 gr. kõrvitsa pulp;\n• humala-suneli - 1 tl;\n• supilusikatäis rasvase majoneesi;\n• 20 ml päevalilleõli.\n1. Eemaldage kõrvitsast seemned, lõigake ettevaatlikult ära kogu nende ümbruses olev lahtine osa, jättes tihe liha toiduvalmistamiseks. Lõika õige suurusega tükk ja koorige see maha. Lõigake eraldatud tselluloosi umbes sentimeetrise paksusega viiludeks.\n2. Vala jahu laiale plaadile. Lisage pool tl soola, maitsestage „humala-suneli”, segage.\n3. Kasta iga kõrvitsaseemne liha hästi jahu segusse ja hajuta seda õrnalt üle plaadi serva. Jahu peaks olema igast küljest hästi kaetud.\n4. Eraldi plaadil laske munal majoneesiga, kergelt soolatud, panna väikese tibi paprika.\n5. Väikesel tulel kuumutage taimeõli ja kastke kõrvitsatükid peale seda, kui olete kastetud munasse kastetud.\n6. Kui kõrvitsa viilude alumine osa on pruunistunud, siis pöörake ja praadige ka teine pool.\nVürtsikas tomati kastmes praetud kõrvits\n• kõrvits - 600 gr;\n• leivamiseks - küpsetusjahu;\n• rafineeritud taimeõli;\n• jahvatatud paprika, paprika ja soola segu.\n• küpsed lihavad tomatid - 4 tk., Keskmise suurusega;\n• üks kolmandik teelusikatäis kuivatatud basiilikut; • küüslauk, suhkur, sool.\n• värske tilli või peterselli.\n1. Loputage kõrvits sooja veega, lõigake see pooleks, eemaldage kogu kiuline osa seemnetega. Seejärel lõigake pooled pooleks ja koorige tükid maha. Lõigake tselluloosi paksusega viiludeks.\n2. Segada laias, madalas kausis jahu vürtsidega. Rollige kõrvitsaviilud kõigist külgedest selles segus ja laske neil leotada 10 minutit.\n3. Pannil kuumutage taimeõli ja praadige kõrvitsatükke, küpsetatud jahu, mõlemal küljel, kuni kuldpruunini. Küpseta keskmise kuumusega, et vältida viilude põlemist. Tugeval kuumutamisel hakkab kõrvits kiiresti punastama ja tal ei ole aega seestpoolt praadida.\n4. Lõika tomatid väikesteks kuubikuteks. Kui nahk on tomatitest eemaldatud, on kaste ühtlasem.\n5. Pange tükeldatud tomatid taimeõliga kuumutatud pannile ja jäta natuke soojusele kaane alla.\n6. Umbes viis minutit enne keetmist lisage kastmesse purustatud küüslauk, vürtsid ja vürtsid. Valmistamise lõpus kohandage maitse soola ja suhkru lisamisega.\n7. Pange kuum kõrvits tassi ja valage keedetud kastmega. Serveerimisel puista peeneks lõigatud tilli.\nPannil küpsetatud kõrvits ja tomatid\n• väike kimp värsket münti;\n• kilogrammi küpsetatud kõrvits;\n• suur lusikas sidrunimahla;\n• taimne puljong või vesi - 125 ml;\n• sool, granuleeritud suhkur ja jahvatatud kuum pipar.\n1. Kasta pestud tomatid kaks minutit keevas vees. Seejärel jahutage kiiresti, asendades külma veevoolu ja koorige need maha. Lõigake vars kaheks osaks ja lõigake pooled väikesteks kuubikuteks. 2. Peske piparmündi, pestes hoolikalt iga paberitükki. Kuivatage rohelised rätikuga ja rebige lehed maha varredest.\n3. Lõika küüslauk peeneks, tükeldage sibul väikesteks viiludeks, kooritud kõrvits - sentimeetri kuubikud.\n4. Vala õli sügavasse pannil ja asetage see keskmise kuumusega. Kui rasv on hästi soojenenud, kastke küüslauk sisse ja segage, kuni see on rikas küüslaugu aroom.\n5. Lisage sibul ja jätkake soojenemist, kuni selle viilud on värvuselt merevaigukollased.\n6. Pange kõrvits sibulale, segage ja oodake, kuni tükid on pehmed.\n7. Pange tomatid köögiviljadele, segage kõik hästi ja valage köögiviljapuljong või vesi. Lisage sidrunimahl ja puista purustatud mündilehed. Kergelt soola, maitsestage punase pipra ja reguleerige tassi maitset suhkru lisamisega.\n8. Seadke keskmine kuumus 10 minutiks kaane alla.\n9. Seda tassi serveeritakse keedetud kartulite või pastaga.\nKartulid sibula ja kõrvitsaga praetud pannil\n• üks kilogramm kartuleid;\n• 350 gr. kooritud kõrvitsimass;\n• rafineeritud päevalilleõli;\n• lemmik maitseained - maitse järgi.\n1. Lõika kooritud kartulid väikesteks ribadeks nagu praadimiseks. Samamoodi lihvige kõrvitsapulbrit, tehke viiludeks vaid pisut paksemad kui kartuli. Kui kõrvitsa õled on sama paksusega kui kartul, pehmendub see varem ja muutub puuriks.\n2. Koori sibul, lõigata pea pikisuunas kaheks osaks ja tükeldada peeneks.\n3. Vala pannile mõni taimne õli, umbes poolteis lusikatäit, ja pärast keskmise kuumutamise sisselülitamist oodake, kuni see on hästi kuumutatud. Seejärel kastke kartulivart sellesse ja aeg-ajalt selle ümber keerates, viige see poolküpseks. 4. Lisage kõrvits ja jätkake küpsetamist keskmise kuumusega. Ärge katke kaanega, vastasel juhul kaotavad liha tükid kuju.\n5. Umbes minuti pärast lisage sibul pannile, maitsesta pipartega ja soola kergelt.\n6. Kui kartul on valmis, saate ahju välja lülitada ja serveerida.\nPannil küpsetatud kõrvits, küpsetatud ahjus juustuga\n• Butternuti squash - 300-350 gr.\n• valge kookospähkli kiibid - 2 spl. l.;\n• 100 gr. „Vene” või „Hollandi” juust;\n• 50 ml rafineeritud päevalilleõli;\n• kaks suurt hapuõunat.\n1. Pirnikujuline kõrvits, loputa soojas vees ja lõigata sentimeetri paksusesse ringi. Kasuta taime õhemat osa, selles ei ole seemneid.\n2. Lõigake koorik rõngastest välja ja hõõruge soolaga, eelistatavalt hästi.\n3. Pannil kuumutage taimeõli.\n4. Küpseta kõrvitsa viilud mõlemalt poolt, kuni kuldpruun, vaheldumisi rullitakse tükid jahu ja kastke kohe kuumutatud rasvasse.\n5. Pärast röstimist pange kõrvits salvrätiku peale ja lõhkesta liigsed rasvad.\n6. Lõika õunad rõngasteks ja eemalda südamik ettevaatlikult. Vali puu nii, et nende läbimõõt vastab kõrvitsarõnga suurusele.\n7. Lõigake juust õhukesteks viiludeks.\n8. Lõigake küpsetusplaadile suur toidukahtleht ja kandke sellele õhukese kihiga taimeõli.\n9. Pisut üksteisest tagasipöördumine, fooliumiga röstitud kõrvitsirõngad, piserdage heldelt iga kookospähkli laastud ja asetage neile õunarõngad.\n10. Katke puuvilja viilud juustu viiludega ja pitseerige fooliumiga. Pange küpsetusplaat eelsoojendatud ahju ja küpseta kõrvitsaga õunte juures 160 kraadi juures 20 minutit. 11. Küpsetamise keskel lõigake või avage ettevaatlikult fooliumist ülemine kiht ja laotage see ümber nii, et juust pruuniks.\nPraetud kõrvits küpsetamise nõuandeid ja nõuandeid\n• Mulle ei meeldi köögivilja spetsiifiline maitse ja lõhn, enne kui küpsetad tükid oma lemmikvürtsidega. Nad tapavad soovimatu maitse ning parandavad ka valmis tassi maitset.\n• Kui otsustate lisada kõrvitsat praetud kartulitele, pange see pannile ainult küpsetamise keskel ja ärge katke seda kaanega. Vastasel juhul pehmendab kõrvits enne, kui kartulid on praetud ja muutunud pudruks.\n• Kui kõrvitsa pulp ei ole röstimise ajal hästi pehmendatud, viige tükid valmisahjusse.\n• Kui kõrvitsa viilud langetatakse ebapiisavalt kuumutatud rasvasse, vabastab tselluloos kuumutamisel mahla ja tal ei ole aega pruuniks saada.\nKöögiviljahelbed - küpsetatud, hautatud ja aeglases pliidis. Retseptid köögiviljade hautamiseks kõrvitsaga igapäevases menüüs\nKes võib olla ilusam - õhtusöök kõrvitsal, küpsetatud tervena. Magus, juust, köögiviljad ja toitev täidis terves grillitud kõrvitsas\nKõrvitsas riisiga - parimad retseptid. Kuidas korralikult ja maitsev küpsetada kõrvitsa riisiga.\nPumpkin cutlets - lisage need oma menüüsse! Kaerahelbed, kodujuust ja loomulikult hakkliha: rahvapärased retseptid kõrvitsale\nMida valmistada kõrvitsat kiiresti ja maitsvat - tervislikku toitu igale maitsele. Valik kõrvitsaid: supid, saiakesed, joogid\nPumpkin Dishes - kiire ja lihtne. Tõestatud kõrvitsa retseptid, kiireid roogasid ja magustoitusid koos sellega\nKana kõrvitsaga ahjus - kodulindude roogades ilma probleemideta. Küpsetage ahjus kogu või viilutatud kana kõrvitsaga\nKüpseta kõrvitsaga koorepudru potis ilma vene ahjuta. Paastunud, magus ja murenev hirss putru kõrvitsaga potis\nKüpsetusahjus küpsetatud kõrvits\nKartul hapukoores ahjus - köögiviljade "kuningas" laual. Lemmik retseptid hapukoores küpsetatud kartulite jaoks\nKanafileetükid spinati ja kaerakliidiga\nOleme üllatunud maitse ja värvi poolest: küpsistest või želeest valmistatud kook "Rainbow". Retseptid koogid "Rainbow" looduslike ja toiduvärvidega


Derek Daniel Bingham\nSünnipäev: 30/Jan/1997 - Tähtkuju\nOrientatsioon: pole kindel\nVõimed: Tuletaltsutaja ja kehamutatsioonina kasutud tillukesed inglitiivad\nIseloom: Derek on alati olnud elava kujutlusvõimega unistaja. Argus või õigemini ettevaatlikus sai teda iseloomustavaks tunnuseks alles hilisemas lapsepõlves, kui teda tema erinevuste tõttu kiusama hakati. Ta on intelligentne ning leidlik noor inimene, üpriski umbuslik ning ei usalda tihti kedagi peale iseenda, mis on teda kasvatanud veidike üleolevaks. Ta ei ole tundetu sotsiopaat, suutes hästi mõista, kui vastik on valu, haigused, kurbus ning kui meeldiv rõõm ning millegi saavutamine. Siiski on ta üpriski võhiklik mõndade asjade kohapealt väheste päriselu sõprade tõttu, mis lisab tema ülbele olekule. Ta üleüldiselt tunneb end justkui parema olendina, kes ei langeks eaalleski nii madalale, kui teised. Vahel võib esineda juhtumeid, kus ta teeb ise midagi "madalat", kui neid surub ta alla.\nVälimus: Derek on heleda naha, blondide juuste ning siniste silmadega. Ta silmad ei ole tavalised sinised silmad, need panevad inimesi tahesttahtmata kaks korda vaatama, kuid keegi ei suuda sõrme peale panna sellele, mis neid erilisteks teeb. Neid on kirjeldatud, kui tulisinised, kui Derry on vihane vms jne. Nende tugev mõju teistele on tingitud elementali verest, mis voolab Dereki soontes. Inglid on lihtsalt füüsiliselt perfektsed, mis teeb nad kauniteks, kuid elementalite võlu peitub palju sügavamal, peaaegu et kaasa sündinud šarmis. Sa võid seda vihata või armastada, kuid see püüab su tähelepanu.\nAjalugu: Väikese lapsena ei suutnud ta oma keha ohjata ning ta vahetas sugu nii nagu juhtus. Nii noorena ei omanud see õnneks kuigi suurt tähendust. Ta ei olnud otseselt "plikalik" poiss või "poisilik" tüdruk. Ta oli eelkõige lihtsalt laps. Mõnipäev tahtis ta mängida sõda ja teine päev tahtis ta olla modell ning mõnel päeval sõjaprintsess, kes kandis kaunist kleiti ja ronis sellega puuotsa. Ta oli kahtlemata nähtavalt aktiivsem siis, kui ta oli bioloogiliselt meesoost, kuid muud vahet otseselt ei olnud. "Vanaema" üritas teda vanemaks saades esialgu suunata olema enamus ajast tüdruk, mis tõttu sai temast viimaks "veidi naiselikum enamus-aega-poiss" isik. Vanaema püüdis kiivalt varjata tema võimeid ning selle tulemusena ei ole ta enam teadlik oma imelikust kakssoolisusest, nö teisest kehast. Ta näeb mõnikord unenägusid, kus peeglisse vaadates ta peegelpilt kannab kleiti vms.\nTa on ülbe, mitte loll. Kui talle räägitakse Hibitarosest jms siis suhtub ta sellesse suure umbusu ning ettevaatlikusega, püüdes leida loogilisi selgitusi. Kui aga selgub, et kõik siiski on tõsi annab see kahtlemata tema ülbusele nii mõndagi juurde. Uues maailmas ei tunne ta end aga enam erilisena ning peab esimest korda endale tunnistama, et võib-olla ta siiski on täiesti tavaline, isegi kui see tavaline tähendab midagi tema jaoks ebatavalist. Siiski ei jõua kõik see kaua süveneda ning teda üleliia heade omadustega rikastada. Peagi tuleb välja, et isegi selle planeedi kohta on ta imelik, kuid heas mõttes. Ta ei ole tavaline tuletaltsutaja, sest talle ei kehti paljud piirangud.\nSaladused: Kahesooline, tulejumal, kõik kaosega seotu.\nPerekond: Naine nimega Iris, keda tunneb oma vanaemana. Tegu on Iidsega, nimega Gaia, kes hoiab temal silma peal, kuna ta on Isise sarnane ja ohtlik.\nEma Katarina(?) Bingham, kes on ingel ja keda ta kunagi näinud pole.\nvb Gaia on talle öelnud, et ta ema on ingel vms ja esimestes peatükkides arvame, et see tähendab, et ta ema on surnud, kuid loo jooksul tekib kahtlus, et äkki naine on sõnaotseses mõttes ingel.


Tallinna järgmise aasta eelarve läbis volikogus esimese lugemise – Pealinn.ee\nesmakordselt üle miljardi Tallinna järgmise aasta eelarve läbis volikogus esimese lugemise (0)\n„Uues eelarves pöörame erilist tähelepanu alusharidusele. Lasteaia õpetaja abisid ootab ees ajalooliselt suur palgatõus, mis suurendab palka 13 protsenti ehk 100 eurot. Samuti maksame lasteaiaõpetajatele jätkuvalt kooliõpetaja alammääraga võrdset palka,” rõhutas Tallinna linnavolikogu esimees Jevgeni Ossinovski, kes märkis, et järgmise aasta eelarve maht on esmakordselt üle miljardi euro.\nTallinna linnavolikogu tänasel istungil toimus 2022. aasta linnaeelarve esimene lugemine. Eelarve kogumahuks on esmakordselt kavandatud üle miljardi euro. Linnaeelarve teine lugemine on kavandatud 21. detsembriks.\n„Lapsevanemaid rõõmustab kindlasti see, et uueks aastaks planeeritud lasteaia kohatasu enam kui 10-protsendilise tõus jääb ära. Pered säästavad sellega ligi 100 eurot aastas. Oleme kokku leppinud, et kohatasu ei tõuse ka järgnevatel aastatel. Samuti jätkub kohatasuvabastus alates pere teisest lapsest kui ka toidukulude linnapoolne kompenseerimine. Ka investeeringutekavas on suur rõhk lasteaedade rekonstrueerimisel. Nimelt on järgmisel aastal korraga rekonstrueerimisel rekordiliselt üheksa lasteaeda,“ lisas Ossinovski.\n„Uues eelarves nähakse ette täiendavad vahendid rohepöörde ja kliimakava elluviimisele, muuhulgas hakatakse linnasutustele paigaldama päikesepaneele, ostetakse uusi busse ja tramme ning toetatakse korteriühistuid keskkonnasõbralike lahenduste rakendamisel. Selle tulemusena paraneb linnakeskkond ja linlaste elukvaliteet,“ märkis volikogu esimees.\n„Kvaliteetse rattataristu rajamine kiireneb oluliselt, selleks on uuel aastal kavandatud üle viie miljoni euro. Eritähelepanu all on kesklinna rattateed ning koolide ümbruse ohutuse suurendamine, aga korralikud rattaga liiklemise võimalused tulevad ka Vana-Kalamaja, Tulika, Jõe-Pronksi tänavatele. Samuti viiakse lõpuni Lasnamäe ja kesklinna ühendamine ning jalakäijate ja ratturite liiklusohutuse tõstmiseks valmivad Kristiine ja Paldiski maantee raudteealused tunnelid,“ ütles Ossinovski.\nLinnavolikogu aseesimees Kristen Michal ütles, et eelistab rahanduses konservatiivset joont ja peaaegu võiks eelarvet kiita, kui poleks puudu vastused olulistele küsimustele: „Mis saab suurinvesteeringu Tallinna Haigla puuduoleva 100-140 miljoniga? Linnahalli tulevik vajaks samuti selgust. Linnale heal ajal tuleks teha ka kulude revisjoni, sellestki pole märke, meediamasin toodab endiselt linnapea kiitust ostetud ajale. Oleks aeg neist abiratastest vabaneda, nüüd kus ainuvõim on murdunud.“\n„Konkreetselt teeme 2022. aasta Tallinna eelarves ettepaneku viia pensionäridele lubatud toetus juba järgmisest aastast 200 eurole, mitte nagu linnavalitsus pakub, et 150 eurot. Lasteaia kohatasu tuleb kaotada kõigile lastele, et haridus oleks ühtne algusest lõpuni. Kulusid, mida kokku tõmmata ja jätta see raha lastega peredele ning korda teha lasteaiad ja hoovialad, jätkub. Uuenev linnaruum, puuduv peatänav jäävad ilmselt ootama koalitsioonipartneri eneseleidmist, sest eelarves pole vastust lubadustele ja meile antud kõrgetele lootustele,“ sõnas Michal.\nTallinna linnavolikogu fraktsioonid saavad eelarvele eelnõule oma parandusettepanekuid esitada kuni 17. detsembrini.


Vaimse tervise probleemide puhul on võimalik abi saada:\nPerearsti telefonilt 1220 - siit saab nõu lihtsamate murede korral, juhiseid esmaseks abiks. Helistamisel ei tuvastata helistaja isikut, helistada ja nõu küsida võivad ka ravikindlustuseta inimesed.\nNõustamise ja kriisiabi keskustest – nt anonüümsete alkohoolikute ja nende lähedaste eneseabigrupid; ohvriabi töötajad (Sotsiaalkindlustusametis); online nõustamiskeskus lahendus.net (psühholoogiatudengid); uimastialane nõustamistelefon 1707 (24h, tasuta kõikidelt telefonidelt).\nUsaldustelefonidelt – Tallinna Psühholoogiline Kriisiabi (631 4300 E–R kl 9–20, L kl 10–20); Eluliini usaldustelefon (655 8088 (eesti keeles) kl 19–7, 655 5688 (vene keeles), N, R kl 19–7, www.eluliin.ee); Noorte Usaldustelefon (646 6666 N–L 19–22); Usaldustelefon 126 (eesti keeles, iga päev kl 17–3); Usaldustelefon 127 (vene keeles, iga päev kl 19–23) www.usaldus.ee.\nPsühhiaatrilt ja psühholoogilt – psühhiaatri poole saab pöörduda ka saatekirjata.\nAsendage ja olge toeks. Kui tööpinge on suur, siis märgake ja austage kaaslast ning tema tööd, hoidudes teist inimest haavavatest märkustest ja tagaselja kommentaaridest. Aidake kolleegidel hinnata töökohal esinevaid asjaolusid, mis soodustavad vaimse tervise probleemi tekkimist või süvenemist.\nKüsige, millist tuge on haigestunud kolleegil oma tööülesannete täitmiseks vaja, pakkuge abi.\nVäga sageli võib piisata mõistlikest kohandustest töökohal. Need on muudatused töökeskkonnas, mis võimaldavad vaimse tervise probleemiga inimesel töötada turvaliselt ja tulemuslikult. Paljudel juhtudel ei ole muudatusi üldse vaja ja mõnedel võib muudatusi olla vaja väga vähe. Tööandja tehtavad kohandused võivad näiteks olla tööülesannete ülevaatamine ja/või paindlike tööaegade pakkumine.\nOlge teadlikud seaduslikest regulatsioonidest ning Töötukassa tööandjatele pakutavatest võimalustest seoses töövõime ja puudega. Abistavat infot ning viiteid leiate Sotsiaalministeeriumi ja Töötukassa kodulehtedelt.\nVaimse tervise häirega inimesed tööturul. Poliitikauuringute keskus Praxis\nEnesetappude ennetamine: ennetusmeetmed töökohal. Juhendmaterjal. WHO väljaande Eestile kohandatud tõlge\nEesti Psühhosotsiaalse Rehabilitatsiooni Ühingu koduleht


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - EL esitab ettepaneku vastutustundliku kauplemise kohta konfliktipiirkondadest pärit metallidega\nEL esitab ettepaneku vastutustundliku kauplemise kohta konfliktipiirkondadest pärit metallidega\nELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton ja Euroopa Liidu kaubandusvolinik Karel De Gucht esitasid täna ettepaneku ELi ühtse tegutsemisviisi kohta, et teha lõpp maavaradega kauplemisest saadud kasumi kasutamisele relvastatud konfliktide rahastamiseks. Meetmepakett raskendab konflikti- ja riskipiirkondades relvastatud rühmitustel oma tegevuse rahastamist maavarade kaevandamise ja maavaradega kauplemise kaudu. Tegutsemisviisi keskne idee on muuta äriühingute jaoks lihtsamaks vastutustundlik tina, tantaali, volframi ja kulla hankimine ning soodustada legaalsete kauplemiskanalite kasutamist.\n„Meie kindel tahe on, et rahvusvaheline maavarakaubandus ei intensiivistaks ega põlistaks konflikte,” ütlesid kõrge esindaja ja asepresident Catherine Ashton ning ELi kaubandusvolinik Karel De Gucht. „Tänane nn konfliktimineraalide algatus aitab kaasa sellele, et kaubandus soodustaks rahu, kogukondade arengut ja jõukust maailma erinevates relvakonfliktidest mõjutatud piirkondades. See on esimene ja õigeaegne ELi samm toetamaks OECD riikide äriringkondade, kodanikuühiskonna ja valitsuste saavutatud konsensust, et kogukondadel tuleb aidata nende oma loodusvaradest kasu saada.”\nKomisjon on esitanud määruse eelnõu, millega kehtestatakse tina, tantaali, volframi ja kulla importijatele, kes on otsustanud neid mineraale vastutustundlikult liitu importida, ELi enesesertifitseerimise süsteem. Enesesertifitseerimine nõuab, et need, kes neid metalle ja nende maake ELi impordivad, rakendaksid hoolsuskohustust, s.t väldiksid kohapeal kahju tekitamist, jälgides ja hallates oma ostu ja müüki OECD hoolsuskohustuse suunistes esitatud viie sammu kohaselt. Eesmärk on tegutseda nende maavarade puhul ELi tarneahela kõige mõjusamal tasandil ja hõlbustada hoolsuskohustusealase teabe jõudmist lõppkasutajateni. Määrus annab ELi importijatele konfliktidest mõjutatud riikide ettevõtjatega seaduslikult kaubeldes võimaluse suurendada oma seniseid jõupingutusi, et tagada puhas tarneahel.\nEt suurendada sulatus- ja rafineerimisettevõtjate vastutust üldsuse ees, parandada tarneahela läbipaistvust ja soodustada vastutustundlikkust maavarade ostul, on EL seadnud eesmärgiks avaldada igal aastal nimekiri ELi ja maailma vastutustundlikest sulatus- ja rafineerimistehastest. ELis on rohkem kui 400 kõnealuste maakide ja metallide importijat ning seega on EL üks suuremaid tina-, tantaali-, volframi- ja kullaturge.\nKavandatud määrusele on lisatud teatis, s.o dokument, milles esitatakse üldine ja kõikehõlmav välispoliitiline vaade konfliktide seostele neist mõjutatud piirkondades kaevandatud maavaradega kauplemisega. Selles on sätestatud ELi edasine tegevus OECD hoolsuskohustuse suuniste toetamisel ning ELi välispoliitiline sihtrühmade hulgas tehtav töö ja toetustegevus selles valdkonnas. Teatisega kinnitavad komisjon ja kõrge esindaja/asepresident, et nn konfliktimineraalid on osa ELi välispoliitilisest tegevuskavast ning EL kavatseb astuda riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil konkreetseid samme, alates toetusest kuni poliitilise dialoogi ja diplomaatilise tegevuseni metallisulatusega tegelevates riikides kohapeal. Teatis toetab komisjoni ja kõrge esindaja võetud kohustust edendada tugevat ja ühtset ELi toorainediplomaatiat ning tegelda julgeoleku ja arengukoostöö vahelise seosega sidusalt ja strateegiliselt.\nTänases algatuses soovitatakse ühtlasi määruse toetuseks stiimuleid, mis õhutaksid ELi ettevõtete hulgas hoolsuskohustuse järgimist, näiteks:\nstiimulid riigihangete raames ettevõtetele, kes müüvad selliseid tooteid nagu mobiiltelefonid, printerid ja arvutid, mis sisaldavad tina, tantaali, volframit ja kulda;\nrahalised toetused VKE-dele, et nad täidaksid hoolsuskohustust, ning OECD-le suutlikkuse suurendamiseks ja tööks sihtrühmadega;\nnähtav tunnustus ELi ettevõtete jõupingutustele, kui nad hangivad mineraale konfliktiriikidest või -piirkondadest vastutustundlikul moel;\npoliitiline dialoog ja diplomaatiline töö riikidega, kes tegelevad maavarade kaevandamise, töötlemise ja tarbimisega, et propageerida hoolsuskohustuse ulatuslikumat rakendamist;\ntoorainediplomaatia, sealhulgas paljusid sidusrühmi hõlmavate hoolsuskohustuse algatuste raames;\narengukoostöö asjaomaste riikidega;\nELi liikmesriikide poolt nende oma poliitika ja vahendite kaudu antav toetus.\nMääruse ettepaneku aluseks on avalik konsultatsioon, mõjuhinnang ja ulatuslikud konsultatsioonid OECD, äriringkondade, kodanikuühiskonna ning tootjariikide institutsioonidega.\nSee on vastuseks Euroopa Parlamendi 2010. aasta üleskutsele, et EL kehtestaks samalaadsed õigusnormid nagu USA, kus nõutakse, et ettevõtted, kes kasutavad nn konfliktimineraale, deklareeriksid nende päritolu ja rakendaksid hoolsuskohustust.\nAvalikus konsultatsioonis ja mõjuhinnangus tõsteti esile keerulist turuolukorda Ida-Aafrika järvede piirkonnas ning selle tulemusena asus komisjon välja töötama alternatiivseid, kuid siiski sihipäraseid ja täiendavaid meetmeid. Samuti teatas komisjon eriväljaandes „Kaubaturud ja tooraine” ning teatises „Kaubandus, majanduskasv ja areng” oma kavatsusest uurida võimalusi muuta tarneahel läbipaistvamaks.\nKorduma kippuvad küsimused maavarade vastutustundliku hankimise kohta konfliktipiirkondadest\nLink Euroopa Komisjoni ja kõrge esindaja ühisteatisele\nLink komisjoni talituste töödokumendile\nÜldsusele: Europe Direct telefon 00 800 6 7 8 9 10 11 või e-post


DRG | Haigekassa\nDRG süsteemi toimimise reeglid (avaldatud 17.12.2021)\nDRG süsteemi analüüs (2014-2020)\nDRG piirhinna ja piiride arvutamise metoodika muutmise analüüs (2017)\nEesti Haigekassa DRG piirhinna ja piiride arvutamise metoodika hindamine (2015)\nDRG piirhinna ja piiride arvutamise metoodika analüütiline hindamine (Lisa - piirhinnad ja hinnapiirid (2016)\nDRG kui üks Eestis kasutatav tasustamismeetod aitab suurendada ravikindlustusvahendite kasutamise efektiivsust, soodustab tervishoiuteenuse osutajate huvi raviprotsessi kulutõhususe ja ravi järjepidevuse suurendamiseks. DRG süsteemi kasutamise strateegiline eesmärk on aidata kaasa ravikindlustusvahendite kasutamise efektiivsuse suurendamisele. DRG-põhine rahastamine suurendab teenuseosutajate motivatsiooni raviprotsessi optimeerida, andes samas võimaluse oma tegevusi ja kulutusi analüüsida ning kontrollida.\nNordDRG grupeerimisloogika Eesti versioonid\n2020.a grupeerimisloogika - 01.05.2021 (Excel)\n2020. a DRG grupeerimisloogika (Excel)\n2018. a DRG grupeerimisloogika (Excel)\nÜlevaade NordDRG 2020.a grupeerimisversiooni rakendamisega kaasnevatest muudatustest\nÜlevaade NordDRG 2018.a grupeerimisversiooni rakendamisega kaasnevatest muudatustest\nNCSP loend 2022\nNCSP loend 2020\nNCSP loend 2018\nJarno ja Triin Habicht "Erinevad tasustamise süsteemid tervishoius"\nJarno ja Triin Habicht "Ülevaade DRG-süsteemi ajaloost ja ülesehitusest"\nJarno ja Triin Habicht "Juhupõhine NordDRG süsteem"\nCasemix süsteemidega seotud organisatsioonid\nPatient Classification Systems International koduleht\nNord Casemix center koduleht\nDRG grupeerimine ja tasustamineDRG tagasiside\nDiagnoosipõhiste kompleksteenuste (DRG) idee ja eesmärk\nDRG süsteemi kasutatakse olulise kliinilise praktika analüüsi- ja tagasiside vahendina, mis võimaldab hinnata ja võrrelda tervishoiuteenuse osutajaid nii ressursikasutuse kui ka kliinilise töö sisu iseloomustavate näitajate osas.\nDRG-põhise rahastamise eesmärk on suurendada ravikindlustusvahendite kasutamise efektiivsust, tõstes tervishoiuteenuse osutajate motivatsiooni kasutada ravikindlustusvahendeid säästlikult ning tegeleda raviasutuse sisese kulude juhtimisega.\nEestis rakendatakse NordDRG süsteemi, mis raviarvete grupeerimise sisendinfona vajab diagnoosi koode, teostatud kirurgiliste protseduuride koode ja patsiendiga seostud tunnuseid ning ravi kestuse ja lõpetamisega seotuid asjaolusid. See info on Eestis rutiinselt raviarvetel kogutav.\n2022.aastal on Eestis kasutusel NordDRG 2020.a. versioon (EST2020PR1b). Järgmine plaanipärane versiooni uuendamine toimub 2023. aastal, mil võetakse kasutusele 2022.a. grupeerija versioon.\nDRG grupeerimise loogika.\nDRG grupeerimisloogika põhineb eeldusel, et ühte DRG gruppi kuuluvad ravijuhud on sarnased nii kliiniliselt sisult kui ka ressursikulult ( st. patsiendi ravi käigus vajalike uuringute ja protseduuride kulud). Grupeerumisel ning DRG-põhisel tasumisel võetakse arvesse erinevat raviarvel kajastuvat informatsiooni.\nGrupeerumisloogika lähtub järgmistest sammudest:\nEsmalt jaotuvad arved kliinilise sarnasuse alusel põhidiagnoosikategooriatesse\n(MDC - Major Diagnostic Category), mis määratletakse põhihaiguse diagnoosi järgi.\nJärgnevalt võetakse grupeerimisloogikas arvesse, kas patsiendile on tehtud operatsioonituba vajav kirurgiline protseduur või mitte ning vastavalt sellele satuvad juhud kas kirurgilisse või mittekirurgilisse DRG gruppi:\nKirurgiliste protseduuridega juhud jagunevad omakorda vastavalt operatsiooni ressursikulule, et tagada kulude osas võimalikult homogeensete DRG gruppide tekkimine.\nMittekirurgilised ravijuhud grupeeruvad sarnast ressursikulu eeldavate põhidiagnooside alusel.\nIgas põhidiagnoosirühmas on tavaliselt ka üks “muudele haigustele” ja “muudele operatsioonidele” mõeldud kirurgiline ja üks mittekirurgiline DRG grupp. Need on vajalikud harva esinevate diagnooside ja operatsioonidega ravijuhtude grupeerimiseks.\nEdasi toimub grupeerumine muude patsienti iseloomustavate tunnuste (vanus, kaasuvad diagnoosid, ravi lõpetamise informatsioon) alusel, mida arvestatakse ainult juhul, kui need tegurid põhjustavad olulist erinevust ravijuhu ressursikulus (ehk patsiendi ravikuludes).\nKaasuvate diagnoosidena võtab DRG loogika arvesse ainult neid diagnoose, mis põhjustavad erinevusi ressursikulus.\nViimases etapis arvestab loogika ravi kestust, mille arvutamisel kasutatakse järgmist valemit:\nRavi kestus = (arve lõpp - arve algus) +1\nKui ravi kestus on üks ja enam päeva, grupeerub arve Classic-versiooni DRG gruppi\nKui arve algab ja lõppeb samal päeval, siis grupeerub arve nn lühikese ravi (short therapy) DRG gruppi (O-DRG).\nGrupeerimisloogika kohaselt satuvad lühikese ravi DRG gruppidesse kõik päevakirurgia raviarved ning samal päeval alustatud ja lõpetatud statsionaarsed raviarved.\nErandiks on sama päeva haiglaravi juhud, mis on kas lõppenud surmaga või arvel on märgitud grupeerimisloogika seisukohast olulised kaasuvad haigused – sellised arved grupeeruvad Classic versiooni loogika alusel.\nTervishoiuteenuse osutaja täidab ravidokumendid vastavalt kehtivatele nõuetele. Elektrooniline raviarve (RA) edastatakse reeglina automaatselt läbi partneri kasutuses oleva infosüsteemi Haigekassale kontrollimiseks ja tasumiseks.\nHaigekassa võtab partnerilt vastu raviarve või –arved ja teeb esmased formaadikontrollid enne sisukontrolle. Seejärel toimub automaatkontroll ka lepingu täitmise osas. Kui raviarve läbib edukalt formaadi, sisu ja eelarve kontrollid, siis võetakse raviarve vastu. Kui raviarve ei läbi kontrolle, siis annab süsteem veateate. Formaadi ja sisukontrollid on leitavad kodulehelt : „Raviarvete reeglid“ lingilt.\nDRG grupeerija versioonide kasutamine.\nKasutusel on üks grupeerija versioon (tähistatakse tootmise aastaga). 2021.aastal kasutatakse versiooni EST2020PR1b. Kõikidele saabunud raviarvetele rakendatakse saatmise kuupäeval kehtivat DRG grupeerimisversiooni.\nDRG grupeerumise ja DRG erandite reeglid on leitavad siin:DRG süsteemi toimimise reeglid\nDRG tagasiside aruanded: 2010\nDRG tagasiside indikaatorid\n2011 I pa\nJuhend DRG tagasiside indikaatorite juurde 2011 Ipa\nHVA haiglate ALOS CMI diagnoositi 2011 Ipa\nHVA haiglate ALOS CMI erialati 2011 Ipa\nHVA haiglate RPKM erialati 2011 Ipa


Tule homme jälle ja laena kohe südamest! - Raplamaa Sõnumid\nTiina Talvet. Foto: Siim Solman\nAlanud aasta on kultuuriministeerium kuulutanud raamatukogude teema-aastaks. Sel puhul on sobiv hetk rääkida inimesega, kes iga päev raamatukogu ja raamatutega tegeleb. Rapla keskraamatukogus on komplekteerimisjuht Tiina Talvet, kes on selles osakonnas töötanud juba 20 aastat.\nPraegusel ajal käib raamatukogus veel remont. Ehitaja lootis detsembris tööd lõpetada, kuid nüüd proovitakse jaanuari lõpuks valmis jõuda. Remont on mõningal määral ka raamatukogu tööd pärssinud, on olnud päevi, kui raamatukogu on selle tõttu kinni olnud. Alati külastaja seda ei teadnud ja tuli siiski kohale.\nSiinkohal ilmneb huvitav paradoks. „Inimesed ei loe. Ta ei loe infot internetist (võib-olla tal küll ei ole internetti), aga ta ei loe ka seda silti, mis ukse või seina peal on. See on päris hämmastav, et inimesed tulevad raamatukokku ja ei loe. Seistakse ukse taga, kistakse ust ja vahitakse kurja näoga ringi,” kirjeldas Tiina.\nSuletud päevadel sai kasutada raamatute tagastuskaste, kuid kes midagi uut võtta tahtis, oli õnnetu. „Õnneks olime suhteliselt vähe kinni. Igal võimalusel üritasime lahti hoida, et inimene saaks ikka raamatuid võtta. Kõige kurvem lugu oli nendega, kellel oli vaja kohustuslikku kirjandust. Sellega oli raskusi, aga eks katsuti otsida kilede vahelt või keldrist,” lisas Tiina.\nEelmine artikkelKirikud külmetavad, küttelahendused on aga kulukad\nJärgmine artikkelPolitsei vähendas Rapla teenindussaali lahtiolekuaegasid\nRaplas algasid eesti keele koolitused Ukraina sõjapõgenikele


Mercedes-Benz V-Class: tehnilised andmed\nTutvuge V-klassi mootoriversioonidega.\nV-klass kolmes pikkuses.\nÜhtviisi ruumikas nii reisijate kui ka pagasi jaoks.\nKuni 8 inimest ja ohtralt pagasit – V-klass pakub mõlemale parimat mahutavust. Sõltuvalt ruumivajadusest saate V-klassi tellida kompaktse, pika ja ekstrapika mudelina.\nSõiduki pikkus, kompaktne\nSõiduki kõrgus u 1,91 m, katusereelinguga u 1,96 m.\nMahub peaaegu igasse maa-alusesse parklasse!\nmaksimaalselt 8 istekoha korral.\nSõiduki pikkus, pikk\nSõiduki pikkus, ülipikk


Reformierakonna aseesimeheks valiti Jürgen Ligi - Äripäev\nReformierakonna aseesimeheks valiti Jürgen Ligi\n23. aprill 2008, 12:10\nTäna esitas aktiivsest poliitikast\ntaandunud Meelis Atonen avalduse enda vabastamiseks Reformierakonna aseesimehe\nkohalt. Ühehäälselt valiti erakonna uueks aseesimeheks Jürgen Ligi.\n"Kui kaaslased toetavad, tuleb selline ettepanek vastu võtta. Ma olen harjunud panustama erinevate valdkondade poliitikasse, kuid põhitähelepanu jääb majandusele ja ettevõtluskeskkonnale," ütles Ligi.\nLigi sõnul on Eesti poliitiline kaart aastatega omandanud tänase kuju ja suured muutused on aina vähem tõenäolised. „Reformierakonna poliitika on võimaldada inimestele head toimetulekut mõistliku majanduspoliitikaga ja teiselt poolt kindlustunnet tegelikele abivajajatele. Ma nimetaksin eriti perepoliitikat, mis algab vanemahüvitisega kõige õrnemas eas ja jätkub töö ja pereelu ühitamise meetmetega peamiselt erinevate teenuste vormis. Aga ka stabiilset pensionireformi.”\nTa lisas: „Meie lähiaja mured on eelarvetasakaal, töölepinguseadus, nii ettevõtete kui ka eraisikute tulumaksureformide kaitsmine, maksude stabiilne alanemine ja samaaegselt tagada sotsiaalsed garantiid, need on kõik vajalikud rahvusvahelise konkurentsi säilitamiseks.”\nJürgen Ligi on üks Reformierakonna asutajaliige, kuulunud riigikokku aastast 1995 ning oli kaitseminister aastatel 2005-2007. Ligi on olnud Reformierakonna fraktsiooni esimees riigikogus, keskkonnakomisjoni esimees ja on täna rahanduskomisjoni esimees.\nMeelis Atonen jätkab Reformierakonna juhatuse liikmena. Järgmine kord valitakse Reformierakonna juhatust 2009. aastal toimuval erakonna üldkogul.\n26. märts 2008, 19:03\nLigi: kasumi investeerimine jääb tulumaksuvabaks\n23. April 2008, 12:08


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Kus nad kõik on?\nOlen ka varem kirjutanud maavälisest elust ja kohati läheb kordamiseks aga kuna tegu nii põneva teemaga (minu jaoks) siis ei saa jätta refereerimata Space.com artiklit „kummalisi teaduslikke põhjuseid, miks me pole veel kohanud ufolasi“. Paadunud skeptiku ja tähenärijana asendaks „kummalisi“ pigem sõnaga „võimalikke“. Postituse pealkiri on laiemale üldsusele tuntud kui Fermi paradoks. Väljapaistval Itaalia päritolu füüsikul, esimese tuumareaktori loojal ja aatomipommi arhidektil Enrico Fermil kerkis 60 aastat tagasi ühel pimedal ööl üles just selline küsimus. Kui maailmaruum on nii tohutu suur siis paljalt statistilise analüüsi põhjal peaks leiduma vaadeldavas ilmaruumis tuhandeid kui mitte miljoneid tsivilisatsioone. Aga miks pole seni ühtegi vettpidavat vaatlust või fakti ainsamagi kohta, kus nad kõik on???\nJärgneb mitu võimalikku põhjust, miks me pole ufolasi veel kohanud.\nMaaväline elu esineb enamasti planeetidel või kuudel paksu jääkihi all olevas ookeanis. Elu tekkimiseks ja püsima jäämiseks on selline keskkond palju soodsam. Avastanud pole me neid seepärast, et palja teleskoobiga vaatlemisega polegi see põhimõtteliselt võimalik. Nemad pole jää alt välja roninud, sest võivad pidadagi jääalust piirkonda kogu nende universmiks.\nUfolased gravitatsiooniliselt „vangistatud“ „supermaade“ peal, kust keemilisel energial põhineva raketitehnoloogiaga võimatu lahkuda. Paar korda tugevama gravitatsiooni kannataks ka paljud maapealsed organismid välja.\nMe otsime täiesti valesid märke tsivilisatsioonist, sest kogu arenenud mõistlik elu põhineb robotitel ja tehisintellektil. Arvestades, et vaid 50 aastat peale raadio avastamist ehitasid inimesed esimese arvuti, veel 50 aasta pärast hakkasid tõsiselt tegelema robotite ja tehisintellektiga ning järsk läbimurre sel alal on vaid aja küsimus, tundub taoline võimalus mulle üks tõenäosemaid.\nOleme juba leidnud maavälise elu kuid pole suutnud seda ära tunda ufolastena. Kas põhjusel et ta on liiga sarnane maapealsega või hoopiski nii erinev, et me ei suuda isegi eluna näha. Ka võimalik, et see elu pole tuvastatav meie poolt kasutatavas elektromagnetlainetuse spektri (nähtav valgus, infrapuna või ultraviolett kiirgus, raadiolained, röntgeni kiirgus, ... jne ... ) piirkonnas.\nVahetus läheduses polegi vaadeldaval ajamomendil tsivilisatsioone, sest nad on nii lühiajalised. Tsivilisatsioonid tihtipeale ei suuda kontrollida enda teaduslikke avastusi või enda poolt tekitatud keskkonna muutust ja ressursside tarbimist. Lõppude lõpuks hävitavad iseennast kas globaalse sõja või elukeskkonna pöördumatu hävimise teel. Maa pealt on meil terve hulk lokaalseid näited kus võimsad tsivilisatsioonid kas kukuvad tehnoloogiliselt ja sotsiaalselt kokku (Egiptus, Rooma, Maiad, ...) või hävivad täielikult viimase isendini (Gröönimaa viikingid, lihavõttesaare pärismaalased, ... )\nSama mis eelmine punkt kuid tsivilisatsioonid hävivad looduslike katastroofide tõttu. Võimalik, et elu tekkimine pole haruldane küll aga püsima jäämine, eriti veel nii pikaks perioodiks, et mõistusega elu ja tsivilisatsioon saaks tekkida. Praeguste arusaamade järgi vähemalt miljard aastat võtaks elu tekkest mõistusliku eluni, samas põhineb see arvamus vaid ühel näitel ja hulgal eeldustel olles ainuüksi statistiliselt vägagi umbmäärane hinnang.\nLõpetuseks: Meie olemegi ufolased. Ehk siis elu ja/või meie pärineme originaalselt teistelt planeetidelt. Väga spekulatiivne ehkki teoreetiliselt võimalik, samas ei lahenda põhiprobleemi, kuidas tekkib elu, mõistusega elu ja kus nad on ???\nAmaalie Friday, 03 August, 2018\nUfovärk on kõige levinum kvaasi-religioon. Teaduslikult lähenedes on meie planeet ainus omataoline ja elu kandev taevakeha (seni teadaolevalt, muidugi). Igasugused hüpoteesid selle kohta, kuidas kusagil mujal elu vmt toimib või hävis vmt, on mõttetud mõtisklused. Kõige kummalisem on inimeste ootus, et mingis vormis elu leidmine kusagil teisel planeedil teeks meid kuidagi õnnelikumaks. Absurd.\nTT Saturday, 04 August, 2018\nOn tõsi, et maa on momendil ainus planeet, kus teadaolevalt elu. Samas on äärmiselt suur tõenäosus, et ainuüksi meie galaktikas leidub tuhandeid planeete, millel meile tuntud elule soodsad tingimused. Tähti linnutee galaktikas umbkaudu 250 miljardit, planeete kõigi eelduste järgi kordi rohkem. Kaldun arvama, et nii elu kui mõistuslikku elu leidub (leidus) meie galaktikas, kontakti võtmine aga liiga keeruline ja mõttetu valguskiiruse piiri tõttu. Otsitakse maavälist elu põnevuse pärast, sest vaevalt mingit praktilist väärtust elu leidmisel oleks, samas kunagi ei või teada: uued avastused võivad ajalugu ja tehnoloogiat viia suunda, mida isegi ette ei oska kujutafa.\nAmaalie Thursday, 09 August, 2018\n"Tähti (...) umbkaudu 250 miljardit, planeete (...) kordi rohkem."\nLihtsalt eksperimendiks - kujutage nüüd ette, et Maa ja selle elu ongi ainus. Tõsiselt - mõelge sellele, et see võib nii olla (tõestada ei saa seda kunagi ega kuidagi). See on isegi teaduslikum, kui usk, et küllap kusagil veel on mingid eluvormid. Kui tunnetada, et meie oleme ainsad, siis peaks üht-teist veel mõnevõrra muutuma tunnetuses, ma arvan, et heas suunas.


Mariliis Pinn • 10. jaanuar 2008 • 2 min\nJuba 2006. aastast on räägitud, et .ee domeene saavad hakata taotlema ka eraisikud ning juriidilised isikud saavad soovi korral endale mitu domeeni hankida. Tõenäoliselt tuleb iga .ee internetidomeeni eest maksta. Äripaev uuris, kui kaugel muutused on ja kui palju domeeni eest maksma peab hakkama.\n"See plaan on päris vana ja ka hulk eeltööd on tehtud. Tasuliseks muutumine on vaid üks asi," nentis Kraav.\nMuutus seisab EENeti nõukogu ja .ee domeeni administraatori ehk Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (KBFI) kokkuleppe puudumise taga.\nKraavi sõnul tegeleb EENet asja tehnilise poolega ja kui kokkulepe saavutatakse, siis on nemad valmis 3-4 kuuga uue süsteemi käivitama. "Kasutajaliides, mis on põhimõtteliselt sarnane .eu domeenide haldustarkvarale, on valmis. Ka on peaaegu valmis vajalik juriidiline dokumentatsioon," lisas ta.\n"Ei taha midagi lubada, kuna mina ega EENet ei saa kuidagi protsessi kiirendada," ütles Kraav.\nUue korra kohaselt peaks .ee domeene hakkama registreerima internetiteenuse pakkujad ehk ISPd ja EENetist saab vaid registripidaja. "ISPd hakkavad edaspidi domeeni registreerimise taotlusi vastu võtma ja andmeid meie süsteemi sisestama. Ei oska öelda, palju teenus kliendi jaoks maksma hakkab, sest ISPd võivad otsustada näiteks, et see on kliendile tasuta. Teenuse tegelik registreerimise kulu on umbes sama suur kui .eu domeenil ehk 10 eurot (156 krooni)," selgitas Kraav.\nKeemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi direktori Raivo Sterni sõnul on uuele korrale üleminek laiema foorumi küsimus.\n"Nii nagu internet akadeemilist teed pidi alguses Eestisse tuli, nii oleme me ka 15 aastat administreerinud .ee juurdomeeni," ütles Stern.\n"Kuu lõpus kohtume ministeeriumite kantsleritega, pärast seda kutsume nõukogu kokku. Loogiliselt peaks teemaga tegelema majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, ajalooliselt on .ee domeenide haldus sattunud teadus- ja haridusministeeriumi kätte," ütles Stern.\n"Midagi ei ole ju tegelikult valesti ja süsteem toimib. Need, kes tahavad eesnimi-perekonnanimi domeeni, saavad praegu registreerida näiteks ju .eu domeeni. Loodame, et sel aastal saab uus kord ja reeglid paika," lisas ta.


Ott Tänaku abikaasa Janika: lõpuks saab paariks nädalaks aja maha võtta, jõulud on ainuke aeg aastas, kui Otil ei ole tööd - Pere ja Kodu - Delfi Lood\n24. detsember 2019 10 min.\nOtt Tänaku abikaasa Janika: lõpuks saab paariks nädalaks aja maha võtta, jõulud on ainuke aeg aastas, kui Otil ei ole tööd\nJANIKA TÄNAK Foto: Kristjan Lepp\nMida teevad koos peredega pühade ajal Piret Laos, Inga Lunge, Kristiina Šmigun-Vähi ja paljud teised avalikkusele tuttavad inimesed? Pere ja Kodu jagab tuntud eestlaste jõulumõtteid.\nJõulukuu on soovide kuu. Pere väiksemad ootavad pikisilmi punase kasukaga lahket habemikku, suuremad unistavad maad katvast kohevast lumevaibast, aga sellestki, et igasse viimasesse kui perre jaguks kodusoojust ja lapselikku õhinat. See on aeg, mil armastatakse anda rohkem kui saada.\nMaris Järva, raadiohääl\nMinu jaoks on ainumõeldav viibida jõulude ajal kodus ehk Eestis. Olen korduvalt kuulnud ettepanekut, et läheks õige jõulude ajal kuhugi puhkama. Jääks ära see sagin ja kingimöll. Olgugi et mehed seda alati ei mõista, siis ma võrdleksin pühade ajal reisile minekut Grinchiga, kes jõulud ära varastab. Eriti kui peres on lapsi. Sünnipäeva kõrval on see teine aeg aastas, mida tõeliselt oodatakse. Ja mina tahan neile seda jõulumaagiat luua ja taaselustada traditsioone, mis võib-olla vahepeal enam nii erilised või vajalikud ei tundunud. Külm ja pime aeg on palju mõnusam, kui tuled säravad, küünlad põlevad, piparkoogid on ahjus ja saab jõuluvanale kirjutada. Ma ei mõista seda juttu, et on tüütu vanematele Eesti teise otsa külla sõita, kui teed on autodest umbes ja kaubanduskeskustest peab tegema justkui neid „kohustuslikke” oste. Meie peres pikki sõite sel ajal enam küll ei tehta, sest emad-isad elavad Tallinnas. Aga igatsen siiani jõule Tapal, kus elasid mu vanaema ja vanaisa. Kui saaks aega tagasi keerata, siis paneksin juba autot sooja ...\nJõulusoov on lumi. Valged jõulud on valged jõulud.\nUrmas Paet, poliitik\nKohustustevaba aeg ehk see, et kalendris pole ühtki kellaajalist tööasja. Et hommikud on aeglased. Lähedased inimesed. Lumi ja pisut päikest sinna juurde. Väikse lapse päkapikuootus ja advendikalendri luugi avamine. Veel viimaste kingituste hankimine. Heatujulised inimesed. Lõhnav kuusk.\nEt minu lähedastel oleks kõik hästi. Ja sellest tuleneb ka minu soov kogu Eestile. Et meie inimesed oleksid rohkem rahul. Nii iseenda kui meid ümbritsevate inimestega. Ja kuna meid on Eestis ikkagi nii vähe, siis puudutab see kõiki.\nRein Kahro, laulja\nÕige jõulutunde toob teadmine, et sul on inimesed, kellest hoolida, ja sinust hoolitakse. Lisaväärtuse loovad ehitud kuusk, kaminas praksuv tuli, aknast avanev lumine vaade ja ahjusooja piparkoogi lõhn.\nSuurim jõulusoov seisneb pealtnäha lihtsates asjades: et mu perel ja lähedastel oleks kõik hästi, et saaksime üheskoos jõululaua taha istuda ning koos aega veeta, et kõigil oleks kas või hetkeks südames rahu ja siiras rõõm. Seda soovin ka kõikidele teistele.\nPiret Laos, telesaatejuht\nSõna „jõulutunne” toob mulle esimese asjana meelde ikkagi lapsepõlve. Ärkasid hommikul, ärevus sees, kogu perega mindi metsast kuuske koju tooma ja hiljem toimus ühine ehtimine. Pere oli koos, ema ja vanaema kokkasid köögis, kaeti ühiselt lauda ja sagiti ringi. Ruumi oli vähe, rahvast palju ja see kõik oli väga tore. Jõulutunnet aitabki minu jaoks tekitada kodune sigin-sagin, küpsetiste ja mandariinide lõhn, ahjus praksuv tuli ja palju küünlaid. Ja lumi võiks ka maas olla, kui pole palju palutud.\nMa soovin, et meie peres jääksid väärtused alati selliseks, et jõuluajal poleks rõhk materiaalsel, vaid armastatud inimestel ja koos olemisel.\nFoto: Anno Proosvelt\nJanika Tänak, rallisõitja Ott Tänaku abikaasa\nJõulutunde toob see, kui lõpuks saab paariks nädalaks aja maha võtta (ainuke aeg aastas, kus Otil ei ole tööd), kui kodu on ehitud ja küünlavalguses saab koos perega hubaseid õhtuid nautida.\nSuurim jõulusoov on, et oleks rohkem koosveedetud aega, seda kõigil, sest pere ja sõbrad on olulised.\nKamille Saabre, maalikunstnik\nJõulud on pikk ootus. Lootus, et saab rattalt maha. Aeg vaadata tagasi. Hetk mõelda edasi. Jõulud on sebimine köögis. Kaua valminud söök kenaks sätitud laua taga. Taustaks pühademuusika.\nJõulud on pere.\nJõulud on unistus lumesajust. Lühike päev ja pikk pime. Küünlatuletäppidega surnuaed. Mõtted igavikust ja Jumalast.\nJõulud on soov näha valgust pimedas.\nInga Lunge, näitleja\nMa arvan, et see on iga inimese puhul erinev. Meil on erinevad mälestused lapsepõlvest, unistused ja soovid. Minu jaoks toob õige jõulutunde see, kui suudan ise aja maha võtta: olla olemas oma kõige kallimate jaoks, märgata, rääkida, istuda, lihtsalt olla. Boonusena võiks vaikselt lund sadada ja toas olla kuusk. Kõige õigema jõulutunde loovad aga meie peres kindlasti lapsed. Nende ootus ja ärevus on just see, mis südame soojaks teeb ja sellel päris õigel jõulutundel tulla laseb.\nMul ei ole jõulude ajal teistsuguseid soove kui tavaliselt. Ma soovin, et ma suudaksin hoida endas rahu ja tasakaalu erinevate olukordadega tegelemisel. Ma soovin, et mul oleks julgust usaldada alati oma sisetunnet. Ja kogu hingest soovin ma seda sama ka kõigile teistele.\nAnnely Adermann, TV3 avalike suhete juht\nOlen jõuluvana tütar, sest üks mu vanemaist on aastaid jõuluajal perest perre käinud ja pisikestele-suurtele sära silma toonud. Vast seepärast mäletangi, et esimesed jõulutunde hetked sündisid jõuluvanakäikude ettevalmistustest. Pigem loobki jõulutunde kõik see, mis pühadele eelneb: tubade kaunistamine, jõulukaartidesse salmide valimine, verivorsti- ning kapsalõhn ja piparkoogitaina näksimine, kinkide peitmine ning sellest kõigest tekkiv elevus, mis ümbritsevale erilise tähenduse annab. Eks tundub ju ka täiesti tavaline kuusk enne jõule kuidagi väga eriline! Kui siis lõpuks jõululaupäeva õhtul jõuadki surnuaiast küünlaid panemast vanematekoju, astud kargest kottpimedast õhtust tuppa, raputad saapad lumest puhtaks … Siis tunned, kuidas soojus, kuuselõhn ja kõigi lähedaste rõõm sulle justkui nimbuse pea kohale võlub. Ja kui siis keegi kaamera näkku suunaks ja küsiks „Mis tunne on?”, ei oskakski midagi vastata, vaid ainult naerataks õndsalt ja veidi juhmilt, sest lihtsalt nii hea on olla.\nMinu suurim jõulusoov on lihtne ja samas imeline – et kõik oleks ikka nii, kuis on olnud: kogu pere saab kokku ja tunneb üksteisest rõõmu.\nRainer Vakra, poliitik\nJõulutunne ja jõulurõõm saavad alguse oma kõige lähedasematega koos olemisest ja koos tegemisest: esimese advendi puhul kirikus käimine, jõulutulede ülesriputamine ja päkapikkude tulek. Kindlasti annab jõuluajale õige hoo sisse metsast kuuse koju toomine. Meie peres on kujunenud traditsiooniks tuua jõulupuu koju minu vanaisa Lääne-Virumaa sünnitalu metsast. Sel aastal kujuneb see käik veelgi erilisemaks, sest vanem poeg Konrad on nüüd piisavalt suur, et samuti metsa just selle õige kuuse otsingutele tulla. Ja kui lumi 24. detsembriks ka maha tuleb, pole jõulutundest pääsu. Loomulikult tekib jõulurahu südamesse siis, kui terve pere ühes vanemate ja vanavanematega pidulikult pühadelaua taga mööduvat aastat meenutab. Toreda portsu jõulurõõmu lisavad kindlasti lapsed, kes jõulumehele vahvalt salmikesi ette loevad. Tean, et mu pojal Konradil on juba paar tantsugi kingituste lunastamiseks selgeks õpitud.\nLapsepõlves oli minu suurim soov leida kuuse alt elektrirong, kirjutasin korduvalt selle palve ka jõuluvanale. Nüüd aga soovin, et jõulude ajal pöörataks tähelepanu inimestele, mitte asjadele. Minu suurim soov täitub igal aastal, kui näen enda ümber lähedasi, kes on terved ja elurõõmsad.\nMadis Arro, muusik\nÕige jõulutunde toob maad kattev lumevaip, toas heljuv kuuselõhn ning pere keskis piparkookide meisterdamine.\nNähes, kui palju on erinevaid raskeid haigusi, mis võivad viia sinu kõrvalt lähedase, soovin ma kõigile enim just tervist. Sest kui tervis on korras, saad teisi soove juba ise täide viia.\nHr Lauri Hussar ja pr Triin Hussar\nLauri Hussar, ajakirjanik\nMinule seostub õige jõulutunne alati Chris Rea lauluga „Driving Home for Christmas”, mis räägib jõuluks koju sõitmisest. Meil on suur pere, mille liikmeid jagub nii Lõuna-, Lääne- kui ka Põhja-Eestisse, ning kui tahta jõulude ajal neid kõiki külastada, siis tulebki juba Eestimaale paras ring peale teha. Jõulusäras küladest ja linnadest läbi sõites tunned lausa füüsiliselt, kuidas nende kohal hõljub piparkoogilõhn, ja näed, et korraks on inimestel pisut rohkem aega end argiaskeldustest vabaks võtta, et olla koos perega. Õige jõulutunde loob mõistagi ka tuppa toodud kuusepuu, selle ehtimine ja sättimine. Teeme seda alati lastega koos, kes eriti just viimastel aastatel tahavad kuusepuule riputada ka oma käsitööna valminud ehteid. Mõistagi loob jõulutunnet ka jõuluõhtu müsteerium. Iidse külakiriku jumalateenistusel kuuldud jõuluevangeelium või koraalilauljate suust külma tõttu lendlev hingeaur – kõigel sellel on oma roll selle imelise tunde loomisel. Kuid peamine on ikkagi hetk, mil pere istub jõululauda, et rääkida oma lugusid lõppevast aastast ning kuulda laste lakkamatuid küsimusi, et millal see jõuluvana ükskord tuleb. Ja siis ta tulebki, ütleb, et on põdrad põndakule jätnud, ja uurib, kas peres häid lapsi ka on.\nOlen tihti mõelnud, et miks jõulud on soovide aeg. Tähtis koht sellel on kindlasti kristlikul traditsioonil, mis räägib jumalapoja sünnist kui kingist inimkonnale. Ent samavõrd oluline on selle hetke erilisus, mil korraks jääb aeg seisma, et keset kõige kiiremat aastalõppu anda võimalus tagasi-, edasi- ja endassevaatamiseks. Minu jõulusoov on kindlasti seotud minu pere ja sõpradega, nende hea käekäigu, tervise ja õnnestumistega. Küsime ju üksteistelt alatihti, et kuidas meil läheb, aga kui tihti mõtleme sellele küsimusele päriselt? Kindlasti on minu jõulusoov seotud ka sellega, et Eestimaa oleks hoitud. Ja tarkust isamaale sooviks ka, sest seda ei ole kunagi ülearu.\nKristina Šmigun-Vähi, poliitik ja endine suusataja\nMuidugi lapsed! Just laste ärevus, elevus ja ootus loovad õige jõulutunde. Muidugi ka laste siiras usk kogu jõulumaagiasse koos päkapikkude, jõuluvanade ja kingikottidega. Kui lisada sellele veel särav valge lumi ja ehtsad Eesti jõulutoidud, siis saavadki jõuludest need päris õiged jõulud.\nMis on teie pere suurim jõulusoov?\nKüsisin kogu pere käest ja meie üksmeelne suur soov on, et jõulud oleksid lumised! Eks siis on kõigil kohe tuju hea ja lusti palju.