Ainult -12%, pole hullu midagi - Äripäev\nAinult -12%, pole hullu midagi\nÄP 23. aprill 2009, 00:00\nEesti Panga eile avaldatud kevadprognoosi järgi ootab Eestit tänavu umbes 12protsendiline majanduslangus, mustaks stsenaariumiks pakub keskpank 15protsendilist kukkumist. Taastumist võime oodata järgmisel aastal ning 2011. aastal kasvame juba 5 protsenti.\nSeedime seda prognoosi - miinus 12-15 protsenti majanduskasvu - ja tunneme, et see polegi šokk. Midagi sellist me ju ootasimegi.\nNäidake mõnd ettevõtet, kes poleks oma käibes-kasumis näinud 15protsendilist langust. Neid on üksikuid - enamiku käive on kukkunud viimase poole aastaga palju rohkem. Ettevõtjad nägid juba eelmise aasta sügisel, mis majanduses toimub. Eesti Pank jõuab väikse hilinemisega sellele järele, mida ärisektor juba omal nahal kogeb.\nKeskpanga prognoosid on nagu kiri, mis postiga saabub. Ettevõtete majandusolukorra tunnetus on aga nagu Skype'i-vestlus, mis hakkab reaalajas ekraanil vilkuma.\nPealegi ei oodanud ju keegi, et keskpank teeks roosaprillilise prognoosi, kui seni on kõiki ennustusi allapoole korrigeeritud. Alles mullu detsembris pakkusid Eesti Panga analüütikud mustaks stsenaariumiks 5protsendilist langust.\nSeejuures ei hakanud ettevõtjad mullu sügisel mitte ainult püstloodis languse mõttega harjuma, vaid asusid tegutsema. Kiire kulude kärpimine, tegevuste koomaletõmbamine, kõige ebavajaliku üle parda heitmine on juba muutnud Eesti ärisektori palju tugevamaks ja paindlikumaks, kui see oli aasta tagasi. Korrektsioon toimib.\nMõtleme siit nüüd edasi. Kui me eeldame, et ettevõtted on enne Eesti Panka kurvi juba läbinud, siis kas pole võimalik, et ka põhi saabub keskpanga prognoositust kiiremini?\nSõltub sellest, millal kulude kärpimine efekti annab. Ettevõtted, kes on näinud vähemalt 50protsendilist langust oma turul (neid pole sugugi vähe) ning ometi ellu jäänud, võivad juba põhjast rääkida. Jah, nad on veel mudas kinni ja võitlevad elu eest, kuid ühel hetkel annab see tulemuse. Eesti Panga sõnastuses: "Majanduskasvu taastumist toetab varasemalt kuhjunud ebakõlade taandumine."\nMurelikuks teeb küll see, et tulemata on veel teise ringi efekt majanduses tervikuna. Ettevõtted, kes võimsalt kulusid kokku tõmbavad, muutuvad efektiivsemaks, kuid sellel on oma hind. Kui inimesed ja ettevõtted ajavad läbi vaid hädavajalikuga, väheneb üldine majandustegevus. See omakorda haukab suure tüki maksutuludest.\nSamuti on maailmamajandus kehvas seisus (meid puudutab maailmakaubanduse oodatav 11protsendiline vähenemine, samuti Põhjamaade kõva miinus).\nAga lõpunoot olgu positiivne: et aastane miinus jääks 15 protsendi peale, peab neljandas kvartalis kahanemine pidurduma. Saamegi jalad põhja.


🏅▷ Mobiiltelefonid ja traadita võrgud on tervisele ohutud\nMobiiltelefonid ja traadita võrgud on tervisele ohutud\nNorra rahvatervise instituudiga seotud ekspertkomisjoni uues uuringus jõutakse järeldusele, et kokkupuude mobiiltelefonide ja muude traadita seadmetega ei näita tõendeid inimeste tervise mõjutamisest.\nSelle komisjoni järeldus algab madala taseme elektromagnetväljade eripära hindamisest, mis on seotud mobiiltelefonide, juhtmeta telefonide, traadita võrkude, ringhäälingu saatjate ja muud tüüpi edastusseadmetega, mis näitab, et sellega seotud koormus ei saavuta Rahvusvahelise Kiirguskaitse Komisjoni kehtestatud piiri. -ioonimine (ICNIRP).\nPraktikas on selles uuringus teada, et pole tõendeid selle kohta, et need elektromagnetväljad suurendaksid vähiriski, soodustaksid meeste viljatust või põhjustaksid muutusi inimese immuunsüsteemis ja veresoontes.\nSelle põhjuseks on asjaolu, et selle elektromagnetvälja saavutatud väärtused on 50 korda allpool piirmäära, et hakata põhjustama inimese kudede kuumenemist ja närvirakkude stimulatsiooni.\nKomitee märgib siiski, et nende heitkoguste väärtused peavad alati jääma alla ICNIRP-i kehtestatud piiride, kuna on näidatud, et mõned telefonimudelid on nende maksimaalse võimsusega kasutamisel nende piiride lähedal.\nAnalüüsitud eri tüüpi seadmete hulgas ilmusid nende peas mobiiltelefonid, mis väljendasid kiiratavas magnetväljas suuremat võimsust, traadita võrguseadmed ja majapidamistelefonide alused ilmusid väiksema võimsusega seadmete vahemikus.\nKüte tühjadest kõrvadest\nUurimistulemusi tutvustavas avalduses jättis komisjoni esimees Jan Alexander mitu selgitust mõnede mobiiltelefonide ja traadita seadmete kasutamisega kõige enam seotud mõjude kohta.\nNäiteks kaela- ja kõrvapiirkonna naha kuumutamise kohta selgitas Alexander, et see nähtus võib tekkida aku klemmide, mitte emitteri elektromagnetvälja tõttu. “Elektromagnetväljadel on väga väike või isegi nullisoojendus. Keha tühistab selle kuumutamise normaalse vereringe kaudu, samamoodi nagu keha tavaliselt temperatuuri reguleerib.\nSeoses mobiiltelefoni kasutamise ja ajukasvaja arengu vahelise seosega ei leitud praegustes uuringuaruannetes mingeid tõendeid, isegi kui need tunnistavad “piiratud andmeid” seost teiste pea- ja kaelapiirkonna kasvajatüüpidega. – näiteks leukeemia ja lümfoom. Kuid uuringu eest vastutavad isikud teatasid, et seda tüüpi kasvajate andmed pole pärast mobiiltelefonide kasutuselevõttu paranenud.\nLõpuks ja hoolimata järeldusest, soovitab Norra rahvatervise instituudi uus uuring ennetavaid meetmeid, näiteks mobiiltelefoni kasutamist vastavalt kasutajate vajadustele, järgides Maailma Terviseorganisatsiooni levitatud juhiseid. .\nTags:mobiiltelefonid, ohutud, tervisele, traadita, võrgud\nVõimalik „iPhone 7” dokumentatsioon osutab puhtalt kosmeetilise kõlari avamisele\nFAA uurib elektroonikaseadmete kasutamist õhusõidukites\nNõudlus uute iPhone’ide järele peaks sel aastal stabiliseeruma


Korea jalahooldus on suurepärane võimalus spaa rituaali korraldamiseks enda kodus.\nJalgade naha eest saate hoolitseda erinevate kosmeetikatoodete abil. Pehme jalgade nahk on alati meeldiv.\nKorea kosmeetika pakub spetsiaalseid ühekordseid maske, mis aitavad jalgade vanu naharakke koorida, samuti ka toitvaid kreeme. Ühekordsed jalamaskid aitavad nahka tõhusalt taastada, jalakreem aga toidab nahka niiskusega ja loob naha kaitsva barjääri.


George Orwell (pseudonüüm, sündinud Eric Arthur Blair, 25. juuni 1903 Bihari provints Briti Indias – 21. jaanuar 1950 London) oli inglise kirjanik.\nGeorg Orwell õppis Etoni kolledžis. Aastail 1922–1928 teenis ta Birmas Briti impeeriumipolitseis, kust lahkus protestiks koloniaalvägivalla vastu ("Birma päevad", 1934). Birmas kujunes temast veendunud kolonialismivastane.\nJärgmised kaks aastat elas ta Pariisi vaestekvartaleis ja siirdus siis Inglismaale õpetajaks ("Pariisi ja Londoni heidikud", 1933). Hiljem töötas ta raamatukaupluses ja lähenes töölisliikumisele ("Tee Wigani kaile", 1937).\n18. juulil 1936 puhkes Hispaania kodusõda. 15. detsembril 1936 sõitis Orwell umbes 25-liikmelise brittide rühma koosseisus Katalooniasse ning astus 30. detsembril Barcelonas trotskistliku P. O. U. M.-i antifašistlikusse miilitsasse. 1937. aasta jaanuari alguses saadeti Orwell Alcubierresse rindele ja kuu lõpus viidi ta kapralina üle Aragóni rindele Sõltumatu Tööerakonna väekontingenti, mis oli Inglismaalt saabunud ja mis kuulus P. O. U. M.-i miilitsavägede koosseisu. Aprillis läks Orwell Barcelonasse ja tahtis astuda internatsionaalsesse brigaadi, et pääseda Madridi rindele. Kuid 3.–7. maini 1937 Barcelonas olnud stalinistide arveteõiendamised anarhistide, anarhosündikalistide, vasakpoolsete kommunistide jt vasakparteidega süvendasid tema senist tõrksust stalinismi vastu ning edaspidi sai temast riigikommunismi vaenlane.\n10. mail 1937 läks George Orwell alamleitnandina P. O. U. M.-i väesalka tagasi. 20. mail tabas falangistide snaiper lasuga Orwelli kõri ja kuni 14. juunini 1937 oli Orwell ravil. Kui ta rindele oma vabastamisdokumentide järele läks, kuulutas stalinistide mõju alla sattunud Hispaania valitsus P. O. U. M.-i illegaalseks. Orwell varjas end Barcelonas politsei eest ja 23. juunil 1937 õnnestus tal koos abikaasa Eileen O'Shaughnessyga üle piiri Prantsusmaale põgeneda ("Kummardus Katalooniale", 1938).\nTeise maailmasõja ajal teenis ta Kodukaitses ja töötas BBC-s. 1943 asus ta tööle vasakpoolse ajalehe Tribune toimetuses ning kirjutas regulaarselt poliitika- ja kirjanduskommentaare. Orwell oli tähelepanuväärne publitsist ja esseist, kuid eriti tuntud on ta romaanidega "Loomade farm" (allegooria Nõukogude Liidu kohta, 1945) ja "1984" (totalitarismi kujutav düstoopia, 1949), mis on kirjutatud Jevgeni Zamjatini eeskujul ja millest on tehtud ka film. Hiljem oli Orwell ajalehe The Observer kaastööline. The Observer'i erikorrespondendina reisis ta Prantsusmaal ja Lääne-Saksamaal.\n"Loomade farm. 1984" (2021; tõlkijad Tõnis Arro, Tõnis Kusnets, Mati Sirkel, Rünno Vissak)\nInglise keeles ilmunudRedigeeri\nRaamatud George Orwelli kohtaRedigeeri\nOrwelli looming eesti raadiotesRedigeeri\nOrwelli looming eesti teatrisRedigeeri\nKalle Kurg.""1984". Maailma vaevane helin." Helilooja Mihkel Keremi multidimensioonilisest teosest George Orwelli romaani "1984" motiividel. – Teater. Muusika. Kino 4, 2020. \nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=George_Orwell&oldid=6083905"\nLehekülje viimane muutmine: 14. aprill 2022, 20:56\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:56, 14. aprill 2022.


HOONEÜHISTU LUIGE TÜH: Tegevuslugu 28.04.2022\nHOONEÜHISTU LUIGE TÜH alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liige J. J. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. HOONEÜHISTU LUIGE TÜH valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 7150 tükki, kes annavad tööd kokku...\nJÄGERI TRANSPORT OÜ: Tegevuslugu 27.04.2022\nJÄGERI TRANSPORT OÜ alustas peaaegu 17 aastat tagasi, mil juhatuse liige J. J. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. JÄGERI TRANSPORT OÜ valdkond on kaubavedu maanteel. Samas valdkonnas (EMTAK 49411) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 4837 tükki, kes annavad tööd kokku 28866-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ca 5.27...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 1 915 €, tööjõumaksud 1 139 € ja maksustatav käive 17 273 €.\nTelefon (+372) 5076723\nKäibed kokku (2022) 60 000 €\nBilansimaht (2022) 72 453 €\nHOONEÜHISTU LUIGE TÜH Juhatuse liige Logi sisse\nJÄGERI TRANSPORT OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nJÄGERI TRANSPORT OÜ Logi sisse


20:36 26. Mai 2020\n09:23 16.12.2018 lühendatud link\nTALLINN, 16. detsember - Sputnik. Läbirääkimised kestsid 13 päeva ja neid saatsid suured erimeelsused, vahenda ERR. Reeglistikku on kavas hakata rakendama 2020. aastast alates.\nReeglistiku abil püütakse hoida kliima soojenemine selgelt alla kahe kraadi Celsiuse järgi ja soovitavalt 1,5 kraadi tasemel.\nUuring: Rootsi on kliimamuutusega võitlemises edukaim >>\n"See on olnud pikk tee. Me tegime oma parima, et keegi välja ei jääks," lausus kohtumist juhtinud Poola keskkonnaministri asetäitja Michał Kurtyka.\n2. detsembril algas Poolas Katowices ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 24. kohtumine rahvusvahelise kliimakokkuleppe teemadel. Konverentsi teisel nädalal jätkus tehniline töö Pariisi kokkuleppe reeglistikuga, millega paralleelselt toimusid ka poliitilised arutelud, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nAmetlike läbirääkimistega paralleelselt toimusid konverentsil kliimaalaseid lahendusi ja tegevust propageerivad üritused, mis tõid kokku valitsused, ettevõtted, teadlased, valitsusvälised organisatsioonid.\nOma ürituse korraldas kliimakonverentsil neljapäeval, 13. detsembril ka Eesti. Kõrvalüritus keskendus inimeste spordi abil kliimadiskussiooni kaasamisele.\n"Sport tervikuna on valdkond, mis saab tänu paljuarvulise publikule ja suurele tähelepanule olla mitmete kliimasõbralike lahenduste propageerija," märkis kõrvalürituse korraldaja, Keskkonnaministeeriumi energeetikanõunik Mart Raamat.\nNeljapäevasel üritusel tutvustati, kuidas mõjutavad kliimamuutused meie lemmikspordialasid ning kuidas saavad sportlased aidata kliimamuutuste vastu võidelda. Aukülaliseks oli Eesti üritusel Venemaa hokilegendi Vjatšeslav Fetissov.\nAlates Pariisi kokkuleppe sõlmimisest on käinud töö selle nimel, et luua leppe rakendamiseks vajalikud reeglid (nö rulebook), millega pannakse paika, kuidas kokkulepitut reaalselt ellu viima hakatakse, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nKliimaliidrid varjavad räpase energia investeeringuid >>\nEelmisel nädalal avaldatud kliimamuutuseindeksi CCPI järgi on Rootsi kliimamuutusega võitlemises endiselt maailmas esikohal, samas kui USA on indeksis langenud, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nIndeksi koostasid organisatsioonid New Climate Institute, Climate Action Network ja Germanwatch ning see avaldati Poolas toimuva ÜRO kliimatippkohtumise kõrvalliinidel.\nkliimasoojenemine, loodus, keskkond, Pariisi kliimalepe, Poola


*** Ametlike foorumisiseste mängude/väljakutsete teema***\nTeema: *** Ametlike foorumisiseste mängude/väljakutsete teema***\n17.12.10, 10:29 #1\nMida näha tahate?\nMa ise pakun välja, et järgmine aasta peaks toimuma:\na) analoogne projekt - miljon kahe kuuga. Siin on AGA kas too peaks olema litsentseeritud pokkeritubades või on suva? Mis peaks olema eesmärk? Kas kaks kuud oli pikk, väike või paras?\nb) käemäng aga mulle endale ei meeldinud vana formaat. Kõige enne minu arvates peaks olema see lühem. Kasvõi nii, et nädal mäng, siis vaba ja uus mäng. Kui ma ise seda läbiviiksin siis käemäng oleks kindlalt natuke huvitavam ja harivam, kui muidu sest tuleksid HU käed ning vastased fishid. See tähendab, et ei ole metamängu. Aga pakkuge oma formaat, punktide süsteem ja üleüldse süsteem, kuidas oleks ta kõige atraktiivsem ning harivam.\nc) winrate mängud ja volüümi sidumise mängud.\nKas selline mäng oleks tore? Seaks ette kõvad eesmärgid ala, et full ringis/6 maxis tuleks saavutada kahe kuuga näiteks 50,000 kätt ja winrate peaks olema näiteks 4 PT/BB. See on tehtav kui korralikult mõelda. Heads-Up mängudes siis 10 PT/BB ja kahe kuuga 20,000 kätt. Iga mees paneb X summa vahele ja kahe kuu pärast jagatakse rahe eesmärgi lõpetanute vahel. Vajadusel võib siduda selle EV-ga ala EV ja PT/BB vaheline winrate.\nSamamoodi iga vend viskab $100 ja tehakse teema. Iga 24h tagant peab iga osaleja panema vähemalt ühe kõige problemaatilise käe STRATEEGIA alafoorumisse ja 72h vältel peab iga osaleja teiste kätt kommenteerima põhjendustega, mitte stiilis +1. Eesmärk on tekitada väga suur diskussioon osalejate kätele ning haarata kõik mängijad endaga kaasa. Kui 72h vältel vastust ei tule mõnelt osalejalt on ta mängust eemaldatud. Raha jaotatakse mängijate vahel, kes lõpetasid võistluse. Samuti tuleks osalejate teema ja igakord kui pannakse käsi siis osaleja peab viskama lingi teemasse.\nTolles mängus toimuks iseregulatsioon. Adminnid ei pea jälgima, et kes on vastanud või mitte vaid ju teised osalised ise annavad pätid üles.\nRohkem ideid ei ole. Numbrid kõik näited. Pakkuge oma ideid, tehke või kiitke mu omasid maha.\n17.12.10, 11:13 #2\nRe: *** Ametlike foorumisiseste mängude/väljakutsete teema***\nimho võiks iga aasta olla ka aasta tegijate valimine, kategooriad on muidugi a la parim uustulnuk, parim mängija jms.. aga rõhku pööraks siinkohal ka tiitlitele, parim nõuandja foorumis, parim strateegia artikli/analüüsi kirjutaja, parima video tegija jms.. ja nendele strateegiakohtadele võiks/peaks ka mingi auhinna välja mõtlema või kuidagi paremini motiveerima...\nsee ei pea siis ainult mingi aastatiitli teema olema, aga kuidagi peaks kasvõi foorumirepiga vms stiilis motiveerima inimesi õpetama teisi ja strateegia teemades osalema, mitte lihtsalt offtopicus trollima..\nViimati muudetud Rage poolt : 17.12.10 at 11:23\n17.12.10, 14:12 #3\n17.12.10, 15:21 #4\nAlgselt postitas Spewmonkey\n+1, oleneb mis limiitides osaletakse, meeleldi võtaks ka osa. eeldades, et enne jaanuari ei toimu midagi\n17.12.10, 16:26 #5\nmingeid mänge ka MTT/sng mängijate vahel? endal küll praegu normaalseid ideid pole, aga kui tuleb siis annan teada kohe.\n17.12.10, 16:53 #6\nKahe kuuga miljon on lahe. Ainult et järgmine aasta võiksid teha kaks meest selle ära :D Ajuvaba ja ment kahe kuuga milku :D\n17.12.10, 17:15 #7\nKahe kuuga mill € oleks solid\n17.12.10, 17:57 #8\npunktidest b ja d võtaks isegi osa... kuna täiskohaga tööinimene siis a ja c ei tahaks eriti siduda - liigsete kohustustega kipub mäng täiega peesse minema\n17.12.10, 21:37 #9\nAlgselt postitas g00000se\naga sinna projekti tahaks seekord kaasata võimalikult palju erinevaid mängijaid. ala 6max, hu, fr, plo, sng-d, mtt-d.\n17.12.10, 22:16 #10\nd tundub kõige huvitavam. Samas ei tea täpselt, mis see käe mäng on.\nc'st vast võtaks ka osa.\nSamas "õppimismängu" juures vast võib kohati inimesi paljuks minne, et peaks gruppidesse jagama(võibolla hu,6max,Fr või isegi limiidid) jne.\n17.12.10, 22:58 #11\nKui läheb paljuks tuleb tõsta BI-d. Isegi õppimismängu juures $1000 ei oleks palju, sest kui lööd aktiivselt kaasa saad juba oma tonna tagasi.\n17.12.10, 23:10 #12\nTonna saad tagasi, aga paljudel võibolla polegi seda tonnat panna. Kindlasti tahaks sealt osa võtta paljud just madalama limiitide mängijad.\nSee süsteem võiks samahästi ka ausõna peale töötada ja kui inimene põrub, siis rohkem ka osa võtta ei saa. Endal isiklikult selle 100$ vastu ka midagi ei ole.\n18.12.10, 01:07 #13\njah nende tonnade panemine on suht pointless, sest enamus kes vajavad rohkem nõu, neil neid tonnasi pole võtta.\n18.12.10, 01:33 #14\nIssand! Tonna oli näide, et BI võib alati suuremaks ajada ja ausõna peale ma asju ajama ei hakka. Esiteks on grupp tohutult suur ja teiseks inimestel puudub motivatsioon. Minimaalne summa oleks $100.\n18.12.10, 01:33 #15\nToo õpe on mõeldud rohkem edasijõudnutele kui algajatele ja mitte keegi ei keela algajatel ka sõna võtta ilma ,et nad BI maksaksid.\n18.12.10, 23:47 #16\nolen ka alati tahtnud mikrograinderina osaleda igast foorumimängudes ja väljakutsetes, aga alati on bi mingi 100$ olnud, et tsipa kõrge. ma nüüd kindel pole mis limiidis enamus kasutajaid mängivad, kuid võiks mikrograinderitele ka siukseid võistlusi teha.\n19.12.10, 00:43 #17\nMa saan aru, et volüümi/winrate mängud on riski businessiga ja neil tuleb kindlalt limiidid ette seada. Sest 5NL'is on 3PT/BB (suvaline number) tunduvalt lihtsam saada kui 200NL. Aga mängud, kus peab olema aktiivne on ju pm. no-risk ja kindlalt tuleksid sisse ka klauslid "häda olukordadeks".\nAla kui maja põles ära või ise haiglas siis loomulikult eemaldatakse osaleja võistlustelt ja antakse ta raha tagasi. Aga sellstel hetkedel see $x ei olegi enam nii tähtis.\n19.12.10, 01:02 #18\nEi seda muidugi, aga siit tulekski idee, et iga limiidi kohta nagu winrate challenge või käte arvu kohta.\nteist tundumalt lihtsam korraldada, limiidi kohta sesuhtes, et igal challengel oleks erinev see sisseost.\nViimati muudetud KristjanRawk poolt : 19.12.10 at 01:05\n21.12.10, 19:28 #19\nMulle meeldiks mingi selline teema: määrame ära nädala (vist väheks jääb) oleteme kuu teema, oletame selle kuu teema ColdCall ja siis võtame teema läbi, teema alguses võiks olla teooriat või harivat materiali võimalikult palju, siis kogu foorum, kes õppimisest huvitatud, postitaks antud juhul oma HEMi väljavõtteid, mis käed ja kuidas nad mängivad näiteks coldcallitud potte jne, siis kellegil kuskilt mingi hea material postitab juurde teooriat või tarkusi, ning kuu lõpuks saame ühe teema päris põhjalikult läbi võtta ja miks mitte ka hiljem täiendada.\nUue teema valimisel võime näiteks polli teha, et mis on järgmise kuu teema, siis paneme iga teema üles ka linkidena teemade kaupa ja lõpuks on meil paljudest pokkeri elementidest põhjalikud harivad teemad. Miks mitte selline tore üritus igakuiselt uuest aastast käima panna.\nKindlasti meeldiks ka käemäng aga nagu ranka ütles võiks mingi hea süsteem olla, praegu kohe ise ka ei oska välja pakkuda kuidas käemäng võiks toimida, et see kukuks hästi välja.\nSiis võiks teha näiteks videode konkursi, kus valitakse foorumikasutajate seast parim tehtud video ehk leiame ka PP poolt mingi preemia.\nKuidagi peaks saama ka nii, et ainult adminnid ei tee mingeid vägevaid artikleid, mida muidugi me ise viimaselajal vähe oleme teinud, vaid ka tavakasutajad, uurivad midagi või mis iganes ja teevad mingi vinge hariva artikli. Kasvõi hakata valima iga kuu parima teema autorit ja väikeselt premeerida.\nKes soovivad motivatsiooniks teha mingeid winrate, käte läbi mängimise või kuu lõikes väljakutseid paljun väga neid on kõige kergem teha, nagu ranka üleval väja tõi neid võimalusi on palju. Kui oleks mingi selline long run mäng, et aasta peale mõnevust säiliks oleks vinge, aga momendil ei tule midagi head rohkem pähe.\n21.12.10, 22:12 #20\nma vahepalaks/offtopicuna ütleks, et mind väga häirib, et tigranol ja rankal on sama avatar, automaatselt ajan sassi\nViimane postitaja Pokkeripro99 (14 vastust)\nEile, 21:55 in Teemaväline Jutt (Offtopic)\nKõik ajad on GMT +2. Kell on praegu 01:34.


K-rauta selgitab, miks nad eriolukorrast hoolimata kliente soodushindadega poode külastama meelitavad | Kodugeenius\nK-rauta selgitab, miks nad eriolukorrast hoolimata kliente soodushindadega poode külastama meelitavad\n24. märts 2020 kell&nbsp15:18\nK-rauta sooduskampaania.Foto: K-rauta\nEile tuli K-rauta ehituspood välja kiiduväärse algatusega võtta viiruse leviku pidurdamiseks Eesti poodides kasutusele karmid meetmed. See tekitas aga paljudes küsimusi, miks nad samal ajal inimesi poodi meelitavad\nPärast eilse uudise avaldamist pöördus Kodugeeniuse poole mitu lugejat, kellel kõigil üks küsimus: kui K-rauta leiab, et inimesed võiksid poes käia vähem, siis miks pakuvad nad samal ajal 31-protsendilist soodushinda vaid neile klientidele, kes poodi kohale tulevad?\nVastab K-rauta turundusjuht Kristina Kovalkova:\nKevadeti ehituspoodide müük tavaliselt hüppeliselt kasvab, sest algab ehitus- ja aiahooaeg. Sel aastal tuleb kevad teisiti – külastatavus on kõigis poodides kukkunud, sest arusaadavalt pelgavad paljud inimesed poodi tulla. Inimesed käivad küll vähem poes, aga ostud on suuremad ja näeme ostukorvide põhjal, et lisaks traditsioonilistele aiatöödele on võtnud paljud inimesed ette koduremondi, mida tavapäraselt kevadeti pigem ei tehta ja mille ajendiks on sunnitud kodusolek.\nK-rauta jaekauplusesse ei pea soodustuse saamiseks füüsiliselt kohale tulema. Tellimuse saab teha telefoni või e-posti teel – kaup komplekteeritakse ja klient saab selle kätte kas kaupluse laoterritooriumilt või tuuakse see talle kulleriga koju. Reklaamis pole ostukohta rõhutatud mitte eesmärgiga meelitada inimesi kohale, vaid selleks, et selgitada, et sama soodustus ei kehti K-rauta e-poes, mis tegutseb teise ettevõttena. Seega, soodustuse saamiseks ei pea kauplusesse kohale minema, piisab kui helistada või kirjutada kliendihaldurile.\nMärksõnad: eriolukord, isolatsioon, k-rauta, kevad, remont, sooduskampaania


Sipelgad jalalabas | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nSISUTURUNDUS Mida teha, kui pea valutab? Treenerid annavad nõu, kuidas «sangadest» vabaneda Neli tegevust, millega dementsus eemal hoida Lugeja küsib: kas uus andmekaitseseadus ei luba perearstile enam helistada? (1) SISUTURUNDUS Kuidas suitsetamine lõplikult maha jätta? Perearsti 4 nõuannet, kuidas lapse voodimärgamist ennetada Päikesekaitsekreem tekitab vähki - müüt või põhjendatud hirm? Batuutide ja aiatöödega seotud traumad pikendavad EMO järjekordi\nSipelgad jalalabas 29.11.10 / Neuroloogia\nSelline küsimus, et paar päeva tagasi hommikul tundsin suures varbas kerget surinat, mitte kogu aeg (nagu varvas oleks vahepeal ''surnud''). Täna tundsin mõningase aja tagant ( kui liigutada varbaid ) mõlemas jalas ning varvastes seda sama tunnet (nagu sipelgad). Kas tegu võib olla jalatalla külmetamisega -eelmine nädal sain jalgadele külma? Kas peaks mingit vanni või salvi määrima või hoopis perearsti vastuvõtule minema?\nKõik sõltub sellest, kuidas on edasine kulg. Kui suremistunded aeg ajalt korduvad samas mahus, võib olla tegu nn. funktsionaalse häirega ärevushäire koral. Kui aga nähud süvenevsd, lisandub nõrkus jalgades, või ka muud häired, tuleks pöörduda neuroloogi vastuvõtule või isegi EMO sse.


Pidevalt haiget kaed - Külmad käed-jalad võivad viidata terviseprobleemidele\nJalgade vereringe parandamiseks tee harjutusi säärtele-pöidadele, liigutades pöidasid üles-alla ning kõrvale. Pöörduge perearsti poole, kui tunnete, et: ärevuse sümptomid kestavad liiga kaua, näiteks püsivad ka siis, kui stressitekitav olukord on juba möödunud ärevuse sümptomid on teie jaoks liiga tugevad ja kontrollimatud koos ärevusega kaasnevad kehalised sümptomid nt südamekaebused , et kontrollida üldist tervislikku seisundit ärevus tekib ilma nähtava põhjuseta kõik eelnev on hakanud takistama teie igapäevaelu, töötamist, hobidega tegelemist ning tekitanud suhteprobleeme sooviksite otsida abi psühholoogilt või psühhiaatrilt, kuid ei tea, kuhu, kuidas ja kelle poole pöörduda. Ärevushäire erineb tavalisest, normaalsest ärevusest selle poolest, et sellega kaasnev ärevus on väga tugev või kestab kauem mitmeid kuid, ei vaibu pärast pingelise olukorra möödumist ja võib viia foobiateni, mis segavad inimese elu. Mis vahe neil aga on? Vahe on ja päris oluline. Üldistunud ärevushäirele on iseloomulik pidev, krooniline ärevus, muretsemine ja pingetunne.\nKülmad käed-jalad võivad viidata terviseprobleemidele 80 protsenti naistest kaebab tihti külmetavate jalgade ja käte üle ja seda mitte ainult talvel. Naisi kimbutabki see probleem kaks korda sagedamini kui mehi.\nArsti poole tasuks pöörduda siis, kui käte-jalgade külmetamine muutub igapäevaseks, kuid varem seda esinenud ei ole. Seejuures on tal pidevalt parem käsi külmem kui vasak. Kuna ta on paremakäeline, siis on külmunud käsi tihti kohmakas ja väsib kiiresti.\nHelena sõnul on kõigele lisaks parem käsi lilla ning laiguline ja seda poolde küünarnukki. Samuti väsivad jalad kiiresti, on külmad ja muutuvad samuti lillaks.\nKuigi külmetavate käte-jalgade üle kurdavad paljud kõhnad inimesed, võivad külmad jäsemed olla hoopis märk mõnest tervisehädast. Lisaks madalale vererõhule põhjustavad jalgade-käte külmetamist ka ülepinge, väsimus,stress. Kuna stressi korral keskendub organism tähtsamatele organitele süda, kopsud, neerud, ajusiis saavad kaugemal asuvad organid vähem verd.\nNoortel või keskealistel naistel võib külmade jäsemete põhjuseks olla ka organismi eripära. Pidevalt haiget kaed suureneb aastatega arterite jäikus, mistõttu käte ja labajalgade verevarustus halveneb.\nArsti poole tasuks murega pöörduda, kui käte-jalgade sagedamini käte külmetamine muutub igapäevaseks, kuid varem seda esinenud ei ole.\nKindlasti tuleks arstiga rääkida siis, kui sõrmeotsad kipuvad muutuma lillakaks või valgeks, valutavad või on tundetud. Perearst Madis Veskimägi ütleb, et igapäevaelus põhjustab lühiajalist käte ja jalgade külmatunnet loomulikult ümbritseva ruumi madal temperatuur, kestev sundasend, näiteks töö arvutiga, vibratsioon, niiskus ja ebasobivad riided. Kui põhjus likvideerida, kaob ka vaevus. Arsti vastuvõtule jõuab patsient siis, kui vaevus on häiriv, põhjustab valu endale ja teistele ka veidi ebamugavust.\nMis vahe neil aga on? Vahe on ja päris oluline.\nIseloomulikud muutused sõrme lõpplülide nahal on kahvatuse teke mõne soodustava teguri esinemisel, kahvatus asendub sinakusega, see omakorda punetusega, millega kaasneb ka valu.\nHaigus esineb valdavalt mõlemal käel.\nHaigusest on sagedamini tabatud sõrmed, harvemini varbad. Külmas sõrmedele tekkiv valkjas toon, mis asendub hiljem soojemas ruumis sinakuse ja punetusega, ning millega kaasneb valu, võivad tunduda inimesele endale pisiasjana, millega ei tasu arsti tülitada.\nPäris kindlasti peab aga sellisel puhul pöörduma oma perearstile, kes küsitleb, vaatleb, hindab ja korraldab täpsustavaid uuringuid-konsultatsioone. Kanna külma või niiske ilmaga alati kindaid ja jälgi, et jalad oleksid Pidevalt haiget kaed. Kanna villaseid või paksemaid sokke ning niiskuskindlaid jalatseid.\nJalgades vereringe elavdamiseks sõida rattaga või tee selili asendis 10—12 minuti vältel jalgrattasõitu matkivaid liigutusi, võimalusel mitu korda päevas. Tee sooje käte- ja jalavanne sinepulbriga, mis soodustavad vereringet ja ainevahetust. Väldi toiduaineid, mis jahutavad keha: nt troopilisi vilju, sealiha, suures koguses külmsalatit, kohvi ja gaseeritud jooke.\nKasuta sooja vett, maitsesta toit ingveriga, kardemoni ja pipraga, joo ingveriteed, söö veiselihasuppi, lambalihahautist, köögivilju, rooskapsast, apteegitilli, mune või ploome. Leota käsi ja jalgu enne magamaminekut meresoolases vees.\nKui oled noorem inimene, treeni käsi ja jalgu vahelduvalt sooja ja külma vanniga. Hoia käsi või jalgu 5—10 minutit 35—kraadises vees, siis pane need 5—15 sekundiks külma vette.\nKäi regulaarselt saunas. Masseeri jalgu ja käsi seesamiõliga.


Peeter Järvelaid: Pensionidebatis on unustatud eakad - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\n28. jaanuar 2020, 0:01 3 min lugemist\nAbikaasa surma järel üksinda jäänud pensionäridele oleks abiks lesepensiongi, mida makstaks lahkunu pensionist. FOTO: Sander Ilvest\nEakate vaesus on Eestis praegu suur probleem. Kui statistikaameti hiljutise uuringu kohaselt elas 2018. aastal suhtelises vaesuses 21,7 protsenti elanikest, siis vähemalt 65aastaste hulgas oli suhtelises vaesuses inimeste protsent 43,1. Selle põhjus peitub peamiselt madalas vanaduspensionis.\nKui eakas jääb vanaduspõlves elama üksi, langeb ta praegu suure tõenäosusega vaesusesse, sest enamik pensionäre ei saa üle üksi elava inimese suhtelise vaesuse piiri – 569 euro – pensioniraha kätte. Probleem süveneb, sest üksi kipuvad jääma ikka naised, kelle tööelu jooksul teenitud väiksem palk kandub üha enam pensionidesse.\nVaesusel on 1000 nägu. Kui eakas ei saa endale lubada vajaduse korral tasulist meditsiinilist abi, elementaarset eluruumi pisiremonti, jalanõusid, teatrisse minekut või lapselapsele jõulukingi tegemist, rääkimata hammaste proteesimisest või väikesest turismireisist, siis vaesusega kaasnevad mõjud on sotsiaalne kõrvalejäämine, enesehinnangu langus, enese väärtusetuks pidamine, masendus. Sellel taustal seab kogumispensioni olemasolu meie praeguse teise sambaga liitunud eetilise dilemma ette.


Tänasest päevast võiks raamatu kirjutada |\nTänasest päevast võiks raamatu kirjutada\njaanuar 25, 2021 jaanuar 26, 2021 ~ varikasblog\n20. jaanuarist käib jutt.\nTäna juhtus jälle igasugu asju. Nagu alati meiega. Sest kes teeb, sellel ju juhtub. Kodus istudes ei juhtugi midagi😜\nKuue ajal hakkas Ben mulle jutustama, et tahab ärgata. Ei jaksa enam oodata, kõht ka tühi. 6:30 hakkas Kaaren ka nihelema ja noh talle piisabki paarist Beni öeldud sõnast, et ta üles ärkaks.\nVahetasin väiksema mähkme ja läksin voodisse tagasi, sest ma lihtsalt vajan seda toibumisaega. Kaarenit üritasin veel tissiotsas magama suruda aga ei õnnestunud. Viiking asus Beniga müslit sööma, väike poeg sai ka «Pepu ees,» manitsuse saatel voodist valla lastud. Toibusin edasi. Viikingit muidugi häirib, et tema peab iga jumala hommik kõigega enese töö jaoks kordaseadmise kõrvalt tegelema, aga pole parata, mul vaja TOIBUDA😂\nMingil hetkel kuulen, et Viiking räägib uue aasta peost, mis täna lasteaias aset leiab. Aaah muidugi! Ma ju unustan koguaeg kõik ära🤦♀ mäluprobleemid on mul sage imetamise kõrvalnäht. Nüüd meenus, et laps tuleb (vist?) kella 9:30ks aeda viia ja et ma vist võtsin mingi paberi ka lasteaiast kaasa. Sõnumis polnud kellaaja kohta midagi kirjas, tavaliselt läheb Ben kaheksaks. Otsisin lehe välja ja kirjas «..palume lapsed kella 9:30ks tuua.» Ok, selge, Viiking tuli voodisse tagasi – aega ju kui palju! Ben sai multikad, magada meil muidugi Kaarnaga ei õnnestunud.\nKui Viiking ja Ben uksest välja sai ja juba pool tundi möödaski oli, heliseb telefon, Viiking: «Kõik teised lapsed olid juba kohal, nad olid ikka mõelnud, et lapsed tuleb HILJEMALT 9:30 tuua,» 🤦♀ Ok, seal polnud isegi minu viga (et äkki sain norra keelest valesti aru), me mõlemad saime valesti aru. Anoh üks kordki sai laps õigel ajal aeda, muidu on alati hilinemine ja Viiking süüdistab selles kõiki meid😂 Küll on autovõtmed kadunud, küll magan mina liiga kaua ega aita😂 Siin ju see lunchboxi teema. Vihkan seda! Ei saa siis lastead (iga päev) süüa tehtud? Nüüd vähemalt muudeti ära, raha kasseeritakse küll rohkem, aga T, K ja R ei pea mingeid võileivakarpe kaasa vedama.\nNiisiis, päeva kohta pole midagi meeldejäävat pajatada. Nagu ikka kl 13:00 minek, et poest läbi ja 14:30 bussile jõuda. Kaks varjanti: üliäge pikajuukseline tatoveeritud meesbussijuht, kes teeb ukse lahti ja hüüab: «Kes tahab minuga kaasa tulla?» või üks pahur vanamees, kes pööritab silmi, et jälle see tuleb oma käru/beebiga. Selliseid tigedaid inimesi on Norras nõnda vähe, et kohe eriti hakkab silma. Pooltel kordadel ma jätangi käru Tiglkåki ja lähen kandekotiga edasi. Hea, et see Tiglkåk ikka nii kesklinnas asub. Hahhaa LINNAS😆\nLasteaias läks tükkaega et Ben üles leida, leidsin teise lõpuks kuskilt koridorist mattide pealt puuvilju söömas. Rühmaga siis, mitte üksipäini.\nNii, asjad kokku ja tagasi bussipeatusesse. See pikajuukseline bussijuht küsib kohe Benilt et kuidas lasteaias läks ja on üldse igati tore ja abivalmis. Ben kutsub teda minuga rääkides vanaisaks😄 Åndalsesis oli meil 45min, et jõuda Emu apartementi, sealt õlid otsida ja teisele bussile jõuda. Paraku võttis mu rajalt maha majaomanik ja kui see juba laterdama hakkab, siis omg, sa ei saa lihtsalt minema. Korteris läks siis otsimiseks, lapsed laamenasid, Benil oli 30cm pikkune jääpurikas teepealt kaasa nuiatud, ausaltöeldes ma ei teagi kuhu see sulama jäi. Või sõi ta selle ära? Kaaren olevat terava otsaga kääre suhu pannud, vähemalt Ben rääkis mulle sellest järgmised kaks päeva. Külmikust tuli veel baklazhaanid ka võtta ja jumal tänatud, et Emul shokolaadi oli. IME, et oli, arvestades tema magusalbust ja et ma polnud õieti lõunat söönud. Äkitselt vaatan, et 11min on bussini ja mul tuli veel Kaarna mähe vahetada ja lapsed riidesse-alla saada. 3-4minutiga sain tehtud!\nAlgas hullem jooks, kaks last käru peal, tee lumine, seljakott seljas, mingi raske kott veel kärukorvis ka aga kui vaja, sa lihtsalt suudad. Tormasime kuis suutsime ja kaks minutit oli vel aega ja mida ma näen – taamal veereb meie minibuss minema. Esmakordselt liiga vara ja siin ei ole mingit «järgmist bussi» Järgmine on järgmisel päeval.\nLas ma selgitan tagamaid: bussid jäävad siin tihti hiljaks, kui sa just alguspeatuses peale ei lähe. Mina, elupõline kempleja, tõmban kõne kohe peale, st kui 15:15 buss tulema peab ja seda 15:17 veel näha pole, helistan ja mölisen. Ütleme, et 2-3x nädalas ma ikka helistan. Mullu oli eriti hull – bussid jätsid suvalt tulemata, minu marutamise peale saadeti muidugi takso aga ikka tuli 20-30min niisama oodata 😒 rasedana + väikelapsega või beebi ja väikselapse miinuskraadides polnud tore😬\nIgatahes jah, iga jumala kord jääb buss hiljaks ja see üks kord kui meie TÄPSELT õigel ajal jõuame, läheb too varem minema😑 Kohe kõne! Nõuan taksot, öeldakse, et ei saa. Wtf! Vabandab aga ütleb, et tema bussijuhiga ka ühendust võtta ei saa – polevat kontakti. See buss muidu ainult meie pärast sõidabi. Kord kvartalis on seal vb 1 reisija peale meie ka😆\nMis seal ikka, helistasin Viikingi järele, läksime poodi ja Emule õlisid saatma. Aega jäi muidugi veel ülegi nii et me hakkasime kodupoole astuma.\nSee päev oli mulle viimane piisk ning kohe järgmisel päeval võtsin ma ühendust autokooliga. Sest kuigi Beni lasteaiavahetusega muutub elu poole kergemaks (siis hakkan jalgrattaga järel käima😌 ☝et mul meeles püsiks, et järelkäru tuleb soetada☝) ei saa ma lubade tegemist enam edasi lükata, elu tõotab nimelt ainult busymaks minna. Sealjuures ei poolda ma absoluutselt pidevat autoga liiklemist. Väga loodan, et ma liiga mugavaks ei muutu kui mul viimaks load käes ja masin kanni all.\nCRääkides busy’dusest. Nagu näete, läks mul selle postituse kirjutamiseks 5 päeva😮 Vist oleme liiga suure ampsu võtnud. Kui ma vaatan siin igasugu blogijaid-vlogijaid-instagrammereid, siis nood ostavad ühe maja ja neil on palgatöölised, kes seda kõike fiksivad. Meil on 2 poolikut maja ja abi palkame me vaid siis kui kohe kuidagi ise ei saa😅\nElumajas juhtus jälle midagi. Nagu teada, hakkasime me teosammul vannitoa remonti tegema. Kuskil novembris alustasime lammutamisega aga sinna see jäi. Hakkasime plaate jahtima. Leidsime ühed teise inimese jäägid aga nendega jäi asi transpordi taha. Neidsamu olime netist uuena ka nillinud aga ca 80€/m2 ei kutsunud ostma. Aga saabus Black Friday ja plaadid hinnati 50% alla. Muidugi tellisime!\nTarnele läks ka kuukene. Siis käisime neil linnas järel ja järgmisena tuli kutsuda torumees, sest säherdused tööd on täpselt need, mida me ise ei tee/teha ei tohi.\nEsmaspäeval helistasin torumehele, ütles, et tuleb homme. Kähku käis, arvestades, et ämm ajab teda vahest nädalate viisi taga, et sa Tiglkåki saada😂 Selsamal esmaspäeval võõpasin ka kuskil kl 22 esiku seinu, Viiking tegi trenni ja läks duzhi alla. Äkitselt kuulen, et alumises vannitoas (mis on täpselt ülemise, kus Viiking duzhitas, all) kostub veepladinat. Ignosin. 10min pärast otsustasin, et kaen üle ja mida hellllllii! Keset lage tilgub vett alla. Kiljatan, kutsun Viikingi, kes algul tõsiselt ei võta aga alla jõudes lekkivat lage ja suurt veeloiku põrandal nähes ahastab: «Mida fakkkkkiii!» «Vedas, et meil juhuslikult just homme torumees tuleb,» ütlen.\nIgaljuhul on asi seal, et kindlustus tegeleb..\nVot selline see elu on. Igav pole, miljon lõpetamata asja ja kemplused igal sammul.\nSiiski toimus midagi toredat ka: palju palju õnne veelkord kallile sõbrannale, kes tol päeval tanu alla sai👰♀♥\n< Previous Kolm lugu\nNext > Kui Kaaren sai üheseks\n2 kommentaari “Tänasest päevast võiks raamatu kirjutada”\njaanuar 26, 2021, 8:26 e.l.\nTe üle keskmise töövõimega inimesed. Paljud ei võtaks lastega selliseid asju ettegi. Mu mehel kukuvad kohe tööriistad käest ja keskendumine kaob, kui mõni lastest ta remondile vahele segab. Mind ajavad naerma IG kodukontod, kus on max 2 toaga korter, kõik detailid viimseni paigas ja muudkui tuleb ühetaolisi pilte neist tubadest erinevate nurkade alt.\njaanuar 30, 2021, 11:10 e.l.\nHaahjaa, mõni kodukonto on tõesti omamoodi😁


Ove Oot - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\narhitektibürood, arhitektuuribürood, üldehitus, ehitus, Muinsuskaitse, omanikujärelevalve, projekteerimine, ehitus ja kinnisvara\nOHSA OÜ: Tegevuslugu 28.05.2022\nOHSA OÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Ove Oot ja Sirli Oot , seda juhtima hakkasid. Ove Oot oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 12 aastat ja Sirli Oot 7 aastat. OHSA OÜ valdkond on enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus. Samas valdkonnas (EMTAK 68201) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku...\nAPEX ARHITEKTUURIBÜROO OÜ: Tegevuslugu 28.05.2022\nAPEX ARHITEKTUURIBÜROO OÜ alustas peaaegu 17 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Janar Blehner ja Ove Oot , seda juhtima hakkasid. Janar Blehner selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Ove Oot alles alustas ettevõtlusega. APEX ARHITEKTUURIBÜROO OÜ valdkond on arhitektitegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 71111) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta...\nTALLINN, TEHNIKA TN 15 KÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nTALLINN, TEHNIKA TN 15 KÜ alustas peaaegu 14 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Peeter Tooma , Anti Sirkel ja Georg Matsalu , seda juhtima hakkasid. Peeter Toomal oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 11 aastat, Anti Sirkel kogemus puudus ja Georg Matsalul 11 aastat. TALLINN, TEHNIKA TN 15 KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus...\nOve Oot tegutseb aktiivselt 3-s ettevõttes.\n2022 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 18 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 1 000 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 85 028 €, tööjõumaksud 46 888 € ja maksustatav käive 220 375 €.\nTelefon (+372) 5140577\nTelefon (+372) 6030160\nKäibed kokku (2022) 1 162 517 €\nBilansimaht (2022) 3 636 169 €\nAPEX ARHITEKTUURIBÜROO OÜ Juhatuse liige 1 890 punkti\nTALLINN, TEHNIKA TN 15 KÜ Juhatuse liige 230 punkti\nOHSA OÜ Juhatuse liige 110 punkti\nAPEX ARHITEKTUURIBÜROO OÜ Logi sisse\nOHSA OÜ Logi sisse


Mart Luik: Artur Talvik on punapuravik, kellest on raske aru saada ehk Isamaa ja Vabaerakond on ühe puu kaks erinevat oksa - Eesti Päevaleht\nMart Luik: Artur Talvik on punapuravik, kellest on raske aru saada ehk Isamaa ja Vabaerakond on ühe puu kaks erinevat oksa\nMart Luik, Tallinna Linnavolikogu aseesimees (IRL)\nArtur TalvikFoto: Hendrik Osula\nLaupäeval vahetub Vabaerakonna esimees ja ametist ilmajääv Artur Talvik hirmutab oma erakonnakaaslasi, et nüüd juhtub midagi hirmsat, näiteks Vabaerakond võib liituda IRLiga. Ma ei näe siin midagi hirmsat, tegelikult oleks see isegi mõistlik ja loogiline samm, mida tasuks tõsiselt arutada.\nKadunud Enn Soosaar kirjutas omal ajal, et demokraatia eeldab osapoolte kokkumängu ja reeglitest kinnipidamist. Ta on abitu, kui seda ei tehta. Tema põhjendas sellega küll kohustust demokraatiat kaitsta, kui vaja siis relvaga. Kuid sarnane paradoks kehtib ka nö rahuaja tingimustes. Demokraatia loob keskkonna, kus nende samade mängureeglite naeruvääristajaid ja rikkujaid tekib nagu seeni pärast vihma. Artur Talvik on üks neist, mütsi järgi siis punapuravik.\nKui ma kuulan ta juttu, et tahaks osaleda poliitikas, aga poliitikuna, tahaks võtta poliitilist vastutust, aga mitte erakonnas, tahaks evida mingeid mingeid seisukohti, aga mitte maailmavaadet- siis tunnistan ausalt, ma ei saa aru, millest ta räägib. Hoopis kummastav oli erakonnakaaslastele tehtud etteheide, et oma ponnistuste tulemusena tahaksid nad saada tulemust ehk osutuda valituks. Oehh!\nValijatel on poliitikas alati ihalus millegi uue järele ja 2015 aastal maksti see Vabaerakonnale priske avansina välja. Kaks korda see nipp ei tööta ja “uue liikumisena” nad ennast valijale enam maha ei müü. Aga midagi muud pole ka pakkuda. Vabaerakond oleks pidanud kasutama valijatelt saadud avanssi, et loksutada paika oma maailmavaade ja ehitada organisatsiooni. Eriti just viimase nõrkus jätab nad omapäi valimistele minnes 2019 Riigikogu ukse taha.\nTegelikult on Vabaerakond ja Isamaa ühe puu kaks oksa. Meil on sarnased väärtused, tuttavad inimesed ja väga lähedane maailmavaade. Mina liitusin IRLiga ning pole seetõttu “kampsunite” ja “respublikaanide” lahingut lähedalt näinud. Kuuldavasti oli seal palju paksu verd aga see on kõik tänaseks möödanik. IRL on otsustanud minna tagasi oma juurte juurde ja sealtsamast on pärit ju enamus vabaerakondlasi. Konservatiivid peavad otsima väljapääsu killustatusest, muidu viime hõbekandikul valimisvõidu Keskerakonnale ja Reformierakonnale.\nArtur Talvik Vabaerakonna endiste tegevjuhtide kriitikast: "See on absurdne!"\nSalapärane kohtumine India restoranis ja Che Guevara pildiga särk: Vabaerakonna võimuvõitlus...\nJüri Saar teatas, et ei kandideeri Vabaerakonna esimeheks\nDELFI TV STUUDIO | Urmas Jaagant ja Erik Moora: "Eesti 200" liikumisel puudub...\nVIDEO JA FOTOD | Vabaerakonna esimeheks valiti oodatult Andres Herkel


(6) Linnavara üleandmisel koostavad üleandja ja vastuvõtja akti, milles näidatakse üleandmise alus, vara koosseis, seisukord, vara soetusmaksumus ja kulum. Üleandmis-vastuvõtmise akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb üleandjale, üks vastuvõtjale ja üks linnavalitsusele.\nd) linnavara antakse kasutusse tasuta või alla turuhinna (välja arvatud paragrahvi 9 lg 5);\n2) enampakkumise korras (suuline, kirjalik, elektrooniline, läbirääkimistega).\n(2) Hoonestusõigust võib seada enampakkumise, läbirääkimistega pakkumisega või otsustuskorras.\n§ 43. Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 25.02.2009 määrus nr 112 „ Viljandi linnavara valitsemise kord“.


Ilm ja inimesed: august 2010\nPostitas Jüri kell 13:14 Kommentaare ei ole:\n17. augustil oli soojalaine eelõhtu. Eesti kohal oli osatsükloni sooja sektorina veel palav õhumass, mis jahtus. Ebastabiilsus oli suur ja äikest Eestis palju. Hommikul oli sooja frondi äikest paljudes kohtades, olles vali või väga vali, näiteks Tartus äratas äike unest paljusid inimesi üles.\nPäeval läksin Hiiumaale, kus üks loodusfotograaf näitas enda töid ja tutvustas pilvejahi osalejate kööginurka. Hiiumaale jõudes läks ilm peaaegu selgeks, samas oli vine üha tihenev ja lähenes õhtul rekordile. Hiiumaale jõudes olid taevas mõned kõrgrünkpilvelahmakad, mis kasvasid alguses kiiresti, kuid hajusid mõne aja pärast. Õhtupoolikul oli küll kõrgrünkpilvi, kuid need olid lamedad (stratiformise-tüüpi). Õhtul enne äraminekut tekkis saare kohale hulgaliselt kihtrünkpilvi ja ilm oli tuulevaikne.\nPraamlaevaga teel olles oli siiski päris palju tuult, kuid see oli väga niiske, nii et tunnise väljas viibimisega läksid riided niiskeks ja kleepuvaks. Samal ajal oli Pärnumaa poolt tulemas oranžikas pilv. Selline nägi äge äikesetorm eemalt välja. See lähenes üsna kiiresti, pilvi ümbritses laineline kiudpilvedest krae. Selline oli ka enne 8. augusti tormi taevas. Kahjuks sai kaamera aku tühjaks ja foto sai sellest, kui pilv oli veel kaugel.\nMandrile jõudes olid esimesed välgud näha, aga veel ei müristanud. Pilvemass kattis katusetaoliselt taevast, selle alla tekkisid kõrgrünkpilved. Oli vaja leida sadama lähedal mõni vaikne, pime ja avar koht. Selle leidmine võttis ainult mõne minuti. Välgusähvatusi oli palju, kuid esialgu ei müristanud, ent üsna ruttu oli ka esimesi müristamisi kuulda. Välgud olid pilv-maa tüüpi ja üsna kitsas pilveosas. Aja jooksul tuli madalam pilveosa lähedale ja tekkis tuul. See oli üsna tugev, kuid tavapärane ja ohtlikust tugevusest jäi kaugele maha.\nSeejärel, kui veel tuul oli, muutus järsku välkude tüüp. Kõrgrünkpilved kadusid, paljastus äikesepilve pind. Sellel oli nüüd igas minutis mitu, isegi kümmekond anvil crwalereid näha (välgutüüpidest ja -vormidest vaata: http://wvlightning.com/types.shtml) ja kõik ainult sellised. Sel ajal tuul vaikis, ilm oli endiselt kuiv ja soe. Müristas kogu aeg, kuid sagedaste praginatega. Mõne aja pärast see etapp sai samuti otsa, prevaleerima hakkasid eemal asuvad pilvesisesed välgud - näha oli vaid kuma. See tuli üha lähemale, hakkas kergelt sadama, tekkis uuesti tuul, aga eelmisest korrast palju nõrgem. Äikese aktiivsus oli nüüd suurim - igas minutis vähemalt 10-20 välku, kuid näha oli peaaegu ainult kuma, müristas väga nõrgalt. Kumade serv jõudis ka viimaks pea kohale, vihma sadas, aga väga vähe, nii et võis vihmavarjuta õues olla.\nSüdaöö paiku aktiivsus vähenes, lõpuks oli kord mitme minuti tagant üks eriti pikk ja nähtava välguga sähvatus. Viimaste välkudeni jõudes oli äike umbes kolm tundi kestnud.\nPostitas Jüri kell 13:35 Kommentaare ei ole:\n14. augustil oli äikest varahommikul ja päeval. Varahommikune äike oli märksa intensiivsem, kuid ei ulatunud Tallinnani, vaid jäi itta ja kirdesse. Küllaga võis jälgida ilusaid vaatepilte pärast päikesetõusu:\nPäevane äike sai lõuna ajal alguse Pärnumaal, pilved tekkisid kiiresti reana põhja suunas ja äike jõudis ka Tallinnasse, kuid oli nii nõrk, et paljud ei pannud tähelegi. Pärastlõunaks ulatus äikeste vöönd üle Eesti ja liikus ida-kirde suunas, tasapisi tugevnedes. Kirde-Eesti kohal oli äike juba vähemalt mõõduka tugevusega.\nÄikese üheks tüüpiliseks kaaslaseks on kõrgrünkpilved. Need tulevad tihti enne äikest taevasse, neid võib näha äikese ajal ja sageli, kui rünksajupilved hakkavad lagunema, tekib viimaste ümber kõrgrünkpilvedest krae, sageli on need siis ribakujulised. Äikese eel on kõrgrünkpilved tihti kaootilised või sakmelised ja tornjad. Nii oli seegi kord.\n13. augustil püsis ilm rahulik, kuid rünkpilved kasvasid siiski kõrgusesse. Kuigi soojust ja niiskust oli enam kui küll, polnud atmosfääri labiilsus piisav äikesepilvede tekkeks.\nPäikesesammas pole üksnes talvele iseloomulik, vaid ka suvel, kui atmosfääris on sobiva kuju ja orientatsiooniga jääkristalle (kiud-ja kiudkiht-pilvedena), võib see tekkida.\nPostitas Jüri kell 17:38 Kommentaare ei ole:\n7.-8. augusti ilmaolud olid igal juhul ühtpidi harvaesinevad, kuid mitte siiski päris ainulaadsed. Kui juuli lõpus kuumalaine Venemaalt Eestisse õieti ei jõudnudki, vaid läks Soome, siis 8. augustiks jõudis. Kuuma õhumassiga saabus ka somp, mida Ida-Eestis peeti otseselt Venemaa põlengute suitsuks. Päris suits see ikkagi ei olnud, vaid suits oli jõudnud juba tugevasti hajuda ja seguneda lõunapoolsetest laiustelt pärit tolmu jmt mineraalse osakestega, moodustades kokku sombu, mis oli muutunud õhumassi omaduseks ja vähendas nähtavust 5-10 km-ni ja pilved olid väga halvasti nähtavad. Võib öelda ka, et suits jõudis Eestisse sombuna. Suitsuosakesed jmt saasteained muutsid õhu organoleptilisi omadusi ning põhjustasid mõnedel inimestel ka enesetunde halvenemist, silmade kipitamist jne.\nMeteoroloogias tehakse vahet kuivadel ja niisketel sumestustel. Viimased on udu ja hägu (uduvine), mis koosnevad kondensatsiooniproduktidest. Kuivadeks sumestusteks on sombud ja need koosnevad tahketest osakestest. Eristatakse veel sompude liike, mille aluseks on tekkimispõhjused ja -tingimused. Antud juhul oli tegemist siiski põuasombuga, mis tekib põlengutest. Suitsusomp, mis koosneb otseselt suitsust, ei jõudnud kohale, vähemalt mitte kui õhumassiomadus, kuid lokaalselt mõnes kohas võis muidugi olla, sest põlenguid on ka piiri lähedal. Mitte uduvinet ja udu sombuga segamini ajada! Sombu tunnuseks on see, et kaugemad objektid näivad olevat sinaka vine sees.\nTulekahjude kaarte on mitmelt poolt veebist saadaval, üks võimalikest: http://maps.geog.umd.edu/website/Activefire_HTML/viewer.htm?MAP=RUS-ArcIMSparam&DATALIST=,wc,wco,mafd24,ER,&BANNER=RUS_banner&ele_fire=fireAims&requiredMap=Russia\nKasulikuks osutub Soome ilmateenistuse mudelprognoosi suitsupilvede kohta: http://silam.fmi.fi/fires_forecasts/v0_99/PM2_5_fire.html ja õhukvaliteedi seireandmed ning graafikud: http://mail.klab.ee/seire/airviro/index.html\nKa õhumass oli selgelt troopiline, näiteks 1,5 km kõrgusel oli sooja üle 20 kraadi. Üldse selline olukord, nagu on Venemaal ja mille mõju ulatub meilegi, on põhjustatud atmosfääri blokeeringust, mille tõttu ilmamustrid püsivad pikka aega samasugused. Selliseid blokeeringuid on mitut tüüpi, kuid antud juhul on tegemist tulerõnga-tüüpi blokeeringuga, mis tähendab, et püsib pikka aega kuum ja väheliikuv, tavaliselt võimas kõrgrõhkkond, mille ümber tiirutavad äikesepilved, sest seal on konvektsioonivoolusid takistav õhukiht nõrgem. Tulerõngas on maateaduse-, täpsemalt geoloogiaalane mõiste, kuid žargoonina kasutatav ka meteoroloogias, kus tuli tähendab äikest või äikesetorme.\n8. augustil oli äikest, ülevaade on siin: http://www.ilm.ee/?47736. Mõnest huvitavast tähelepanekust ka siin. Näiteks pimenemine äikese ajal. Kui ulatuslik ja võimas äike saabub hommikul või õhtul, kui päike pole horisondist kuigi kõrgel, siis avaldavad paksud pilved valgustatusele olulist efekti, läheb väga hämaraks kuni tänavavalgustuse süttimiseni, näib saabuvat öö. Põhjus seisnebki madalas päikeses - valgus peab läbi läbi pilvede palju pikema teekonna kui siis, kui valgus tuleb väiksema nurga all. Pikemal teekonnal nõrgeneb valgus pilvedes hajumise, peegeldumise ja vähemal määral neeldumise tõttu. Samuti on ulatusliku pilvesüsteemi puhul valgust väga vähe tulemas pilvemassi servaaladelt, kus on märksa heledam ning nii tulebki pea kogu valgus märgatavalt nõrgenenuna läbi pilvemassi. Keskpäeval on vastav efekt palju väiksem, kuigi võib samuti ulatuda suure hämaruseni.\nTeine huvitav tähelepanek on seotud müristamise kuuldavusega. Võimsate ja ulatuslike äikesetormide puhul on müristamist kuulda sageli väga varakult, nii ka seekord - juba siis, kui kiudpilvisuse serv jõudis seniidi lähedale. Seda on korduvalt juhtunud ka minevikus. Ekstreemseim juhtum oli juulis 2001. a., kui müristamist oli kuulda enne pilve silmapiirile jõudmist (seda kuulsid teisedki inimesed), kuid ka 2002. a. 31. juulil, kui pilv oli Soomes ja mingit pilve polnud õieti näha (ikkagi enam kui 80 km kaugusel + vine), kuid müristamine oli kuulda ja see ajas rannalised närvi (olin siis Stroomi rannas). Sarnaseid juhtumeid on vähemalt kümmekond ette tulnud ja kindlasti tuleb edaspidigi. Väikese ulatusega äikeste puhul müristamist kaugemal kui 20-30 km enamasti kuulda pole. Veel oli 8. augusti äikesetormi puhul huvitavaks asjaoluks minu vaatluskohas (mujal võis hoopis teisiti olla), et kui müristamised tulid kuuldavale, siis need tugevnesid u 15-20 min jooksul veidi ja jäid kuni äikese lõpuni sama valjuks! Erandiks olid üksikud lähedased välgulöögid, mida oli ainult 5-6, kuid pilvesiseseid välkusid oli muidugi palju enam, kokku võis nende kuma näha kindlasti sadu kordi.\nOli arvamusi, et selle äikesetormi tulek oli juba paar tundi või rohkemgi ette teada. Jah, satelliidi-ja radaripildid näitasid arenevad süsteemi juba Leedu-Valgevene kohal (kui päris täpne olla, siis see äike sai juba 8. aug hommikul Ukraina põhjaosas alguse, liikude üle mitme riigi lõpuks Soomeni, läbides vähem kui ööpäevaga üle 1000 km), mis liikus Eesti suunas, kuid peab arvestama, et selle aja jooksul, kui see siia jõudis, oleks see süsteem võinud ju nõrgeneda või isegi liikumissuunda muuta. Iseasi, kui rääkida, et tõenäoliselt see jõuab oluliselt nõrgenemata Eestisse ja tõsiseks ilmaks peaks valmis olla, kuid veendunult nii arvata poleks päris õige olnud.\nUudis Vaindloo saarel registreeritud ekstreemsest tormipuhangust: http://www.epl.ee/artikkel/581678. Selle uudise kohta ei saa muud öelda, kui seda, et väga huvitav, sest pole ju teada, kuidas ja millega mõõdeti, rääkimata muust. Paari asjatundjaga arutades (Merilain, Kallis), kes võtsid Vaindloo saarel olnutega ühendust, selgus, et ilmselt tõepoolest võis tuulepuhang sellise tugevuseni küündida, kuid vähemalt praegu ei ole siiski see päris kindel, st otsesed kontrollitavad tõendid puuduvad. Vaindloo saarel on veel olemas Meresüsteemide Instituudi automaatjaam: http://on-line.msi.ttu.ee/aut_meteojaam/. Sealt võib vaevata võtta välja viimaste päevade tuuletugevuse graafikud ja näha, et maksimum 8. aug õhtul ei ulatunud isegi 18 m/s, mis on sellegipoolest päris vali tuul. Alguses tekkis mõte, et ülitugevad pagihood võivad ju olla lühiajalised ja kuna jaam mõõdab iga teatud aja tagant, mitte lauspidevalt, siis võis see metsik tuul sattuda just mõõtmiste vaheajale. Tegelikult, nagu selgus, jäi mõõdik 17 m/s juures seisma.\nMõned inimesed tõid välja huvitavaid mõtteid, et selgitada eksimust. Näiteks parallaktiline viga (ka termomeetri lugemi väärtus ju sõltub sellest, kas vaadata kraadiklaasile ülevalt või alt) või et esimene tuulehoog lõi tuulemõõtja lapaka korraks liiga kõrgele. Vaatamata põnevatele ideedele peaks selliste arvamustega ettevaatlik olema, sest on paljugi, mida me ei tea.\nJuuli ekstreemsetest ilmastikunähtustest ja ilmastikust on globaalsel tasandil ülevaade siin: http://www.ncdc.noaa.gov/sotc/?report=hazards&year=2010&month=7&submitted=Get+Report Seal on juttu ka uuest rekordsuurusest rahetükist USAs. Suurtest jääkogumitest, mida taevast mõnikord tuleb, saab lugeda: http://tierra.rediris.es/megacryometeors/index2.htm\nNB! Mõnedes arvutites on piltide kõrvalkirjad nähtavad kõik üksteise otsas, nii et sel juhul peab sellega paraku leppima.\n8. aug. hommikune nõrk äike. Päike paistab läbi sombu ja hõreda vihmakardina oranžikalt.\nKõrgrünkpilved päikese ees. Äikeseni on umbes tund aega jäänud. Lisaks kõigele muule on veel seniidikaar ka näha!\nSee pilt ei paista vist mitte millegi erilisega silma. See on vahetult enne lähiäikese algust tehtud. Mulle pakub kõige rohkem huvi äikese-eelne ilm ja äikese algus, milletõttu ka see foto. Äikese ajal kaob tavaliselt suurem põnevus ära.\nFotol on näha maskeeritud rünksajupilved, mille maskeeringuks on kesk-ja kõrgkihi pilvedest kate.\nRohkem infot ja pilte: http://lepo.it.da.ut.ee/~cbarcus/derecho.htm\nPostitas Jüri kell 13:55 Kommentaare ei ole:


Hahnemann kontrollis ja tõestas, parandas ja avardas tõlgitavat materjali ning pälvis tolle aja meditsiiniringkondades suurt imetlust ning lugupidamist. Tõlkides W.Culleni Materia Medica´t, kus oli juttu hiniinist malaaria ravimisel, tekkis tal aine vastu huvi ning ta korraldas eksperimendi, kus võttis mitme päeva jooksul hiniini. Selle tulemusena ilmnesid Hahnemannil malaaria haiguspildiga sarnased sümptomid. Peale katset tuli Hahnemann välja teooriaga, et aine, mis tervel inimesel võib põhjustada teatud haigusnähte, saab nendesamade nähtudega haige hoopis terveks teha. Idee ei olnud tegelikult uus. Selline meetod oli tuntud juba pea 2000 aastat varem Hippokratesele. Peale kogemusi ja katsetusi avastas Hahnemann, et aine ravivõime muutus ainet järjest lahjendades ja iga lahjendust kloppides tugevamaks ning ohutuks. Selle tulemusena sai ta kasutada ka niisuguseid aineid, mis oma algolekus on mürgised.Homöopaatia põhitõed:\n2. lahjendatud ja potenseeritud ravim (e. kloppimine)\nThis entry was posted in Homöopaatia by mell2. Bookmark the permalink.


Lõõtsapealinna Põlva traditsiooniline lõõtspillipidu Harmoonika toimub 9. juulil\nEesti lõõtsapealinnas Põlvas toimub laupäeval, 9. juulil 2022 traditsiooniline lõõtspilli laulu- ja mängupidu Harmoonika, mida peetakse juba 11. korda. Peol esinevad vabariigi parimad pillimehed ja lõõtspilliansamblid.\nPõlvamaal Kanepi vallas toimub 22.-23. juulil 2022 põnevust pakkuv Kanepi Festival, mille raames avatakse nelja hektari suurune kanepilabürint, toimub Eesti populaarsete artistide kontsert ning leiab aset tööstusliku kanepi kasulikkuse ja kasutusvõimaluste tutvustamine.\nPõlvamaal toimus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu maaraamatukogude suveseminar\n15.-17. juunil toimus Põlvamaal Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu maaraamatukogude sektsiooni 31. suveseminar, mis kandis pealkirja "Raamatukoguhoidja kogukonna vedurina". Seminarist võttis osa ligi 40 raamatukoguhoidjat kõigist maakondadest.\nPõlvamaa kultuurirahvas arutas kultuurifoorumil tulevikuplaane\n15. juunil kogunesid kultuurivaldkonnas tegutsejad ja eestvedajad Põlva Riigimajja Kultuurifoorumile. Esindatud olid erineva institutsionaalse taustaga kultuurivedurid, rohujuuretasandilt riiklikuni.\nGALERII: Maakonna kultuuritöötajad osalesid kommunikatsioonikoolitusel\nPõlvamaa Arenduskeskuse kommunikatsiooni- ja turundusspetsialist Sander Silm viis 14. juunil maakonna kultuurispetsialistidele läbi lühikoolituse turunduskommunikatsioonist.\nLõuna-Eesti memme-taadi pidu tõi kokku sajad lauljad ja tantsijad\n5. juunil toimus Põlva Intsikurmus XXVIII Lõuna-Eesti memme-taadi pidu, mis oli kantud teemast "Muusika meid ühte seob".\nVajad turundusabi? Osale kommunikatsioonikampaania lühikoolitusel!\nPõlvamaa Arenduskeskuse kommunikatsiooni- ja turundusspetsialist Sander Silm viib 14. juunil kell 10-14 Põlva Riigimaja (Kesk 20) III korruse saalis maakonna kultuurispetsialistidele ja teistele asjast huvitatutele läbi koolituse "Kommunikatsioonikampaania ABC“\nPõlvamaa kultuurielu läheb korda? Osale Kultuurifoorumil!\nOotame kõiki huvilisi 15. juunil kell 10- 14 Põlva Riigimaja (Kesk 20) III korruse suurde saali, et koos kultuurivaldkonnas tegutsejate ja eestvedajatega arutada üheskoos Põlvamaa kultuuri tuleviku üle.\nIntsikurmus toimub XXVIII Lõuna-Eesti memme-taadi pidu\n5. juunil toimub Põlva Intsikurmus XXVIII Lõuna-Eesti memme-taadi pidu "Muusika meid ühte seob". Pidu algab kell 17, peole eelneb rongkäik, mis saab alguse kell 16.00 Jakob Hurda monumendi juurest Põlvas.\nPõlvas avati mälestuskivi tuntud kunstnikule ja kirjanikule Jaan Vahtrale\n29. mail 2022 toimub Põlva Intsikurmus järjekorras juba IV Kagu-Eesti tantsupidu “Sanna kitmine”.\nPÕLVA PÄEVAD JA ÖÖD toimuvad taas! 26. – 29. maini 2022\nKaks aastat on Covid viirusest ja sellega seonduvatest piirangutest tulenevalt ära jäänud traditsioonilised maikuised Põlva Päevad. Sel aastal on olukord parem! 31. Põlva Päevad ja Ööd toimuvad 26. maist- 29. maini.\nUued võrukeelsed koorilaulud on jõudnud noodivihikusse\nIlmunud on uute võrukeelsete koorilaulude kogumik "Liigu’, liigu’, laulukõnõ!“. Noodivihikus on 33 laulu, mille hulgast leiavad endale repertuaari nii mees-, nais- kui ka segakoorid.\nPõlvas avatakse Jaan Vahtra mälestuskivi\n23. mail kell 15 avatakse Põlva Keskraamatukogu ees (Kesk 16) Jaan Vahtra 140. sünniaastapäeva puhul raamatukujuline mälestuskivi.\nI Põlvamaa noorte laulu- ja tantsupidu “Olõs mul üts..” tõi päikese pilve tagant välja\n13. mail toimus Põlva Intsikurmus maakonna esimene noorte laulu-ja tantsupidu "Olõs mul üts...”, kus osales ligi 700 väikest ja suurt tantsijat, lauljat ja pillimängijat. Peole olid kaasatud Põlva maakonna lasteaedade ja põhikoolide koorid ning tantsurühmad, Räpina ja Põlva Muusikakooli solistide ansambel, Mooste Rahvamuusikakooli ansambel, Põlva Kooli puhkpilliorkester, Riivo Jõgi saateansambel ja Külateater Virvendus.\nXIV Üleriigilise laste ja noorte pärimusmuusika võistumängimise võitis lõõtsaõpilane Uku Zolgo Mooste Rahvamuusikakoolist\nTeist aastat järjest tuli üleriigilise laste ja noorte pärimusmuusikute võistumängimise Grand Prix Mooste Rahvamuusikakooli. 6. mail toimus Viljandis XIV Üleriigiline pärimusmuusika võistumängimine, millest võttis osa 49 7–19-aastast poissi ja tüdrukut üle Eesti. 500 euro suuruse peaauhinna viis koju Mooste Rahvamuusikakooli lõõtsaõpilane Uku Zolgo. Viimased kaks aastat on võistumängimine toimunud piirangute tõttu veebis, sel korral õnnestus taaskord koguneda Viljandisse Pärimusmuusika Aita.\nPõlvamaa esimene noorte laulu- ja tantsupidu kutsub kaasa unistama\n13. mail kell 16 toimub Põlva Intsikurmus maakonna esimene noorte ja koolinoorte laulu-ja tantsupidu „Olõs mul üts...”. Peol osaleb üle 700 väikese ja suure tantsija, laulja ja pillimängija.\nEesti Rahvakultuuri Keskuse jutuvestmisfestival Ööbikuööd toimub juba teist korda ja seekord on festivalile oma toetava õla alla pannud mitmed maakonnad. Nii saab festivali raames toimuvatel üritustel osaleda nii Viljandimaal, Tallinnas, Paldiskis, Valgamaal, Jõgevamaal, Põlvamaal, Tartumaal, Pärnumaal, Lääne-Virumaal, Hiiumaal kui Saaremaal. Jutuvestmisfestival Ööbikuööd toimub 17.-21. maini. Põlvamaal toimub jutuvestmine Ruusa kultuurimajas 19. mail, kell 20:00. Kavas on õhtuilu "Arnastust hoides ja jagades“. Vabadusest, usaldusest, haiget saamisest, kingitustest, endaks jäämisest ja kõigest, mis kõrvale kuulmatu räägivad jutuvestjad Ena Mets ja Ivar Lett. Lisaks luuleread, pillihelid ja lauluviisid. (Pilet 3 eurot, osta saab kohapeal sularahas.)\nXIII Noorte laulu- ja tantsupeo Põlvamaa maakondlik koordinaator on Nele Risttee\nNele on lõpetanud Tallinna Ülikooli ja muusikaõpetuse eriala ning töötanud enam kui 17 aastat muusikaõpetajana. "Just minu töö laste ja muusikaga on andnud mulle suurepärase võimaluse olla osaline tantsu- ja laulupidude korraldustiimis ja anda oma panus meeldejäävate ning õnnestunud pidude toimumisse,“ ütles ta.


Kuulsus | Juuni 2022\nMerevaiku roos ja mustanahaline Chyna paljastavad duelli õlgadeta rinnahoidja videod, mis on „Lil NSFW”\nAmber Rose ja Blac Chyna jagasid kumbki lämmatavat videot, kus näidati oma uusi rihmata rinnahoidjaid ja nende järgijad muutuvad metsikuks. # Ad Backless, Olkaimeton ja lõhki? @sneakyvaunt võime olla lil NSFW, aga ma pole tööl, kas ma olen? Tüdrukuteõhtu läks veelgi kuumemaks ja teiega võite kibuvitsamarjad ühineda. 20% ...\n„Omanike vennad” Drew ja Jonathan Scott käsitlevad Gay Rumorsi\nHGTV-tähed Drew ja Jonathan Scott on kodu kujundamisel ja renoveerimisel muutunud autoriteetideks, kuid kuna Kanada iludused teenivad ka käntsakas staatust, huvitavad mõned fännid rohkem oma isiklikku elu kui professionaalset.Ja mõned tahavad ka teada, kas need kaks on gay.In ...\nVeider film, mille peaosas Omarosa astub üles pärast Valge Maja lahkumist\nOmarosa Manigault on taas Valgesse Majast lahkumise üksikasju jälitanud avaliku tähelepanu keskpunkti, kuid nüüd teeb ta pealkirju hoopis teistsugusel põhjusel, vahendab Lehekülg Kuus. Endine The Apprentice'i valimisliige on esindatud kämpingus, madalal -eelarve sci-fi ...\nMariah Carey annab eelvaate aastavahetuse riietusele\nMariah Carey on kärbes ja valmis uusaastaööks lavale astuma! Pidulik isegi ühekohalise numbriga! Kohtume täna õhtul, kõik !! @NYRE #RockinEve #HappyNewYear pic.twitter.com/edR6fYSvbv– Mariah Carey (@MariahCarey) 31. detsember 2017 Laulupeol andis fännidele eelvaate ...\nBella Hadid Stalker arreteeriti pärast näost näkku kohtumist\nBella Hadidi väidetav jälitaja arreteeriti tänu kiirele mõtlemisele neljapäeva õhtul väljaspool New Yorgi korterit. Korrakaitseallikas ütles TMZ-le, et 21-aastane Hadid kõndis tema hoone poole umbes kella 9.30 paiku. ET, kui ta nägi 37-aastast meest väljaspool oma korterit ja ...\nAmy Schumer tegi NSFW lubaduse abikaasale nende pulmades\nAmy Schumer tõotas, et armastab oma uut abikaasat haiguses ja peas. Koomiline näitlejanna abiellus selle kuu alguses väikese A-nimekirja publiku ees salaja peakokk Chris Fischeriga ning vastne pulmakülastatud lähedane sõber ja pulmakülaline Nikki Glaser, et süüa intiimne afäär.Schumer ilmus ...\nFotod Roseanne Barrist, kes poseerib Adolf Hitleri taastekkena sotsiaalmeedias\nRoseanne Barr pole kunagi olnud ükski, kes vaieldaks vaidluste eest. Kuid seekord näib, et poleemika on ta leidnud. Värskelt Roseanne'i taaselustamisele jõudis esimesel nädalal tohutult palju reitinguid. Neljapäeval ilmusid sotsiaalmeedias üles fotod Barrist 2009. aasta fotosessioonilt. Tulistamine oli algselt ...\nJohnny Deppi fännid arvavad, et nad teavad, miks ta nii ropult ilmub\nJohnny Deppi fännid hakkasid paanikasse laupäeval, kui Kariibi mere näitlejate piraatide pildid näisid tema käimasoleva Hollywoodi vampiiride kontsertturnee ajal halvasti nähes. 'Ma arvan, et mu kangelane näeb halb välja,' kommenteeris üks fänn Deppi fotot, millel poseerib fänn .Johnny, sa näed nii õhuke näljane välja, 'kirjutas ...\nJust nii on Raveni täht Orlando Brown saanud peaaegu sama kuulsaks oma filmivõtete poolest kui oma aja Disney kanalil. Näitleja arreteeriti esmaspäeva pärastlõunal Las Vegases ja siin tehtud näpunäide annab fännidele võimaluse vaadata tohutu tätoveering Raven-Symone, et ta sai krohvitud ...\nBella Thorne paljastab Hawaii bikiinifotod 'räpane'\nBella Thorne võiks mõelda kolimisele Hawaiile pärast seda, kui ta on hiljuti teinud räpaseid Instagrami fotosid. Kuulsusearmide täht asus nädalavahetusel Instagrami, et jagada oma Filthy Fangi rõivaste sarjast hämmastavaid fotosid mõnes bikinis. ta peatas esimese pildi, millel ...\nAsia Argento saatis Anthony Bourdaini surma järel jälitajate elust nürist sõnumit\nAsia Argento ei häiri sotsiaalmeedias pärast oma hilja poiss-sõbra Anthony Bourdaini surma. Itaalia näitlejanna jagas esmaspäeval, 10 päeva pärast Bourdaini enesetapu surma nüri sõnumit oma Instagrami jälgijatele (Foto: Instagram / @asiaargento). 42-aastane mees postitas ...\nBritney Spears teases 'The Ellen Show' suure teate\nBritney Spears on teinud teadaande ... kuid ta ei tee seda veel. Popstaar peatus 12. oktoobril The Ellen DeGeneres Show juures, et jagada uudiseid. Host Ellen DeGeneres teatas Spearsi saabumisest naljaga, et ta ei tee seda. kuulsuste nägemiseks peavad nad minema punastele vaipadele, sest ta saab ...\nMeghan Markle'i õde pöörab Iirast kuningliku ema Doria juurde New Ranti\nMeghan Markle'i õde Samantha Markle jätkab oma kuninglikust sugulasest avalikult rääkimist, tuues asjadesse ka Meghani ema Doria Raglandi. Kolmapäeval naasis Samantha Twitterisse värskete süüdistustega Sussexi hertsoginna vastu, väites, et Ragland ja Meghan on nüüd nii ...\nParis Jackson paljastab ravi lõpetamise mälestuseks uued tätoveeringud\nPariisi Jackson tegi uue tätoveeringu debüüdi alles mõni nädal pärast seda, kui ta end füüsilisest ja emotsionaalsest tervisest hoolitsemise juurde kontrollis. Laulja ja modell asusid esmaspäeva õhtul nii Twitterisse kui ka oma Instagrami loosse näitama nelja uut kätt kaunistavat tätoveeringut, kõik austavad Ledit ...\nJussie Smollett'i haiguslood on valesti kättesaadavad, mitu haigla töötajat vallandatud\nChicago CBS-i sidusettevõtte teatel võidi kümneid Chicagos asuvaid haiglatöötajaid vallandada impeeriumi näitleja Jussie Smollett'i haigusloo ebaõige käitlemise eest. Üks meditsiiniõde ütles, et tema arvates oli tulistamine vale kommunikatsioon ja apellatsioonkaebuse lõpetamine. Allikad ütlesid CBS 2-le, et ...\nBritney Spears tantsib Michael Jacksoni keset kuulujutte karjäärist\nBritney Spears naasis neljapäeval, 16. mail taas Instagrami, jagades oma vaimse tervise ja karjääri kohta spekuleerimisega ühte kaubamärgitantsude videot. Popstaar postitas klipi enda tantsimisest kodus jõusaalis Michael Jacksoni saatele 'Scream', kandes samal ajal spordirinnahoidja ja sportlik ...\nTess Holliday viimane foto vapustab tema Instagrami kommentaaride sektsiooni\nModell Tess Holliday “esmaspäevased mõtted” õhutavad palju kommentaare ja poleemikat. Esmaspäeval, 22. juulil viis Holliday oma Instagrami kontole uhiuue foto, mis näitas end kaamera jaoks poseerides vaid aluspesu ja kuigi paljud inimesed kiitsid ...\nChris Browni süüdistaja kannatab jõhkra silmakahjustuse käes\nChris Browni kaevatakse jõhkra silmavigastuse pärast, mille taganttantsija väitis, et ta kannatas ühe tema muusikavideo komplektis. TMZ-i jagatud fotodel esitas süüdistaja Danielle Griffin piltidega, millel olid tema punased paistes silmad kaetud rohelise värviga. Ta väidab, et ...\nDonald Trumpi viiruslik Tweet, millega tähistatakse $ AP-i Rocky väljaandmist, on fännid hulluks läinud\nPresident Donald Trump teatas äsja, et APY Rocky on teel tagasi USA-sse ja Twitter levis uudised kiiresti. Endine tõsielustaar, kelleks presidendiks sai, võttis reedel Twitterisse, et teatada räppari vanglast vabastamisest. 'See oli kivine nädal, minge koju ASAP A $ AP!' kirjutas ta oma märkuses ...\nJustin Bieber paljastab uuel fotol sädeleva lilla grilli\nJustin Bieber näitas hiljuti Instagramis tehtud fotol oma uut lavendlit, jäätunud grilli. Teemandiga varjatud hambagrill on väärt umbes 25 000 dollarit, mis katab ainult tema hammaste alumise osa ja tundub olevat ka tohutu allahindlus võrreldes teisega, mida ta mõni kuu tagasi raputas! Vaata seda postitust ...


Humanitaarteadused bakalaureus Ulaanbaatar - Humanitaarteadused BA 2018\nHumanitaarteadused bakaureuse kraadi õppimisvõimalused Ulaanbaatar ülikoolides - leia kogu info siit! Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\nUlaanbaatar Humanitaarteadused bakalaureuse programmid ja kogu info ülikoolide kohta\nLife Aasias ei ole alati hea paljudele, kes kas õppima või külastada seal. Kuid külastades Mongoolia on idee väärt. Kui teil on vaja kvaliteedi inglise õppe Aasias, on see koht. Keelt õpetatakse kõigis keskkoolides. Võite registreeruda riigi tippülikoolid mongoolia University of Science and Technology ja National University of Mongoolias.\nUlaanbaatar linn asub südames Mongoolia. See koht on riiklik ülikool Mongoolia ja Mongoolia International University. See koht pakub väga detailne kursuse ja kraadi programmid valdkondades Technologies ja Rahvusvaheliste Uuringute.\nLeia vahetu info Ulaanbaatar ülikoolide kohta siit ja leia parimad Humanitaarteadused bakalaureuse programmid siit! Leia endale sobiv Ulaanbaatar ülikool!\nHetkel pole Bakalaureuseõpe Humanitaarteadused Mongoolia Ulaanbaatar ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie Bakalaureuseõpe kategooriat.\nLink to and share "Humanitaarteadused bakalaureus Ulaanbaatar - Humanitaarteadused BA 2018"


Rakvere mitmevõistlus: numbrid polnud olulised, emotsioon oli põhiline - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\nRakvere mitmevõistlus: numbrid polnud olulised, emotsioon oli põhiline\n21. juuni 2020, 12:54 2 min lugemist\n20.06.2020. Rakvere, Lääne-Virumaa FOTOL: 1DayDecathlon, Rakvere staadion, sport FOTO: Ain Liiva/Virumaa Teataja FOTO: Ain Liiva/As Postimees Grupp\nRakvere staadionil toimus laupäeval emotsionaalne mitmevõistlus, mille korraldas spordiklubi Running Ainar Sepniku eestvedamisel. Mängus polnud ei tiitlid ega supertulemused, vaid lahe tuju ning suhtlus eri elu- ja spordialade inimeste vahel.\nKaasaelamist, innustamist ja üksteisega lõõpimist oli staadionil kaugelt rohkem kui ametlike võistluste ajal. Aga kuidas sa ei ela kaasa, kui näed, kuidas elus esimest-teist korda teivast käes hoidvad inimesed ei saa teivashüppes esialgu jagu algkõrgusest 1.05, kuid peagi kargavad 2.50 kanti ja kütavad oma emotsioonidega üles nii enda kui ka kaasvõistlejad. Näitleja Märten Matsu, motokrossisõitja Gert Gordejev, laskesuusataja Raido Ränkel ja poliitik Indrek Saar viisid kõik oma isikliku rekordi kahest meetrist kõrgemale, kuigi polnud selle keerulise kergejõustikualaga kunagi varem kokku puutunud.\nÜksteise kallal aasiti muidugi kõvasti. Kui Kadrina spordihoone juhataja Robert Salepi küürakas kettakaar kündis välja piraka rohumätta, leidus pärijaid: "Kadrina staadionil sa küll muru lõhkuda ei luba, nüüd tuled ise Rakverre laiama!" VIROL-i tegevjuhi Sven Hõbemägi valutava sääremarja kohta küsiti: "Kas terve jalg on haige?" Korvpallur Kristo Saage nõudis, et keegi talle 400 meetris "jäneseks" oleks, ja õpetas kettaheitetehnikat: "Lähed ja heidad. Kui nässu läheb, astud üle ning tõmbad kapuutsi silmini. Gerd Kanter ise õpetas, ma käisin koolitusel." Näitleja Tõnis Niinemets soorituste ajal tõesti nalja ei teinud, nagu oli lubanud, aga nende järel ja vahel jätkus juttu muidugi kõvasti. Ka tema oli üks teivashüppevõistluse staare, saades enda nimele rekordi "kõige inetuma tehnikaga 2.35 ületaja".\nKorraldaja Ainar Sepnik lubas, et järgmisel aastal tuleb selline üritus jälle. "Viimased polnud veel 1500 meetrit lõpetanud, kui esimesed palusid end juba järgmiseks aastaks kirja panna," ütles ta.\nVõistluse võitis laskesuusataja Raido Ränkel, kellele n-ö tehnilised alad ei istunud, kuid kes näitas head jooksuvormi ja treenitust: tema aega 4 minutit ja 20 sekundit 1500 meetris ei pea häbenema ka päriskümnevõistlejad. "Tegelikult olen Haanjas laagris, küsisin vaba päeva, et siia võistlema tulla," lausus ta. "Väga lahe ja mõnus üritus. Suhtlemine teiste alade ja teiste eluvaldkondade inimestega annab sellisele võistlusele palju juurde."\nRänkeli võidutulemus jäi kusagile 4700 punkti kanti, kuid "edetabelikõlblik" see muidugi pole, sest näiteks tõkked olid tavapärasest madalamad ja heitevahendid kergemad.\nAbsoluutarvestus: 1. Raido Ränkel, 2. Andre Väinma, 3. Livar Liblik, 4. Madis Joosep Toomel (sealhulgas null teivashüppes), 5. Ainar Sepnik, 6. Gert Gordejev.\nSuured mehed (100+ kilo): 1. Robert Salep, 2. Risto Lindeberg, 3. Arti Mägi.\nNaised: 1. Moonika Pilli (sealhulgas 1500 meetri jooksus kolmas Raido Ränkeli ja Harri Kullase järel), 2. Kersti Naarits, 3. Merle Laud, 4. Jaune Kimmel.\nFotogaleriis viid nime ja näo kokku järgmiste numbrite põhjal: 1 Jaune Kimmel – näitleja; 2 Moonika Pilli – jooksja; 3 Kersti Naarits – treener, kehalise kasvatuse õpetaja; 4 Merle Laud – spordiasutuse juht, treener; 5 Tõnis Niinemets – näitleja; 6 Märten Matsu – näitleja; 7 Kristo Saage – korvpallur; 8 Raido Ränkel – laskesuusataja; 9 Harri Kullas – motosportlane; 10 Gert Gordejev – motosportlane; 11 Madis Joosep Toomel – endine kergejõustiklane; 12 Andre Väinma – endine mitmevõistleja; 13 Ainar Sepnik – vallavalitsuse spordijuht (ürituse korraldaja); 14 Siim Tuus – spordiasutuse direktor (ürituse kaaskorraldaja); 15 Robert Salep – spordiasutuse juht; 16 Karl Saaver – kaitseväelane; 17 Andres Ots – ettevõtja, Viru Rally 2020 korraldaja; 18 Arti Mägi – tervisesportlane; 19 Marten Lauri – tervisesportlane (ürituse kujunduspartner); 20 Sven Hõbemägi – VIROL-i tegevjuht, treener; 21 Indrek Saar – riigikogu liige; 22 Ivar Lilleberg – Haljala vallavanem; 23 Indrek Kesküla – Väike-Maarja vallavanem; 24 Risto Lindeberg – Lüganuse vallavolikogu esimees; 25 Mario Rego – ida päästekeskus; 26 Livar Liblik – ida päästekeskus.


Vastab kliiniline psühholoog: Koroonapandeemia vs muretsemise ja ärevuse epideemia - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVastab kliiniline psühholoog: Koroonapandeemia vs muretsemise ja ärevuse epideemia\nKuidas hoida vaimset tervist ebamäärases olukorras?\nKatri-Evelin Kalauskliiniline psühholoog, kognitiiv-käitumuslik* psühhoterapeut, Psühhiaatria ja psühhoteraapia keskus Sensus juhatuse liige.\nKoroonaviirusega seotud küsimustele vastab psühholoog FOTO: Toomas Verrev\nPostimehe lugejate küsimustele pandeemia ajal hakkamasaamise kohta vastab kliiniline psühholoog ja kognitiiv-käitumuslik psühhoterapeut Katri-Evelin Kalaus (Psühhiaatria ja Psühhoteraapia Keskus Sensus). Küsimused vaatab läbi ja edastab psühholoogile üldistatud kujul Postimehe ajakirjanik. Kirjuta oma küsimus aadressile psyhholoog@postimees.ee. Enne aga loe palun läbi siin juba kirjapandud soovitused.\nPraeguses olukorras muretsevad kõik inimesed rohkem. Enamik suudab selle peas rahule jätta ja see ei häiri igapäevast tegutsemist. Osa inimesi muretseb aga korduvalt, pikka aega järjest. Nad kogevad muretsemist kontrollimatuna, mistõttu on häiritud nii keskendumine, enesetunne kui uni.\nTundes psüühika toimimise mehhanisme ja kognitiiv-käitumisteraapia sekkumisi, saab igaüks ise midagi teha selleks, et müra ja ärevus ei häiriks tegutsemist ning ei kasvaks suuremaks.\nKuidas tulla toime ülemäärase muretsemisega?\nUudised koroonaviiruse levimisest kasvavad koos muretsemise ning ärevusega. Ebamäärasus tekitab alati muretsemist.\nTegelikult on see üsna tavapärane psüühika toimimise viis. Ebamäärasus, vastutuse kasv, negatiivsete sündmuste ja praktiliste probleemide kuhjumine toovad alati kaasa suurenenud muretsemise. Eriti kasvab muretsemise määr neil, kes ka varem on olnud suured muretsejad.\nMuretsemine on korduv negatiivne mõtisklemine samadel teemadel, mis on tulevikku suunatud, sisaldab ennustamise ja katastrofiseerimise mõtlemisviga. Loogiline, et hetkel muretsetakse enim koroonaviirusesse nakatumise, raskelt haigestumise, selle negatiivsete tagajärgede, oma lähedaste, töö, toimetuleku, toidu ja ravimite lõppemise, rahaliste ressursside jms pärast.\nMuretsemist kasutatakse üldiselt toimetulekuviisina, sest usutakse, et muretsemine on kasulik, aitab halbadeks olukordadeks valmistuda, isegi neid ära hoida. Mõni usub, et muretsedes on ta midagigi teinud halva ärahoidmiseks. Usutakse, et lähedaste pärast muretsemine näitab, et neist hoolitakse. Mida enam usutakse, et muretsemine on kasulik, seda enam pääseb ka müra pähe. Eestis tehtud uuringud näitavad selgelt, et ka normpopulatsiooni (st inimesed, kellel pole ärevushäireid) hulgas usuvad inimesed väga muretsemise kasulikkusesse.\nLoomulikult ei hoia muretsemine ära ühtki ebameeldivat sündmust ega tee meeldivaid tõenäolisemaks ning ei too uut infot. Muretsemine ei ole tegelikult üldse kasulik. Ei kehti põhimõte, et kui muretsen rohkem, siis valmistun enam ja koroonaviirus mulle ei nakka või muretsedes tean paremini, mida ette võtta, kui nakkuse siiski saan. Enamik inimesi usub küll muretsemise kasulikkusesse, kuid suudab selle oma peas rahule jätta ja see ei häiri suurel määral igapäevast tegutsemist.\nKui aga muretsemine on korduv, samadel teemadel ja pikka aega kestev, siis on see alati probleem iseeneses. Selline muretsemine häirib oluliselt jooksvatele sündmustele keskendumist, sooritust, und, ka meeleolu üldiselt ning tekitab ebameeldivat ärevust. Kui meeleolu on kehv, siis on ka motivatsioon madal, raskem on end tegutsema sundida.\nKui inimene hindab muretsemise kontrollimatuks ja ta muretseb juba muretsemise enda pärast («Ma ei suuda muretsemist peatada, ma lähen hulluks muretsemisest» jms), siis on kindlasti tegemist ülemäärase muretsemise või äärmuslikul juhul ka üldistunud ärevushäirega.\nÜldistunud ärevushäire on igal ajal kõige sagedamini diagnoositud primaarne psüühikahäire. Te võite vaid ette kujutada, kui haavatavas olukorras on praegu meie terviseärevad või üldistunult ärevad patsiendid.\nMuretsejad mitte ainult ei ketra mõtteid oma peas, vaid ülemäärase muretsemisega toimetulekuks võetakse kasutusele ebakohased strateegiad. Kogutakse aktiivselt uut infot, otsitakse rahustust lähedastelt, räägitakse korduvalt samadest teemadest, kuid saadakse seeläbi pikemas perspektiivis pea alati uut inspiratsiooni, mille pärast veel võiks muretseda. Kõik kiirelt müra katkestavad strateegiad pikemas perspektiivis alati intensiivistavad seda.\nMuretsemine tuleb peas rahule jätta ja see on õpitav. Ausõna! Veelgi enam, enamiku oma pähe tulevatest mõtetest me jätamegi kohe rahule, kõiki ei hakata ketrama. Igaühel oma kindlad korduvad muretsemise teemad. Viimasel ajal on need meil ühised. Kuna muretsemine ise ei hoia ära ühtki ebameeldivat olukorda ega tee meeldivamaid tõenäolisemaks, siis ta on nagu pesupesemine ilma vee ja seebita. Selline müra teeb raskeks igapäevaste tegevuste sooritamise ja alandab üldist meeleolu, motivatsiooni.\nKorduvad muremõtteid tuleks märgata, proovida neid ajas edasi lükata. Vahet ju pole, kas muretsen kohe või poole tunni, tunni vms aja pärast. Kui lükkan muretsemise ajas edasi, siis saan kohe parema keskendumise ja enesetunde. Planeeritud muretsemise ajal tasub vaadata, kas muretsen praktiliste või hüpoteetiliste teemade pärast. Praktiliste teemade osas saab planeerida tegevusi ja tegutseda (ka siin kuluvad käitumisi kirjeldavad juhtnöörid ära), hüpoteetilisi saab siis niisama peas planeeritult kerida. Ikka selleks, et muul ajal oleks tähelepanu endalt ära ja seal, kus ta peakski olema: käimasoleva ülesande juures. Kuigi see võib kohati tunduda ilmvõimatu, siis tegelikult on meie tähelepanu ja mõtisklemine ikka eraldiseisvad kognitiivsed funktsioonid. Tähelepanu pole mõtete küljes kinni. Mitte muremõtted ei hakka peas ketrama, vaid ikka meie ise otsustame neid mitte rahule jätta. Hetkel ei ole võimalik see, et koroonaviiruse jms seotud mõtteid pähe ei tule, küll aga on võimalik need ära tunda, rahule jätta, planeeritult ette võtta ning tegutseda edasi käimasoleva tegevusega. Nii saavad keskendumine ja enesetunne paremad.\nKuidas tulla toime muretsemisest tuleneva ärevusega?\nMuretsedes peab tekkima ärevus ja see on vastik kehaline tunne.\nMuretsedes on ärevuse tekkimine täiesti tavaline asi. Ärevus on ebameeldiv, rohkete kehaliste sümptomitega tunne. Ärev (hirm on siinkohal tema sünonüümiks) olles võib pea ringi käia, suu kuivab, hingamine kiireneb, süda klopib, esineb higistamist ja värinaid, pinget ning vahel ka valu, ebareaalsust. Mida kõrgem on ärevus, seda enam on need sümptomid väljendunud.\nMida enam on sümptomid väljendunud, seda enam inimesed ärevust ka väärtõlgendavad. Paljud usuvad irratsionaalselt, et ärevus ei lähegi üle, seda ei kannatata välja, see toob kaasa minestuse, infarkti, surma… Kui ärevust tajutakse ohtlikuna, siis ei jäeta seda mitte rahule, vaid hakatakse ära ajama. Kahjuks toimetab psüühika nii, et ärevust ära ajades saame teda pikemas perspektiivis hoopis juurde. Osa inimesi tarvitavad alkoholi, rahusteid, otsivad rahustust lähedastelt, väldivad ülemääraselt olukordi jms selleks, et ärevus langeks kiiremini või teda ei tekikski. Nii on loodud soodsad tingimused ärevuse süvenemiseks.\nTegelikult on ärevus küll väga vastik kehaline tunne, kuid ta pole ohtlik. Kui ärevus oleks kuidagigi ohtlik, siis oleks sõjatööstus selle ammu ära kasutanud. Kui lihtne oleks siis vaenlast võita vaid teda hirmutades. Ka on ärevus evolutsiooniliselt tähtis tunne ja peab tekkima olukorras, kus on reaalne oht, et meid kaitsta. See tunne, mis meid kaitseb, ei saa samal ajal olla meile ohtlik. Ärevus langeb ajas alati ise, ei võta mõistust peast ega sõnu suust. Oluline on jätkata käimasolevat tegevust. Selline ärevuse langemine ei ole kellegi individuaalne eripära, nii töötab kõigi meie psüühika.\nKuidas ebamäärases olukorras ise tegutseda, nii et ebamäärasust saaks vähem?\nOluline on kirjeldada praktilise probleemiga toimetulekuks vajalikke tegevusi ning tegutseda nende järgi.\nEsmalt saame me kõik, eriti asjassepuutuvad institutsioonid, mõjutada koroonaviirust puudutava info kogumise ja edastamise viisi. Probleeme, mille pärast inimesed muretsevad, on üldjuhul kahte sorti. Muretsetakse praktiliste ja hüpoteetiliste teemade pärast. Koroonaviiruse puhul ei ole tegemist hüpoteetilise murega, vaid praktilise probleemiga, mille ennetamiseks ja raviks on alati võimalik erinevaid käitumuslikke samme ette võtta. See ei ole olukord, kus mitte midagi ei saa teha, vaid pigem olukord, kus saab igaüks väga palju ise ära teha.\nMida konkreetsem, tegevusi ja käitumisi kirjeldav on info, seda vähem on alati ebamäärasust, muretsemist ja ärevust. Mida ebamäärasem, muutlikum ja üldsõnalisem on info, seda enam on alati muretsemist ja ärevust. Kogu info viiruse leviku, olemuse, haigusnähtude, haigestunute demograafiliste andmete, aga ka paranejate, nende möödunud haigusnähtude, haiguse kulu kirjelduse ja hetkeseisundi kohta tuleks esitada käitumisi, fakte, sümptome jms kirjeldavas vormis ja hinnanguvabalt.\nKa selle kohta tuleks selgelt kirjeldavaid juhtnööre jagada, kuidas toimetada olukorras, kus viirushaige on kodus ja tema eest tuleb hoolt kanda. Kuidas käituda karantiinis, kui oled terve ja oma tavapärastest tegevustest eemal. Oluline on kogu seda infot edastada korduvalt. Korduv ja faktipõhine info on samuti ebamäärasust vähendav. Ka on kõiki kirjeldavaid juhtnööre lihtsam täita. Inimene saab enda tegutsemist tegevuste kaupa planeerida, tagantjärele hinnata ja endaga enam rahul olla. See omakorda vähendab muretsemist.\nArvestama peab seda, et ebamäärasust täielikult ära võtta pole võimalik, kuid seda saab vähendada. Võimalus kõikvõimalikeks sündmusteks, ka koroonaviirusesse haigestumiseks, on alati olemas ka siis, kui järgime kõiki reegleid. Muretsemine ise ei hoia ühtegi ebameeldivat olukorda ära, küll on alati probleemiks iseenesest.\nIndividuaalsetest erinevustest tulenevalt talub osa inimesi ebamäärasust ohtlikumana kui teised. Kõige sagedamini on kehvemad ebamäärasuse talujad just need kõige kohusetundlikumad meie hulgast: reegleid, korda, puhtust hindavad perfektsionistlikud inimesed. Ka tõstab haavatavust ülemäärasele muretsemisele isiksusomadusena kõrge neurootilisus ehk omadus kogeda enam ja sagedamini negatiivseid emotsioone.\nKui pead ajutiselt kodus töötama, õppima, siis on tähtis hoida kinni harjumuspärasest režiimist. Ikka teha tööd töö ajal ja vaheldusrikkaid meeldivaid tegevusi sellest vabal ajal. Nii on keskkond etteennustatavam ja ebamäärasust vähem.\nInfot tasub otsida vaid teadusel baseeruvatest allikatest ja korduvalt samast kohast. Järgida tuleb kokkulepitud käitumisjuhiseid.\nKuidas tulla toime käitumusliku variatiivsuse langusest tuleneva kehva meeleoluga?\nKarantiinis või kodus töötades langeb käitumise aktiivsus ja variatiivsus ning meeleolu kipub alanema.\nPaljud meist on sunnitud kodus olema haigusnähtude ilmnemise, ohupiirkonnast saabumise või viirusekandjaga kokkupuutumise tõttu. Seetõttu langevad tegevuste vaheldus ja variatiivsus oluliselt. Psüühika aga tahab vaheldust. Kui käitumiste vaheldusrikkus suures osas ning pikaks ajaks langeb, kipub meeleolu alanema. Seda peetakse ka üheks depressiooni tekkepõhjuseks. Nüüd on inimesed, nii terved kui haiged, kodus. Meeleolu on haavatavas olukorras.\nOluline on sundida end ka meeleolu alanedes ja kodus viibides vaheldusrikkalt tegutsema. Kui sa haige pole, siis tegele töiste tegemistega, loe raamatuid, tee trenni, proovi uusi asju, mängi lastega, mine vanni, tee enese eest hoolitsemise protseduure, korralda õhtusööke neti teel jms. Nii püsib meeleolu parem. Kui enesetunne on hea, siis on motivatsiooni, energiat ja rõõmu asjadest enam. Kuna haigussümptomid varieeruvad, siis peaks ka haige lähtuvalt seisundist ja võimalustest vaheldust planeerima. Haige saab ehk lugeda raamatuid, vaadata filme, suhelda neti teel sõpradega, planeerida tulevasi pereüritusi jms. Hea meeleolu on igast haigusest paranemisel oluline mõjutaja.\nÜlemäärase muretsemise ja ärevuse korral toimeta nii:\nProovi hoida kinni oma tavapärasest töö ja puhkeaja režiimist ka kodus õppides ja töötades. Vaheldus tegevustes hoiab enesetunde hea ja motivatsiooni kõrge.\nTunne korduv samadel teemadel muretsemine peas ära.\nProovi muretsemine ajas edasi lükata. Muretse planeeritult.\nTee vahet praktilistel ja hüpoteetilistel muremõtetel. Praktiliste teemadega saad alati tegeleda.\nMuretsemine tekitab ärevust. Ärevus on vastik kehaline tunne.\nÄrevus pole ohtlik, ta langeb ajas ise. Lase sellel juhtuda.\nJätka jooksvate tegevustega ka siis, kui muretsed ja oled ärev.\nKogu infot vaid usaldusväärsetest allikatest ja jälgi neidsamu allikaid korduvalt.\nKui muretsemist ja ärevust saab liiga palju, siis konsulteeri kliinilise psühholoogi-psühhotarepeudi, psühhiaatri või oma perearstiga.\n*Kognitiiv-käitumisteraapia on teaduslikult tõestatud efektiivsusega psühhoteraapia meetod ja esimene soovituslik ravivalik ravijuhendites meeleolu ning ärevushäirete ravis.


Ivanka Trump laseb välja oma käekottide kollektsiooni | Buduaar\nIvanka Trump laseb välja oma käekottide kollektsiooni\n2010. aasta 29. juuli 00:21\nMultimiljonäri Donald Trumpi tütar Ivanka plaanib välja lasta omanimelise käekottide kollektsiooni! Miljonärivõsuke Ivanka Trump plaanib pärast edukat ehtekollektsiooni välja lasta ka käekottide kollektsiooni. Ta kirjutas oma Twitteris: “Sain just kokku oma käekotipartneritega. Need käekotid näevad imelised välja. Naised, te armute nendesse. Kollektsioon jõuab lettidele järgmise aasta märtsis.”\nMultimiljonäri Donald Trumpi tütar Ivanka plaanib välja lasta omanimelise käekottide kollektsiooni!\nMiljonärivõsuke Ivanka Trump plaanib pärast edukat ehtekollektsiooni välja lasta ka käekottide kollektsiooni. Ta kirjutas oma Twitteris: “Sain just kokku oma käekotipartneritega. Need käekotid näevad imelised välja. Naised, te armute nendesse. Kollektsioon jõuab lettidele järgmise aasta märtsis.” Üks Ivanka 700 000 jälgijast küsis kohe, kas ka “tavalised” naised jaksavad neid käekotte osta. Koheselt tuli ka Ivankalt vastus: “Jah! Ma tahan, et need oleksid kõigile kättesaadavad.”\nIvanka, kes on abielus ajalehe omaniku Jared Kushneriga, rääkis eelmisel aastal, et ta on liiga tööle pühendunud ning emaks saamine on hetkel välistatud. “Kui tuleb õige aeg pere loomiseks, siis olen nõus kompromisse tegema. Aga ma pole veel sinna jõudnud. Me Jarediga töötame hiliste õhtutundideni. Ta on omal alal edukas. Nagu ka mu isa, julgustab ka tema mind mu kirge jälgima, milleks on kinnisvara,” rääkis Ivanka eelmise aasta oktoobris People’ile.


Video: kodutu väitel lubab Donald Trump tal elada Trump Toweris tasuta - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n12. detsember 2016, 14:21\nNimetatud video jõudis sotsiaalmeediasse juba juulis, kuid sai avalikkusele tuntuks nüüd, mil Info Wars peatoimetaja Paul Watson selle Twitterisse pani.\nVideol on näha pidžaamas naist, kes vaatab aknast välja New Yorgi Keskpargi suunas ja ütleb, et elab Trump Toweris peaaegu kümme aastat.\n«Tulin sellesse hoonesse skvotterina aastaid tagasi tagasi ja leidsin vaba ruumi, kus end sisse seadsin. Kui koristaja lõpuks mind märkas, kutsus ta hoone mänedžeri ja politsei. Mulle öeldi, et pean lahkuma või muidu mind arreteeritakse,» selgitas naine.\nNaine teatas, et ta on kodutu, tal on vaja eluaset ning ta ei kavatse ära minna. Maja mänedžer helistas siis Donald Trumpile, kes tuli oma korteris alla vaatama, kes on probleemitekitaja.\n«Ta ei visanud mind pilvelõhkujast välja, vaid ütles, et võin seal tasuta edasi elada, sest keegi nimetatud ruumi ei kasuta. Nüüd olen seal üüri maksmata elanud kaheksa aastat,» teatas afroameeriklanna.\nNaise sõnul saab ta Trump Toweri kohvikust kolm tasuta söögikorda päevas ja igal nädalal buketi värskeid lilli.\nNaise sõnul ei ole Trump halb mees, nagu meedia teda tembeldab.\n«Kui ei oleks Trumpi, oleksin tänaval ja võib olla nüüdseks juba surnud. Donald Trump ei ole halb,» lisas naine.\nVideot näinud meediaesindajate ja kriitikute arvates on tegemist libauudise videoga, sest sellist naist ei ole Trump Toweris mitte kunagi elanud.\nNew York Timesi reporterid uurisid Trump Toweris elavatelt inimestelt, kellel on seal korterid ja ühelt uksehoidjalt, kas nad on näinud kunagi seal tasuta elavat afroameeriklannat ja said eitava vastuse.\nKriitikute sõnul ei ole videol näha naise korterit ega teisi tõendeid, et ta on Trump Toweris.\nOletatakse, et see video on tehtud mõnes Trump Toweri lähedases hoones, kust avaneb peaagu sama vaade, mis Trump Towerist.


Hartast võidab kogu Läänemere piirkond - Äripäev\nHartast võidab kogu Läänemere piirkond\nHomme kirjutavad kolme Balti riigi presidendid koos USA presidendiga Valges Majas alla USA ja Balti riikide partnerlushartale.\nDokument deklareerib USA toetust Balti riikide suveräänsusele ja riigipiiride puutumatusele ning Eesti, Läti ja Leedu integreerumisele Euroopa Liidu, maailma kaubandusorganisatsiooni (WTO) ning perspektiivis ka NATOga, seadmata seejuures USA-le sõjalisi kohustusi.\n«See harta on uus ja väga oluline peatükk Baltimaade ja Ameerika Ühendriikide suhetes,» kommenteeris harta allkirjastamist president Lennart Meri. Tema sõnul annab harta panuse püsivate majandussidemete loomiseks ja aitab tagada stabiilsust Läänemere piirkonnas.\nHarta sõlmimise üle peaksid rõõmustama kõik Läänemere-äärsed riigid, kirjutab Rootsi majandusleht Dagens Industri oma eilses juhtkirjas. «Mis on hea Balti riikidele, on veelgi parem Rootsile,» väidab leht, viidates nii poliitilistele kui majanduslikele tagajärgedele.\nUSA-Balti harta sõlmimisega kaotab kindlasti teravust Soome ja Rootsi NATOsse kuulumise küsimus. Teisalt loob Balti riikide julgeolekupoliitilise olukorra selginemine kindla aluse kiireks majanduskasvuks regiooni kõigis riikides. Kuidas maailmakaubandus ka ei areneks, jäävad naaberriigid alati üksteise olulisemateks kaubanduspartneriteks, kirjutab ajaleht.\nBalti riikidest saab üks lähima 20 aasta kiireima majanduskasvuga piirkondi, mis on omakorda soodne piirkonnas tegutsevatele välisfirmadele, sealhulgas 500-le Rootsi ettevõttele.\nPeale partnerlusharta sõlmimise hoiab Balti riike tuleval nädalal meediafookuses Riias toimuv Läänemere-äärsete riikide riigi- ja valitsusjuhtide tippkohtumine, millest on kutsutud osa võtma ka Euroopa Liidu praeguse eesistujariigi Suurbritannia peaminister Tony Blair ja Euroopa komisjoni president Jacques Santer. Kohtumise olulisemad teemad on ELi laienemine, energeetikaturu areng ning suhted Venemaa ja EList välja jäävate riikidega.\nLäänemeremaade nõukogu egiidi all toimuvale kohtumisele eelneb nädala alguses Stockholmis regiooni tippärimeeste kohtumine ürituse Baltic Sea BusinessSummit raames, kus Rootsi mõjukaima ärimehe Peter Wallenbergi eestvedamisel on plaanis vastu võrra kolm deklaratsiooni piirkonna ettevõtluskliima parandamiseks. Dokumendid käsitlevad investeerimisbarjääride kaotamist, omandiõiguse kaitset ning piirkonna transpordiküsimusi.\nÜheaegselt poliitikute tippkohtumisega saavad tuleval nädalal Riias kokku ka piirkonna ärimehed, et anda valitsusjuhtidele üle Stockholmis kooskõlastatud seisukohad. Viimased on kantud mõttest, et rahu ja demokraatia edendamiseks on majanduse areng kõige olulisem tegur. REUTER-DI-BNS-ÄP\n1. Soovitus: paneelmajalt tasub võtta betooniproov\n2. Pakkumises uute korterite arv hakkas langema\n3. Ehitusmaht mullu suurenes\n4. Gasell: Heat³ – unikaalsete pakkelahenduste pakkuja\n5. Eesti riik vajab eneseusku ja tegutsemislusti\n6. Silmakirjalik koduarmastus\n7. Vabaduse väljakust uuesti parkimisplatsi ei tee


2022 NB Quality GT : 7. etapp - Spa\nT&K Stagetech e-Autoralli Portugali ralli võitsid Voort ja Reinoja\nT&K Stagetech e-Autoralli Eesti Meistrivõistluste 4. etapp Portugalis on lõppenud. Tegu oli selle hooaja esimese kruusaralliga, mis sõideti liivastel teedel Põhja-Portugalis, välja ei jäänud ka kurikuulus Fafe hüpe. Ralli sai alguse Lousada rallikrossi rajal publikukatsega mille pikkuseks oli 3,58 kilomeetrit, ralli kogupikkuseks oli 100,04 kilomeetrit. Rallist võttis osa 81 pilooti, kuid neist finišeerisid 68.\nEi ole mingi üllatus, et rallil oli kiireim taas Siim Voort, teisena lõpetas Marti Torm, kaotades liidrile 23.977 sekundit, kuid kolmanda koha hõivas Jürgen Jürisalu. Esiviisiku lõpetasid Juss Parek ja Raido Külaots, kelle käsutada olid jällegi Toyotad, kuuendaks jäi Oskar Orav Ford Fiestaga, kaotust liidrile 4:41.463 ja kiireimaks Hyundai sõitjaks osutus Mario Kroonmäe olles 7. ja kaotades liidrile 4:52.654. Punktikatse 5 kiiremat olid ühtlasi ka kogu ralli kiireimad. Sõitjatele tekitasid palju probleeme katsete ääres olnud suured kivid, mis peitsid end kõrge heina ja põõsaste varjus, mitmed piloodid kurtsid ka Fafe hüppel maandumise üle.\nMeistrivõistluste kindel liider Siim Voort kommenteeris oma sõitu järgmiselt: “Portugal siis läbitud. Võtaks selle siis kokku. Kivid, puud, põõsad ja see kuulus Fafe hüpe mis rikkus ka Marti Torm sõidu ja võimaluse väga head aega saada ja Fafe oleks ka minul halvasti lõppenud. Kuid õnneks sai vaid ninaga korralikult maad künda ja rajale jääda. Oli tehnilisi probleeme kui ka eksimusi. Oli ka momente kus oleks võinud sõit lõppeda. Kuid kui pole selliseid momente siis pole ka kiirust. Müts maha Marti Torm ees kes tegi väga hea aja. Pakkus pinget kogu ralli vältel. Good Job Raske etapp kõigile. Aga well done everyone.”\nEMV1 tulemusi näeb siit: 2022 e-Autoralli : 4. etapp - Portugal / EMV1 tulemused\nEMV2 EMV2 klassis oli osavõtjaid 27, kuid neist vaid 23 said ralli lõpuks oma aja kirja. Hooaja esimese võidu oma klassis sai kirja Karl Reinoja, kes ei olnud üldse kindelgi, kas saab rallil osaleda või peab seda kõrvalt vaatama. Reinojale järgnes Ander Sinimäe Škoda Fabia Rally2-ga, kaotust liidrile 18.038 sekundit. Viimase poodiumi koha hõivas aga Kertin Käblik Hyundai i20 Rally2-ga, kaotades Reinojale 1:21.209. Kiireima Volkswageni roolis oli Silver Jõffert, lõpetades ralli 9. kohal ja kaotades liidrile üle 4 minuti. Punktikatsel kiireim oli Reinoja, võttes rallilt maksimumpunktid.\nSeitsmendana lõpetanud Gabriel Veide sõnas peale rallit: “Portugal... huuh see keeruline ja mitte andestav ralli... läbi nüüd. Enamasti suht ok ajad... kahjuks ühe korra 5 sek penalt ja mõned spinnid. Vihmased katsed mega libedad ja ei meeldinud. Punktikatsele otsustasin siiski pisut suruma minna... no poleks ikka vaja olnud... kaks spinni ja 1 kord maja seina... ei saanud head aega kokku.” Veide sõitu on ka võimalik järele vaadata https://youtu.be/TiSVIYu59Nw?t=326.\nKlassi kiireim Reinoja sõnas peale rallit: “Portugal läbitud. Polnud isegi kindel kuni eelviimase ralli päevani, et kas saan rallist osa võtta, aga õnneks sain. Katsetel sai paar spinni tehtud ning mingil moel aia riivamisest 5 sekundit penaltit korjatud, kuid siiski oli selle hooaja edukaim ralli. Hetkel omas klassis liider ja loodetavasti tuleb selle hooaja esimene etappi võit. Loodetavasti näeme ka Sardiinias”.\nEMV2 tulemusi näeb siit: 2022 e-Autoralli : 4. etapp - Portugal / EMV2 tulemused\nHooaja punktitabel on nähtaval siin: https://docs.google.com/spreadsheets/d/1KXX1zRvlPt_2yA4i5fFNh3-UdgXXrJcJ1XrobJ5iFpA/edit?usp=sharing\nJärgmine etapp sõidetakse juba järgmisel nädalal algava Sardiinia ralliga.\nAutor: Tanel Metsar\nPostitatud: 13 April 2022\tFacebook share