„Iga inimene on mingis suhtes pime, küsimus on, kui palju on tal julgust ja vahest jultumustki valgusesse vaadata” — Sirp\n„Iga inimene on mingis suhtes pime, küsimus on, kui palju on tal julgust ja vahest jultumustki valgusesse vaadata”\nIntervjuu Anne Lillega Rein Undusk: Lõpetasite Tartu ülikooli 1970. aastal eesti filoloogina. Teie põhitööks sai 1990. aastal taasavatud klassikalise filoloogia õppetooli ülesehitamine. Kas võib öelda, et jõudsite töö juurde, milleks olite kutsutud? Klassikaline filoloogia on kindlasti mu kutsumus ja selle eriala taastamine on olnud mu tähtsaim, aga ka kõige raskem ettevõtmine. Praegu võib see tunduda arusaamatu, aga enne klassikalise filoloogia õppetooli taasavamist oli mõne kreeka autori raamatu lugemine ja selle üle mõtlemine nagu eraasi. Kui lõpetasin, siis klassikalise filoloogia alal tööd polnud. Kaheksa aasta pärast hakkasin õpetama ülikoolis ladina keelt. 1990. aastal taasavati ülikoolis klassikalise filoloogia kateeder, mis hiljem nimetati õppetooliks, aga tegelikult on see kreeka sõna järgi üks ja sama. Esimesed viiskuus aastat klassikalise filoloogia taastamise järel pidin ette valmistama ligi kakskümmend uut loengukursust ja selle kõrvalt ei jäänud aega millekski muuks. Kuid see hullumeelne aeg andis erialast väga laia ettekujutuse, seda nii kreeka kui ladina poole osas. Mait Kõiv: Sinust sai klassikaline filoloog ajal, mil seda Eestis ei õpetatud. See tähendas küllap suuresti iseõppimist? Eesti filoloogia õppimise kõrval alustasin kohe pärast ülikooli tulekut kreeka ja rooma autorite lugemist. Vanad keeled aitasid tookord end välja lülitada tobedast olustikust ja poliitikast, see oli mõnes mõttes eskapistlik tegevus. Juhendajateks olid õpetajad, kelle antiikkultuuri kohta käivate teadmiste edasiandmise missioon pärines juba sõjaeelsest ülikoolist (R. Kleis, L. Gross). Ülikooli lõpetasin lisaerialaga klassikalises filoloogias. Muidugi tuli paljugi iseseisvalt kirjanduse põhjal selgeks teha, aga tundub, et ettevalmistus sai üsnagi süstemaatiline. Aspirantuur Leningradi ülikooli juures aitas neid teadmisi süvendada.\nIvo Volt: Mis kreeka tragöödia juures on meelitanud sellega nii pika aja jooksul tõsiselt tegelema?\nKreeka tragöödia on olnud mu kiindumus Leningradi aspirantuurist peale, kus mu töö teemaks oli Oidipuse müüt ja tragöödia. Köitis inimese kujutamine äärmuslikes olukordades. Praeguseni ahvatlevad mind teemad, mis saavad alguse inimese seest, näiteks unenägude kujutamine tragöödias, millest ka huvi Freudi unenäokäsitluse vastu. Kreeka tragöödia on kirjandusliik, kus inimese olemus ja ta tunded tulevad eriti sügavalt ja teravalt välja. Tragöödia on see keskpunkt, kust lähtuvad muud olulised teemad ja küsimused: millist osa mängivad inimese puhul tunded ja mõistus, saatus ja vaba tahe, tõde ja vale jne. Tragöödia on olnud see osa kirjandusest, mis on kuni tänapäevani Euroopa kultuuri kõige rohkem mõjutanud. Iga ajastu on sealt midagi olulist enda jaoks leidnud ja see pole juhuslik. Kreeka tragöödia on mingis mõttes inimest saatvate küsimuste kvintessents.\nJaan Ross: Millega seletada amfiteatri nii suurt populaarsust antiikmaailmas? Kas amfiteatrile võiks leiduda arhitektuurilisi analooge varasemates kultuurides?\nAmfiteater on Rooma asi, kus korraldati vaatemänge, mis roomlastele meeldisid. See teatritüüp on koos Rooma võimuga tõesti väga laialt levinud, mitte ainult Euroopas, vaid ka ida pool. Kreeka teater oli natuke teine ja roomlased on ka seda oma maitse järgi kujundanud, s.t uhkemaks teinud. Varasemad kultuurid selliseid teatreid ei tundnud. Teatriehitus on ju ikka väline vorm, et avaldada midagi, mis kannab teatud kultuuriväärtusi. Sellist teatriideed, nagu tekkis Kreeka ajaloolistes tingimustes (Ateena demokraatia), mujal polnud.\nMait Kõiv: Oled võrrelnud Ateena teatrietendust õhustikult rokk-kontserdiga. Seejuures on antiiktragöödias käsitletud nõudlikke ja sügavaid teemasid. Kuidas oli võimalik, et suur mass lihtsaid ateenlasi neile teemadele kaasa elas ja kaasa mõtles?\nKreeka teatrit võib tõesti õhustiku mõttes võrrelda tänapäeva massiüritustega. Ühine on tugeva emotsionaalse elamuse tekitamine. Muidugi olid tragöödiate lavastused sisult midagi muud kui rokk-kontsert. Aga üheskoos millegi elamusliku vaatamine võimendub eriliseks ühtsustundeks ja seda eesmärki täitis ka Ateena tragöödialavastus. See polnud mingi eliidile määratud ettevõtmine, vaid rahvakultuuri osa, kokku tuli 15 000 või rohkem vaatajat üle kogu maa. Kõigile huvitavaks tegi tragöödia rahvatraditsiooni ehk müütide lavaletoomine ja neile iga kord uue tähenduse andmine. Müüditeemad kordusid ja oli huvitav vaadata, mida üks või teine autor tuntud lugudega oli teinud. Tragöödiateemad olid kreeklaste ühine pärand ja nende rahvusliku iseolemise osa, identiteedi kinnitamise võimalus. Seda oleks praegu õigem võrrelda näiteks meie laulupeoga. Selline oli lugu tragöödiate õitsengu ajal Ateena demokraatias V sajandil eKr. Hiljem asi muutus ja teatrist kujunes järk-järgult selline koht, mida me praegu tunneme.\nJanika Päll: Teie tõlgitud Euripidese „Bakhandid” on üks mu eredamaid teatrielamusi. Miks pöördutakse eesti teatris nii harva kreeka tragöödia poole?\nEesti olukord ilmselt ei soodusta sellist kunstiliiki. Kultuuritaust on teine ja ka kultuurikiht kipub õhuke olema. Kreeka tragöödia on nõudlik žanr ja eeldab tegijailt põhjalikke eelteadmisi. Euroopas lavastatakse kreeka tragöödiaid ja nende töötlusi palju ning minnakse seejuures kaasa kõigi tänapäeva uusimate suundumustega. Ka publik on huvitatud, sest nende haridus on loonud pinna huvi tekkimiseks antiiktragöödia vastu. Menu oleneb aga loomulikult ikka lavaloo kvaliteedist ja lavastaja andekusest leida need kohad, mis tema kaasajal vastukaja leiavad.\nMarju Lepajõe: Miks tänapäeval ei kirjutata värsivormis tragöödiaid? Eesti elu on ju äärmuseni traagiline: enesetapud, intsest ja vägivald on argielu osa?\nJube tänapäev ja tragöödialavastus teatris ei pruugi teineteisega seotud olla. Inimene, kes plaanib enese või kellegi teise tapmist, ei lähe teatrisse tragöödialavastust vaatama. Võigas olmemõrv ja traagiline kunst on eri asjad. Ega kreeklasedki kujutanud laval neile nii tuntud sõjakoledusi, rääkimata igapäeva vägivallast. Müüditeemad lõid distantsi vaataja argipäeva ja lavateose vahel. Lavasündmused aga seostusid vaataja elukogemusega kõrgemal tasandil, n-ö kunsti jumaliku hinguse kaudu. Sellest vahest tulebki kunsti ülendav mõju ja katarsis. Traagilise kannatusega kaasnevat hingesuurust tänapäeval palju ei näe. Siin võiks meenutada Aristotelese arutlust selle kohta, missuguse kannatuse nägemine mõjub traagiliselt. See ei saa olla halva inimese kannatus (see jätab külmaks, kuna on ära teenitud) ega väga hea inimese kannatus (see tekitab ahastust ja nördimust). Tuleb leida kolmas võimalus. Seda kolmandat võimalust väga erinevates vormides ja olukordades kreeka tragöödias on otsitudki. Ja nii, et see puudutas igat kreeklast. Mis puudutab aga meid kõiki ja praegu? Hea ja tundlik kunst peaks selle ükskõik mis vormis üles leidma.\nJanika Päll: Kas kreeka tragöödia on alati, ka õnneliku lõpu puhul traagiline? Kas äratundmist (anagnorisis) võiks vaadatagi kui ühte tragöödia põhieesmärki panna inimene mõistma oma kohta jumalate või saatuse ees, ühiskonnas jne?\nTragöödia on alati traagiline, aga see ei tähenda, et lõpp peaks olema alati õnnetu. Ka säilinud tragöödiate seas on üsna mitmeid õnneliku lõpuga lugusid, eriti Euripidesel („Iphigeneia Taurises”, „Helene”, aga ka Aischylose „Oresteia” lõpp). Traagiliseks teeb loo kannatus, mis saadab tunnete kriisi, traagilisi vastuolusid. Aga „äratundmist” ei mõistaks ma n-ö jumalikust vaatenurgast. Eelkõige on see inimese enda teadmisele jõudmine oma otsustuste suhtes. Teadmise ja teadmatuse küsimus on üldse üks peamisi tragöödiakonflikti põhjuseid. Aristoteles vaatas äratundmist küll rohkem tragöödia vormi koha pealt, aga sellel on kindlasti ka suur sisuline tähendus. Oma kõige mõjuvamas vormis võib selline äratundmine lausa kohutada. Iga inimene on mingis suhtes pime, küsimus on, kui palju on tal julgust (vahest jultumustki) valgusesse vaadata.\nMaria-Kristiina Lotman: Kas kaasaegsel antiiktragöödia retseptsioonil on ka kultuuriti ja riigiti silmatorkavaid erinevusi?\nKaasaja antiiktragöödialavastusi olen näinud Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Kreekas ja Soomes. Riigiti küll ei oska mingit olulist erinevust välja tuua. Enamasti leitakse ikka üldised ideed, mida kreeka tragöödiad kannavad ja mis on ka tänapäeval suurte küsimustena üleval. Vahest kõige tihedamalt oli kohalike oludega seotud „Medeia” lavastus Stuttgardis. Seal olid Medaia kuju asemel amatööridest türgi immigrandid Saksamaal, igaüks esitas oma loo. Aga tegelikult läheb ka see kontseptsioon üldinimliku teema juurde välja: oma ja võõra suhete kujutamine, kultuuridevahelised konflikid jne. Riikideülese kontseptsiooni näiteks oli „Bakhantide” lavastus Helsingis. See oli Kreeka, Soome ja Ungari ühisprojekt ja näitlejad rääkisid seal igaüks oma emakeeles.\nJanika Päll: Kui mõni lavastaja telliks teilt veel mõne tragöödia tõlke teie omal valikul, siis milline see oleks?\nPraeguseks tehtud tõlked on tõepoolest olnud konkreetselt tellitud, nii et minu valikut sel puhul polnudki. Tahaksin eesti keelde vahendada Teeba müütidega seotud lood, mis kujutavad Oidipuse laste saatust. Kuna „Kuningas Oidipus” on eesti keeles olemas, siis peaks juurde tulema Aischylose „Seitse Teeba vastu”, Sophoklese „Antigone” ja Euripidese „Foiniiklannad”. Koos näitaksid need, kui erinevalt saab üht teemat lavale tuua. Pealegi on seal mitmeid teemasid, mis on tänapäeval vähemalt sama põletavad: võim ja võitlus selle nimel, raha ja võimu vahekord, vanemate ja laste suhted, formaalsed seadused ja eetika jne. Olen mõelnud ka Sophoklese tragöödiale „Philoktetes”. See on lugu tõe ja vale, pettuse ja aususe, lojaalsuse ja reetmise teemal. Omalaadne lugu ka selle poolest, et seal pole ühtki naistegelast.\nMarju Lepajõe: Kui kaua peab vanakreeka keelt õppima, et jõuda nii loomulike tragöödiatõlgeteni nagu teie tõlked? Kui kaua võtab aega tragöödia tõlkimine? Kas tõlkimist võiks pidada teadustöö osaks, elementaarselt vajalikuks etapiks oma objekti uurimisel?\nTänan selle küsimuse eest. Antiikautorite tekstide tõlkimine on kindlasti teadustöö osa. Tegu pole pelgalt ajaviite või esteetilise naudinguga, vaid tõlkega kaasneb tõsine uurimistöö. Tuleb teha suurt eeltööd, uurida tausta, ajalugu, stiiliprobleeme jne. See toob kaasa ka kommentaaride lisamise vajaduse. Tragöödia tõlkimine võtab keskmiselt aasta, aga siis on eeltöö juba tehtud. Alguses teen võimalikult täpse tõlke, uurin etümoloogiaid ja stilistilisi variante. Siis hakkan värsivorme proovima. Tõlkimine on tegelikult interpreteerimine: kui ei mõista teose mõtet, siis ei saa ka korralikku tõlget tulla. Nii et kindlasti pole tõlkimine ainult sündmustiku ja tegelaste vahendamine, eriti kui tegu on ajalooliste ja filosoofiliste tekstidega. Teine ja mitte vähe tähtis külg tõlkimisel on kultuuride seostamine ja vahendamine. Seda mõisteti juba antiikajal kreeka autoreid ladina keelde tõlkides ja tänapäevasemas tähenduses eriti renessansiajal. Tõlkimine toob üksteisele lähemale ka eri teadusalade inimesed. Kirjakeeled ja kultuur on läbi aegade arenenud just tõlgete tõttu. Eesti kirjakeele alguses seisavad piibli ja katekismuse tõlked.\nIvo Volt: Oled tõlkinud nii Aristotelese tõsist intellektuaalset väljakutset pakkuva „Nikomachose eetika” kui Apuleiuse jantliku romaani „Kuldne eesel”, nii Euripidese tragöödia „Bakhandid” kui Aristophanese komöödia „Lysistrate”.\nMinu tõlked said alguse Apuleiuse eesliloost, lihtsalt sellepärast, et see on tore ja naljakas ivaga lugu. Loo folkloorsele väärtusele mõeldes oli mul tookord ka väike lootus, et ehk võtab keegi ja kõrvutab seda eesti tondijuttudega ja rahvalike vestetega. See raamat peaks iga kultuurse rahva käsutuses olema ka emakeeles. Tõlkimiseks tuli tookord initsiatiiv kirjastuse poolt. Tõlge oli keeruline ja võttis aega peaaegu kaks aastat. Tahtsin ka tõestada, et sellist raamatut saab tõlkida ka naisterahvas, kuigi väideti vastupidist. Komöödiat olen tõlkinud huvist tragöödiat sellega võrrelda. Aristophanese „Lysistratesse” süvenemisest on siin abi olnud. Ja lugu ise on ju väga naljakas: naised korraldavad seksistreigi, et mõjutada oma mehi sõda lõpetama. Kui aeg oleks piiramatult enda käsutada, eriti kui ei peaks tegelema igasugu paberiasjaajamise ja bürokraatiaga, siis teeksin antiikkirjanduse vahendamise eesti keelde kindlasti oma tavapäraseks tööks. Aristotelese „Nikomachose eetika” tõlge on seni olnud mu kõige nõudlikum ja raskem töö. Ei mäletagi, kui palju aega see kokku võttis koos ettevalmistava uurimistööga, kolm-neli aastat kindlasti. Aga eetose küsimused on sügavalt tragöödias sees ja Aristotelese ideede tundmine, aitab palju kaasa tragöödia sisu mõistmisele.\nToomas Lott: Kas Platoni „Teostele” järgnevad millalgi ka Aristotelese „Teosed”?\nAristotelese teoste väljaandmine on erakordselt ambitsioonikas ettevõtmine. Seda saaks teha meeskonnaga, kellel on lähedased vaated ja arusaamad, sealjuures ka keelelistest võimalustest. Enne „Nikomachose eetika” tõlkimist ma püüdsin filosoofe ärgitada arutama terminoloogiaküsimusi, aga tookord ei tulnud küll keegi neist sellega kaasa. Enne põhjalikumat Aristotelese juurde minekut on tähtis just filosoofide ja filoloogide koostöö, kas või selle mõistmiseks, mida tähendavad tema teoste üldised mõisted, nagu aretē (loomutäius, voorus), eetos jne. Platoniga on asi natuke lihtsam, sest ta pole nii süstemaatiline, ta on lihtsalt väga hea kirjanik ja kaasakiskuv filosoof.\nRein Undusk: Miks on teid mõjukate antiigist mõjutatud kultuuritekstide seast võlunud just Nietzsche ja Freudi tööd?\nOlen tõlkinud seda, mis on tragöödia mõistmiseks tähtis. Kreeka tragöödia uurimist alustasin tragöödia ja müüdi vahekorrast. (Oidipuse müüt ja Sophoklese tragöödia). Müüditeooriate juures ei saa ju sugugi minna mööda psühhoanalüütilisest küljest ja Freudist, kellele Oidipus andis ühe intrigeeriva idee, millest on saanud üldine kultuurisümbol. Ja ikka tundub tragöödia juures mulle tähtis seos inimese sisemaailmaga. Nietzsche ju paneb ka tragöödia olemuse keskmesse müüdid ja peab neid tunnetuslikult väga lähedasteks. Nii et tragöödiatega tegeldes ei saa sugugi piirduda ainult teksti üksikasjadesse süvenemisega. Paratamatult lähevad küsimused laiemale pinnale ja tahaks ikka proovida oma jõudu neile vastuseid leida. Mulle ei jätku lihtsalt sellest traditsioonilisest klassikalise filoloogia osast, mis oli XIX sajandil valdav: analüüsida keele üksikasju, tekstinüansse ja pidada lõppeesmärgiks editeerimist, tekstide väljaandmist. Sümpaatia kaldub interpretatsioonifiloloogia poole ja eks see suund on meie erialal viimasel ajal ka rohkem esiplaanile tõusnud, sealjuures eriti antiiktekstide mõju jälgimine läbi aegade. Nietzschegi püüdis jõuda tragöödia mõjuallikate juurde ja selles mõttes on ta lähenemine oma aja kohta väga uuenduslik.\nMarju Lepajõe: Kui sageli tuleb klassikalise filoloogia ajaloos ette, et akadeemilisi reegleid eirav töö muudab teadusvaldkonna arengut? Ja ei muuda ainult meetodeid, vaid ka uurimisobjekti ennast, nii nagu Nietzsche mõjul muutub oluliseks jumal Dionysos?\n„Tragöödia sünniga” kaasnes üks suuremaid skandaale teadusloos. Loodusteadlased pole avalikus sõimamises kunagi nii võimekad kui filoloogid, kelle seast, tuleb välja, on klassikalised filoloogid eriti andekad. Nietzsche koolikaaslane U. v. Wilamowitz-Moellendorff heitis oma kolleegi pihta lausa roppe sõnu. Tulemus oli, et Nietzsche lahkus klassikast ja läks filosoofide poole üle, filoloogias valitses aga Wilamowitz praktiliselt ainuisikulise patriarhina aastakümneid. Tegelikult saadi Nietzsche ideedest aru küll, aga mitte n-ö valitsusringkondades. Erwin Rohde „Psyche” ja Walter Otto „Dionysos” ilmusid mõned aastakümned pärast „Tragöödia sündi”. Establishment teaduses oli aga nii tugev, et esimeses polnud viidet Nietschele ja teises oli teda mainitud ainult põgusalt. Oluliseks murranguks selles suunas, kuidas Nietzsche tragöödiat vaatas, peetakse E. R. Doddsi teost „The Greeks and the irrational” (1951), mis ilmus Californias. Nii et ligi 70 aastat oli klassikalises filoloogias n-ö Nietzsche suund nagu allhoovus, mis kerkis ainult juhtumisi pinnale, kuni 1980. aastatel hakkas ilmuma ridamisi teoseid Nietzsche kui klassikalise filoloogi kohta. Dionysose tähtsust teadvustas müüdiuurimises juba XX sajandi alguses Cambridge’i rituaalikoolkond, mis on tänaseni mõjukas.\nJanika Päll: Nietzsche ja Freudi kreeka käsitlused on nii hullumeelsed ega anna mingit objektiivset pilti kreeka tragöödiast, ometi on neis midagi nii tabavat, need avavad inimese eksistentsi traagika.\nNietzsche ja Freudi ideid on hakatud kõrvuti vaatama paar aastakümmet tagasi. Mõlemad pidasid oluliseks seda, mis vastandub või ei allu mõistusele. Nietzsche mõju Freudile on vaadeldud näiteks nartsissismi, väljatõrjumise, süütunde ja südametunnistuse käsitlemise puhul. Mis puutub tragöödiasse, siis tabas Nietzsche tõepoolest ära midagi, millele enne tähelepanu polnud pööratud. See puudutab traagika toimet, selle vastuolulist mõju. Ta hindas tragöödia külgi, mis polnud seotud sõnaga: muusika, liikumine, müütiline taust. Paljus oli ta esitus spekulatiivne, kuid mõte, et tragöödia mõistmine ei saa piirduda sõna ja teksti osaga, oli Nietzschel tõeliselt uudne. See määras ka ta saatuse filoloogina, sest klassikaline filoloogia on teksti- ja sõnakeskne teadus.\nToomas Lott: Silma torkab kreeka tekstide filosoofiliste kommentaaride olematus eesti keeles?\nMa ei vastandaks nii väga sisulisi ja filoloogilisi kommentaare. „Tragöödia sünni” juurde pole puhtalt filosoofilisi kommentaare kirjutatud, sest temaatika on veidi teine. Vist pole filosoofe siis eriti huvitanud see Nietzsche teos. Mis puutub antiikfilosoofide teoste kommentaaridesse, siis siin peavad filoloogid ja filosoofid koostööd tegema. Eesti keeles ilmunud tõlgete puhul on kommentaaride osa tõesti üsna ebaühtlane. Eks see sõltu ka tõlkija-väljaandja soovist ja võimetest, kui ulatuslikud sisuselgitused lisatakse.\nEduard Parhomenko: Jääb mulje, et püüate lepitada Nietzsche arusaama tragöödiast Aristotelese omaga, kainestada Nietzschet Aristotelesega. Nietzsche on ent Aristotelese suhtes valdavalt tõrjuv ja printsipiaalselt kriitiline, iseäranis tragöödia, katharsis’e käsituse osas. Nietzsche näeb kunsti ülesannet väe- ja jõutunde pingestamises, (üle)võimendamises, mitte aga tundelises puhastumises, kergenduse ja tasakaalu (kainuse) saavutamises.\nMa pole tahtnud Nietzschet aristoteliseerida. Nietzsche põhikriitika on siiski suunatud Sokratese ja Platoni pihta, keda ta näeb tragöödiasse n-ö mõistuse toojatena. Aristoteles püüdis mitmes töös tragöödiat ja selle mõju rehabiliteerida ja siin on kokkupuude Nietzschega. Samuti ei vastustanud Aristoteles tunnete osa kunstis ja ka inimese puhul nii, nagu seda tegi Platon. See oleks vaikiv taust, mis teeb Nietzsche lähedasemaks Aristotelesele. Katarsise mõistmise osas on muidugi lahknevus nende vahel ilmselgelt olemas. Nietzschele oli traagika toime positiivne ja tragöödiapessimismist, traagilistest tunnetest ei pidanud katarsisega jagu saama. Vastupidi, Nietzsche räägib tragöödiaelamuse omaksvõtmisest, mille esitab paradoksina: piltlikult öeldes on surmas elu ja pessimismis optimism. Selliseid paradokse Aristotelesel muidugi pole.\nJanika Päll: Miks ikkagi arvas Nietzsche hiljem, et „Tragöödia sünd” on võimatu raamat?\nUsun, et see polnud mitte niivõrd raamatu sisu, kui selle esitamise viis, mis ta nii ütlema pani. „Tragöödia sünnis” on tunda nooruslikku bravuuri ja ohjeldamatust oma sõnumi kuulutamisel. Hiljem, kui oli tulnud üle elada hävitav kriitika, muutus ka ta enda pilk kogu teosele. Ta nägi ka ise seal vastuolusid, tõestuse puudumist väidetele. Aga sisu osas, ideede osas jäi ta samale seisukohale.\nJaan Ross: Vanadest kultuuridest pärit muusika puhul on probleemiks, et me ei tea täpselt, kuidas pille häälestati. Viimastel aastatel on arheoloogid nii Euroopas kui ka Aasias välja kaevanud mitukümmend tuhat aastat vanu flööte, mille aukude järgi saab üsna täpselt rekonstrueerida nende pillidega tekitatud heliridasid. Kuidas hinnata praegu müügil Vana-Kreeka muusikaga heliplaatide autentsust? Kas tegemist on sama ajastutruude tekstidega nagu Homerose „Ilias” või pigem muusikateadlaste fantaasia viljadega?\nVana-Kreeka muusika kohta on kirjalikke allikaid väga vähe järele jäänud, üksikuid fragmente papüürostel ja marmoril. Muusika taastamise autentsust on raske hinnata, aga ma ei peaks esitatud näiteid muusikateadlaste fantaasia viljaks. Täielikult ajastutruu tõlgenduseni ilmselt ei jõuta kunagi. On ju kreeka tragöödia täpse taastamise katsed viinud väga kahtlaste tulemusteni, kuigi tekstid on olemas. Tervikpilt, mis lavastuse juurde käib, sealhulgas muusika ja tants, on jäänud ikka rohkem äraarvamise pinnale. Aga et muusika tähtis oli, selles pole kahtlust. Et koor oma lauludega andis tragöödiate esitamisele iseloomuliku värvingu, seda näitab asjaolu, et suur osa tragöödiaid ja enamik komöödiaid sai nime koori järgi.\nJanika Päll: Nietzsche ajal ei olnud papüürosed ja raidkirjad vanakreeka muusika katkenditega veel tuntud. Kas Nietzsche seisukohad oleksid võinud olla teistsugused, kui ta oleks neid fragmente kuulnud?\nNietzsche ettekujutus kreeka muusikast kuulus rohkem tema fantaasia valda ja tal paistis meeles mõlkuvat Wagneri-taoline esitus. Aga mis puutub muusika mõjusse, siis siin oli tal õigus. Muusikast saab Nietzsche teoses pigem sümbol, mida ta vastandab sõnalisele osale. Kui vanakreeka muusikat oleks tuntud tema ajal nii nagu praegu, siis oleks ta vahest oma veendumused teisiti esitanud, kuid põhiidee muusika tähtsusest oleks jäänud samaks.\nTõnu Viik: Kuidas sa filosoofia ja filoloogia vahekorrast aru saad? XX sajandil on aga üritatud argumente ja kirjanduslikke kujundeid erilise rangusega lahus hoida, ent sinu tõlgitud filosoofide puhul on vastupidi?\nKui tahame tekste analüüsida üksikelementide kaupa, tegelda n-ö mikroskoopilise teadusega, siis on rangete piiride tõmbamine vajalik. Kui vaatame tragöödiat tema mõju seisukohalt, siis pole mikroskoobiga midagi peale hakata. Siis tulevad mängu nii filosoofia kui filoloogia, aga ka teised inimest puudutavad teadused. Kaasa mõjub ka muusika ja kunsti visuaalne külg. Nietzsche suhtus põlgusega n-ö Aleksandria inimesesse, kes raamatu taga istudes ei tunne huvi millegi muu kui sõnade vastu, aga just tänu nendele „Aleksandria pedantidele” on meil üldse olemas antiikaja teosed. Analüütiline eristamine ja sünteetiline tervikpildi loomine käivad humanitaarias vaheldumisi, üks ei saa hakkama ilma teiseta.\nEduard Parhomenko: Teoses „Sealpool head ja kurja” kuulutab Nietzsche „uut tõugu filosoofide” tulekut. Ta nimetab neid „tuleviku filosoofideks”, „katsetajateks” (Versucher), „väga vabadeks vaimudeks” (sehr freie Geister). Millele või kellele panustate teie oma „Tragöödia sünni” tõlke ja tõlgitsusega, rõhutades järelsõnas vajadust Nietzsche mõtlemine historiseerida, s.t mõista seda oma eripärasesse minevikulisse konteksti asetatult?\nSee, mida Nietzsche rääkis müüdist, seob loomulikul viisil mineviku tulevikuga. Aga me ei saa tema teostest aru, tundmata aega, milles ta elas. Humanitaarias oli see ajaloo tohutu arenemise aeg, saeculum historicum, klassikalisse filoloogiasse jõudis see tugeva historismi suundumisena. Nietzsche tahtis sellest välja rabeleda, ta protesteeris selle vastu ja sealt tema jõuline vaade tulevikku. Nietzsche historiseerimisest, kui selle all mõelda tema tähtsuse hindamist ainult minevikus, pole ma küll rääkinud. Ent Nietzsche teoste mõistmine jääks palju vaesemaks, kui me ei tea, kellega ta suhtles, mida tundis oma kaasaja vastu, millist muusikat ta hindas, kuidas suhtus naistesse jne. Minu mõte nii teost tõlkides, kommenteerides kui ka järelsõna kirjutades oli näidata siiski Nietzsche olulisust praegusele ajale, muidu poleks ju mõtet üldse asjaga tegelda.\nTõnu Viik: Kas kõikide asjade alguse nägemine Kreekas tõepoolest on midagi „maailmaajaloolist”, nagu XIX sajandil räägiti, või on see üks õhtumaa müüt, millest tuleks teaduse rangel juhatusel üle saada?\nEsmalt, ma ei mõistaks müüti kui mingit „valelugu” asjade algusest. Müüt on see, mis paneb kultuuri, inimesed ja riigid liikuma. Müüt on tõsine asi. Ega müüdist niisama lihtsalt jagu ei saa. Tuletame meelde kas või Tuglase katseid tõestada, kui kahtlane on Kalevipoja alusel loodud eepos ja müüt. XIX sajand oli Euroopas kreeka kultuuri tähtsuse avastamise aeg ja näiteks saksa rahvuse ja identiteedi kujunemine toimus Kreeka avastamise taustal. Kuni XVIII sajandi lõpuni oli Lääne-Euroopa suures osas ladina kultuuri keskne, seda ka keele ja kirjanduse hindamise osas. Kõikide asjade alguse nägemine Kreekas on maailma-ajaloolises mõttes liialdus, aga kui me räägime Euroopa kultuurist ja teadusest ning neid mõjutanud asjaoludest, siis on Kreeka osa toonitamises palju tõtt. See saab alguse juba antiikajal kreeka mõju kaudu ladina keelele ja kultuurile. Ladina pärandi osa Lääne-Euroopa rahvuskeelte ja kirjanduse kujunemisel, aga ka kunstis, arhitektuuris ja isegi tavades on olnud väga suur.\nRein Undusk: Antiikkultuuri on ikka peetud võtmeks õhtumaa kultuurilise järjepidevuse tunnetamisel. Kas täidab antiikkultuur seda rolli ka tänapäeva Eesti humanitaarteadvuses?\nAntiikkultuuri omandamisega on meil alles algust tehtud ja pind õhuke. Erinevust võib tunda, kui lugeda Läänes avaldatud teoseid või rääkida inimestega, kelle kodumaal on antiikkeelte ja kirjanduse tundmine elementaarne osa haridusest. See, et meil ligi 40 aastat antiikkultuuri õppida ja õpetada ei saanud, jättis oma sügava jälje. Meil peaksid olema üldiselt kättesaadavad põhilised kreeka ja rooma teosed ning antiikkeeled peaksid humanitaarse kultuuri juurde kuuluvates valdkondades vähemalt oma alustes tuttavad olema. Ladina keele osatähtsusest terminites ja võõrsõnades saab aimu siis, kui osatakse ladina keelt. Selliste teadmiste puudulikkus torkab silma ja kõrva liigagi sageli. Antiikkeeli on vaja tunda kas või selleks, et mõista sügavamalt inglise keele väljendusvõimalusi. Kui me näeme kreeka ja ladina keele taustal, miks on Lääne-Euroopa keeled sellised, nagu need praegu on, kuidas need on mõjutanud meie oma emakeelt, eesti keelt, siis oskame hinnata ka edasist arengut. Sama on kirjanduse ja kultuuriga.\nIvo Volt: Miks klassikalist filoloogiat on Eestis omaette distsipliinina vaja? Miks peaks tulema seda õppima?\nErialana viib klassikaline filoloogia meid antiikkultuuri juurde, õpetab tundma nii keeli kui kirjandust. Nende abil hakkame me nägema oma praegust aega sügavama pilguga. Käies mööda Rooma tänavaid, tajume selle linna olemust võrratult paremini, kui teame, mille peal me tegelikult käime, et Corso on antiikaja Via Lata ja et restoran Pancrazio vanalinnas on Pompeiuse amfiteatri paik, kus Brutus tappis Caesari, ja et kristlikud basiilikad on antiikaja templite kohal. Itaalia, Kreeka, Prantsusmaa, Hispaania, Saksamaa ja teised Euroopa maad avanevad meile teisiti, kui tunneme nende antiikaja juuri.\nMait Kõiv: Kas oled mõelnud uue eestikeelse antiikkirjanduse ajaloo kirjutamisele/ koostamisele?\nOlen mõelnud kirjandusõpiku kirjutamisele. Seda ma ei tahaks teha üksinda, vaid näen seda meeskonnatööna. Ise võiksin kirjutada küll draama osa, müütide ja kirjanduse seostest. Aga mu noored kolleegid Ivo Volt, Janika Päll, Kristi Viiding ja Maria-Kristiina Lotman on väga edukalt süvenenud antiikaja autorite ja žanrite uurimisse ja koos tuleb alati rohkem ideid. On väga häid inglise- ja saksakeelseid õpikuid, näiteks Oliver Taplini koostatud raamatu võiks ära tõlkida. Aga arvan siiski, et ka eestikeelset oleks vaja, sest muukeelsetes on igaühes oma eripärane rõhuasetus ja enamasti on need liiga mahukad.\nMarju Lepajõe: Teie „Tragöödialeksikon” on niivõrd originaalne ja vajalik käsiraamat, et see tuleks kindlasti tõlkida ka mõnesse suuremasse keelde. Kas teaduse tippsaavutuste vahendamist peaks korraldama riiklikult või jätma selle teadlase enda hooleks?\nSama küsimus kerkib Mälli-LäänemetsaToome „Ida mõtteloo leksikoni” puhul. „Tragöödialeksikoni” tõlkimisele olen mõelnud ja sellist raamatut pole tõesti mujal maailmas ilmunud. Praeguseks on see mõte „ooterežiimil”, kuni tuleb aeg, kui saan oma päevad pühendada regulaarselt tööle, mis on kõige hingelähedasem. Riiklikult korraldatud teadussaavutuste vahendamine oleks ilus küll. Praegu on aga nii, et asi on iga teadlase enda ajada ja sõltub isiklikest kontaktidest.\nRein Undusk: Teie õppetoolis uuritakse edukalt Tartu uusladinakeelset kirjandust. Eesti filoloogid on aga väljendanud vajadust laiendada Eesti kirjandusajaloo raame, kaasata ka varasem Eesti alal loodud mitte-eestikeelne kirjandus. Kas näete siin võimalust huvitavaks koostööks?\nKoostöö meie oma maa kirjanduse uurijatega on olnud algusest peale mu eesmärk, mille poole püüda. Praeguses klassikalise filoloogia osakonnas on välja kujunenud uusladina luule töögrupp Kristi Viidingu juhendamisel ja jõudnud rahvusvaheliselt kõrgele tasemele. Mitte-eestikeelne kirjandus, eriti saksa keeeles, aga ka ladina, kreeka, heebrea jm keeltes on kindlasti selle maa kultuuri osa, kus vastav kirjandus loodud on, see on mõjutanud omakeelse luule ja proosa teket ja avaldanud ka laiemat kultuurilist mõju. See, et praegu niisugune koostöö veel küllalt hoogne pole, on ikka seotud aja ja vahendite puudusega. Klassikalisi filolooge pole palju ja nende ülesanded on kohati liiga laiad. Oma vaimusilmas näen ma kindlasti koostöö arendamist nii kirjanduse alal, aga ka filosoofias, ajaloos, teoloogias ja mujalgi. See on eesti kultuurile ja teadusele äärmiselt vajalik suund.


Kasutatud Astec asfaldilaoturid müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Asfaldimasinad > Asfaldilaoturid > Astec\nKasutatud Astec asfaldilaoturid müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Astec asfaldilaoturid üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Astec asfaldilaoturid vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Astec asfaldilaoturid müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Astec asfaldilaoturid. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Algab lugemisprogramm „Raamatuga kevadesse” : Õpetajate Leht\n17. okt. 2017 Tallinna keskraamatukogu - Kommenteeri artiklit\nReedel, 20. oktoobril kell 17.30 toimub Tallinna keskraamatukogu suures saalis (Estonia pst 8) lugemisprogrammi „Raamatuga kevadesse” kuuenda hooaja avaüritus.\nNoortele ja täiskasvanutele suunatud lugemisprogrammi uue hooaja avamisel tutvustatakse programmi kirjanduse valikut ja osalemise tingimusi. Külas on ajaloolane ja kirjanik Jaak Juske, kelle populaarne sari „Lood unustatud …” kuuluvad programmi nimekirja. Õhtu sisustab mõnusa muusikaga Tallinna ülikooli vokaalansambel Vox Nova.\nRahvusvahelisel ettelugemise päeval algava ja 2018. a 30. aprillini kestva lugemisprogrammi teema on „Eestlased muutuvas maailmas”. Lugemisprogrammi kuues hooaeg on pühendatud Eesti Vabariigi 100. aastapäevale ning tõstab esile eestlastest ja Eestist kirjutatud head kirjandust. Lugemisprogrammi on valitud väärtteosed, mis peegeldavad eestlaste kogemuslugusid nii meil kui ka võõrsil, mõeldes minevikule ja vaadates tulevikku.\nKoostöös vabatahtlikega on raamatukoguhoidjad valinud 50 raamatut. Programmis on pandud rõhku kodumaisele kirjandusele – 30 teost (sh kaks luulekogu ja näidend) on kirjutanud eesti autorid. 20 teost on kirjutanud ameerika, inglise, itaalia, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja vene kirjanikud. Mitmeid lugemisprogrammi valitud teoseid saab laenata ja lugeda e-raamatukogus ELLU.\nKõigi osalejate vahel loositakse kord kuus välja raamatuid. Lugemisprogrammi toetavad Apollo Holding OÜ ja kirjastus Nornberg & Co.


Tallinna Kultuuriväärtuste Amet kuulutab välja Jaan Poska 90. surma-aastapäevale pühendatud näidendikonkursi > Tallinn\nTallinna Kultuuriväärtuste Amet kuulutab välja Jaan Poska 90. surma-aastapäevale pühendatud näidendikonkursi\nViimati muudetud 14.05.2010\nKonkursile oodatakse riigimees Jaan Poska elu ja tegevust käsitlevaid näidendeid. Võistlustööd tuleb esitada 1. oktoobriks, võitjad avalikustatakse 15. novembril.\nJaan Poska 90. surma-aastapäevale pühendatud näidendikonkursi tingimused\n1.1 Jaan Poska 90. surma-aastapäevale pühendatud näidendite avaliku konkursi (edaspidi konkurss) korraldamise eesmärk on meenutada ja tutvustada riigimees Jaan Poska elu ja tegevust ning tähistada tema 90. surma-aastapäeva. Võistlusele on oodatud algupärased näidendid, mis räägivad Eesti Vabariigi ühe looja, Tartu rahu sõlmija, kunagise Tallinna linnapea ja kaheksa lapse isa Jaan Poska elust.\n2. Näidendile esitatavad nõuded\nNäidend peab vastama järgmistele tingimustele:\n2.1 näidendi pikkuse ega žanri piiranguid ei ole;\n2.2 näidend peab olema seotud Jaan Poska elu ja tegevusega, soovitatavalt ka Jaan Poska koduga Poska tn 8 majas;\n2.3 näidend peab olema autori originaallooming;\n2.4 näidend ei tohi olla avaldatud, lavastatud ega esitatud enne 2010. aasta 15. novembrit.\n3.1 Konkursil osalemiseks tuleb konkursi korraldajale esitada:\n3.1.1 võistlustöö kolmes eksemplaris masinakirjas või prinditult ning soovitatavalt ka elektroonilisel infokandjal;\n3.1.2 võistlustööle lisada suletud ümbrik, mis sisaldab autori nime ja kontaktandmeid (ees- ja perekonnanimi, postiaadress ning kontakttelefon ja/või e-posti aadress) ning avaldust, milles kinnitatakse, et võistlustöö esitaja on selle autor ning nõustub konkursi tingimustega.\n3.2 Punktis 3.1 nimetatu tuleb 1. oktoobriks 2010 esitada Tallinna Kultuuriväärtuste Ametile (Raekoja plats 12, 10146 Tallinn) pakendis, millele on kirjutatud märgusõna „Jaan Poska näidendikonkurss“.\n4. Konkursi võitja väljaselgitamine\n4.1 Konkursile esitatud näidendeid hindab Tallinna Linnavalitsuse korraldusega moodustatud komisjon (edaspidi komisjon), kelle ülesanne on valida esitatud tööde hulgast parim Jaan Poska elu ja tegevusega seotud näidend.\n4.2 Komisjoni tööd korraldab Tallinna Kultuuriväärtuste Amet.\n4.3 Konkursi võitjad avalikustatakse 15. novembril 2010 Tallinna veebilehel ning Tallinna Kultuuriväärtuste Amet teavitab võitjaid.\n5.1 Konkursi auhinnafond on 35 000 krooni. Peaauhinnaks on kavandatud 20 000 krooni, teisele kohale 10 000 krooni ning kolmandale kohale 5000 krooni. Auhinna väljamaksmisel peetakse kinni tulumaks.\n5.2 Komisjonil on õigus otsustada auhinnafondi jagamise üle, jätta auhind esikohale või mõnele muule kohale välja andmata või jagada see auhinnasaajate vahel ümber.\n6.1 Tallinna Linnavalitsus soovib tellida võidutöö lavastamise ja avaliku esitamise Jaan Poska majas. Selleks sõlmitakse näidendi autoriga leping, milles sätestatakse poolte õigused ning kohustused, sealhulgas näidendi hilisema kasutamise õigusega seonduvad küsimused.\n6.2 Konkursile esitatud materjale ei tagastata ning Tallinna linn ei hüvita konkursil osalemise tõttu tehtud kulutusi.\n6.3 Tallinna linn jätab endale õiguse teha konkursitingimustes muudatusi. Muudatused avalikustatakse Tallinna veebilehel.


Poliitika - Postimees.ee\nReformierakonna armutus sisetülis on vastamisi Pevkur ja Michal 15\nErgma peab jätkuvalt õigeks otsust jätta prokuratuur komisjoni salvestisteta 14\nKeskerakonna peakontor kolib Narva maanteele 2\nSuur pereheitmine Keskerakonnas: nimekirjast on välja arvatud ka Olga Ivanova Täiendatud! 3\nSõõrumaa ja Mõis tegid valimisliidule ülisuured annetused Kampaaniakulud kokku üle poole miljoni 5\nLäinud kohalikel valimistel tegi valimisliitudest mäekõrguselt suurima, 564 680 euro suuruse kampaania Savisaare valimisliit ja Tegus Tallinn. Ettevõtja Urmas Sõõrumaa on kampaaniaks tasunud üle 310 503 ning Jüri Mõis 70 000 eurot, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile (ERJK) seni laekunud andmetest.\nPolitsei raiskab plakatikeelu täitmist kontrollides jõudu\nViimaste kohalike valimiste eel teatati politseile 204 võimalikust valimiskampaania reeglite rikkumisest. Kes oli näinud poliitilise välireklaami keelu ajal tänaval poliitiku nime ja pildiga sõidukit, kes oli märganud läbi vaateakna mõnd plakatit. Ühe kaebuse kontrollimiseks kulub kuni kaheksa tundi politsei tööaega ehk kokku võis politsei sel sügisel kulutada üle 1500 tunni tööaega.\nKõrgete riigiteenijate palk hakkab rohkem sõltuma majanduse käekäigust 2\nPlaanitava seadusemuudatusega hakkaks riigikogu liikme palk majanduse käekäigust senisest rohkem sõltuma – nii võib kõrgemate riigiteenijate palk edaspidi tõusta igal aastal näiteks viis protsenti, kuid valmis tuleb olla ka palga vähenemiseks.\nIRLi sõnakus jääb pinnavirvenduseks 5\nEelmise nädala neljapäeval einestasid koos IRLi esimees Helir-Valdor Seeder ja Keskerakonna esimees Jüri Ratas. Jututeemad olid loomulikult seotud valitsemisega. Samuti kohtusid reedel omavahel ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo (SDE), majandus- ja taristuminister Kadri Simson (Keskerakond) ja IRLi aseesimees Andres Metsoja, et arutada tasuta ühistranspordiga seotud küsimusi. Kas olid need kuuma avaliku debati kõrval kriisikoosolekud?\nKIIRÜLEVAADE: Millega on silma paistnud Tallinna noorimad tulevased linnaosade juhid? Nõmmekad ei mõista Keskerakonna valikut 3\nTallinna uuteks linnaosavanemateks saavad Kesklinnas Vladimir Svet, Nõmmel Grete Šillis, Pirital Alina Tubli ja Kristiines Jaanus Riibe. Millega on need noored Tallinna linnaosavanema kandidaadid silma paistnud?\nKogu kampaania sai tehtud kõigest nelja euroga 3\nKui kõige kallim kohalike omavalitsuste valimiste kampaania nõudis üle poole miljoni euro, siis kõige tagasihoidlikuma, neljaeurose valimiskampaania tegi üksikkandidaat Anne Kiilaspää Kuusalu vallast, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile (ERJK) laekunud valimiskulude aruannetest.\nKaljulaid: ma ei saa aru, mis katuserahades nii jubedat on 17\nRatas aktsiiside tõusust: alkohol ei ole esmatarbekaup 107\nKeskerakonna esimees Jüri Ratas ütles täna erakonna volikogul peetud kõnes, et valitsuse alkoholiaktsiisi poliitika peamine eesmärk on vähendada alkoholi tarbimist.\nTallinna linnajuhte ootab kopsakas hüvitis 3\nTallinn kavatseb homsel volikogu istungil kinnitada eelnõu, millega makstakse ametist lahkuvatele abilinnapeadele Mihhail Kõlvartile ja Merike Martinsonile ning linnapea kohusetäitja Taavi Aasale ja ekslinnapea Edgar Savisaarele suurt lahkumishüvitist.\nHanso taunib IRLi otsust: kümme miljonit pole mingi peenraha 3\nRiigikaitsekomisjoni esimees Hannes Hanso ei mõista, miks on kokkulepitud 20 miljoni euro asemel hoopis 10 miljonit eurot kaitseinvesteeringute 2018. aasta kavasse märgitud. Hanso märgib, et taolised muudatused tulevad üllatusena ka talle kui riigikogu riigikaitsekomisjoni juhile.\nKilekotiraha uurimine määrib plekitut Pevkurit 21\nÄsja saladusetempli alt vabanenud Reformierakonna rahastamisskandaali kriminaalasjast selgub, et nn kilekotirahaga võis olla seotud ka partei nüüdne juht Hanno Pevkur. Nii vähemalt rääkis uurijaile pakendiaktsiisi seaduse vastuvõtmisest huvitatud kriminaalse taustaga ärimees Mairo Kiho. Pevkur nimetab seda juttu väljamõeldiseks.\nKeda on saatnud parkimisäpardused, poolik ülikoolitee ning kiireim lend Tallinna võimuladvikusse? Põnevad faktid abilinnapeakandidaatidest 1\nSeitse Tallinna abilinnapeakandidaati ootavad neljapäeval linnavolikogu heakskiitu. Kes nad on ja missugused seni vähem teada faktid kõnelevad nende eest?\nRatas: juhatus otsustab Savisaare ajaloonõunikuna jätkamise aasta lõpuks 6\nKeskerakonna esimees, peaminister Jüri Ratas ütles, et juhatus otsustab Edgar Savisaare jätkamise erakonna ajaloonõuniku kohal aasta lõpuks.\nPresidendivalimise uus kord annaks ohjad valimiskogule 1\nSeadusemuudatus annaks presidendivalimise otse valimiskogu kätte ning tagaks, et riigipea saaks valimiste viimases voorus igal juhul ära valitud. Valimiskogu moodustaksid igast kohalikust omavalitsusest vähemalt kaks liiget ning parlamendisaadikud.\nKarin Tammemägi hakkab tööle hoopis riigikaitsekomisjonis\nTallinna abilinnapeaks siirdunud Andrei Novikovi asendusliikmena riigikokku tööle asunud Põhja-Tallinna endine linnaosavanem Karin Tammemägi alustab tööd riigikaitsekomisjonis.\nMäggi: Tallinnas on võim Lasnamäe venelaste käes 4\nSuhtekorraldaja Janek Mäggi selgitab Keskerakonna edu tagamaid kohalikel valimistel ning tõdeb, et Tallinnas on võim tegelikult Lasnamäe venelaste käes.\nSeeder tembeldas IRList lahkunud Riisalu ülejooksikuks Loe erakonnale saadetud kirja täismahus! 8\nIRLi esimees Helir-Valdor Seeder peab erakonna siselisti saadetud kirjas Aivar Riisalu lahkumist erakonnast osaks IRLi selginemise protsessiks ning nimetab Riisalu kui reservohvitseri ülejooksikuks, kelle puhul näitab tulevik, kui armuline rahvas tema suhtes on.\nTsahkna: laskemoona ostuks mõeldud kümme miljonit võeti ära 15\nEndise kaitseministri Margus Tsahkna sõnul võeti 2018. aasta kaitseinvesteeringute programmist ära kümme miljonit eurot ning raha plaanitakse kasutada riigieelarveaukude lappimiseks.\nVabariigi valimiskomisjon sai pärast valimisi kümme kaebust\nPärast 15. oktoobri kohalikke valimisi laekus Vabariigi Valimiskomisjonile (VVK) kümme kaebust, millest VVK jättis kaks rahuldamata ja kaheksa läbi vaatamata.\nTallinna volikogu valis revisjonikomisjoni juhiks Helve Särgava\nTallinna linnavolikogu valis neljapäevasel istungil revisjonikomisjoni juhiks sotsiaaldemokraat Helve Särgava.\nReform, EKRE ja sotsid jätsid IRLi tähtsate kohtade jagamisel mängust välja Täiendatud kl 01.13 8\nTallinna linnavolikogu opositsioon jagas komisjonide aseesimeeste kohad Reformierakonna (RE) ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) vahel, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) sai väärika revisjonikomisjoni esimehe koha. Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ei saanud ühtegi aseesimehe kohta.\nSeeder: Eesti huvides on mitmekesine poliitiline maastik, mitte kaheparteisüsteem\nTäna Türil toimunud Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) volikogul tehti kokkuvõte KOV 2017 valimistest ning arutati pärast valimisi kujunenud poliitilist olukorda.\nVideo: Mart Luik lubas annetada osa aseesimehe palgast heategevuseks\nIRLi fraktsiooni kuuluv linnavolikogu aseesimees Mart lubas talle tõenäoliselt määratavast hüvitisest kolmandiku annetada vähihaigetele.\nVideo ja blogi: töövaldkonnad jagatud, paljastas Riisalu Tartu volikogust Tallinnasse ületulemise tagamaad 3\nKeskerakonna kuus abilinnapeakandidaati rääkisid oma tegevusvaldkondadest ja plaanidest.\nEsimene mõra opositsioonis: IRLi vangerdus käivitas sõnasõja Reformierakonnaga 9\nTallinna linnavolikogu uue koosseisu avaistungil ei olnud üllatusi Keskerakonna esimehe ja aseesimehe kandidatuuris, küll aga jäi arusaamatuks, miks ei leitud üksmeelt opositsioonis. IRL esitas volikogu aseesimehe kandidaadiks Mart Luige. Väidetavalt lepiti kokku Reformierakonna kandidaadis.\nJufereva: Tallinna koalitsioon murrab kuvandit\nKeskerakond tegi Tallinnas mitu kaalutletud poliitilist sammu: kutsus linnavalitsusse roheliste esindaja ning toetas volikogu aseesimehe valimisel Isamaa ja Res Publica Liidu esindaja Mart Luige kandidatuuri.\nTaavi Aas: võim on vastutus ja kohustus\nTäna toimunud linnavolikogu uue koosseisu teisel istungil Tallinna linnapeaks valitud Taavi Aas tänas kõiki tallinlasi, kes käisid äsjastel valimistel valimas ning kõiki linna heaks töötavaid inimesi.\nViimsi vallavanemaks valiti Siim Kallas 3\nViimsi vallavolikogu valis vallavanemaks endise Euroopa Komisjoni asepresidendi Siim Kallase.\nReinsalu põhjendab maakonnaliinide toetamist: me ei ole Dubai, me naftat ei leia 5\nTallinna linnavolikogu endine juht Kallo ei plaani poliitikast lahkuda\nKeskerakondlasest Tallinna linnavolikogu eelmine esimees Kalev Kallo plaanib esialgu olla volikogu lihtliige ja veidi puhata, kuid poliitikast lahkuda ta ei kavatse.\nFotod: Keskerakond kinnitas Tallinna abilinnapead, suurima üllatuse tõi Aivar Riisalu 18\nKeskerakond kinnitas täna Tallinna abilinnapeakandidaadid. Üheks abilinnapeaks saab täna Isamaa ja Res Publica (IRLi) ridadest välja astunud Aivar Riisalu, kes hiljuti kandideeris Tartus linnapeaks.\nKeskerakond tutvustas eile oma abilinnapeakandidaate ja nende töövaldkondi, lõpliku otsuse teeb homme linnavolikogu.\nTallinna võimuliidu kasud: rambivalguses taimemürk rohelise pealinna tiitli vastu Videod Izmailova ja Aasaga 2\nKeskerakonna ja Roheliste koostöö võib tuua Tallinn sammukese lähemale 2018. aastal Euroopa rohelise pealinna tiitlile, alla valimiskünnise jäänud rohelised saavad aga riigikogu valimisteks suurelt pildis olla ning nii mõnegi Keskerakonna konkurendi hääle endale noppida.\nInetusi rääkinud Ratase nõunik: noortekogusse kuuludes sain aru, mida tähendab poliitika Täpsustatud kell 11.09 9\nKeskerakonna noortekogu esimehe kohalt skandaali tõttu tagasi astunud, kuid peaminister Jüri Ratase nõunikuna tööd jätkav Alina Tubli tunnistas, et alles erakonna noortekogus hakkas ta aru saama, mida tähendab poliitika.\nVolikogu juht teenib nelja saarlase kuupalga 2\nSaaremaa vallavolikogu vastvalitud esimehe, terviseameti eksjuhi Tiiu Aro töötasu suurus tekitab kohalikus kogukonnas paksu verd.\nÄsja kohtus süüdi mõistetud Aivar Soobi kohale kerkis järgmine kahtlustus 2\nRiigikogu ei toeta EKRE soovi välismaalastele maamüük keelata 2\nRiigikogu lükkas tagasi Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni algatatud eelnõu, millega oleks piiratud välismaalastele Eestis maa ja metsa omandamist.\nPolitoloog: eesti-vene vastandus töötas küll, ka Reformierakonna kasuks\nMöödunud valimiste õppetunnina tõdes Reformierakonna esimees Hanno Pevkur, et rahvuspõhise vastandumise aeg Eesti poliitikas on läbi. Politoloog Tõnis Saarts leiab seevastu, et eesti-vene vastandus töötas neil valimistel ka Reformierakonna kasuks ning «vene küsimus» jääb veel pikaks ajaks Eesti poliitikat saatma.\nRiisalu: Ühistupangast on võimalik teha täiesti normaalne pank\nTallinna abilinnapeakandidaat Aivar Riisalu toetab nii Ühistupanga kui ka Tallinna Televisiooni tegevuse jätkamist.\nPane nimele pilt juurde: vaata, kes kuuluvad uude Tallinna volikokku\nVaata suurest graafikust, milline on uue Tallinna linnavolikogu koosseis.\nUus volikogu valis endale juhid\nTallinna linnavolikogu uus koosseis valis volikogu esimeheks keskerakondlase Mihhail Kõlvarti ning aseesimeesteks keskerakondlase Toivo Tootseni ja IRLi fraktsiooni liikme Mart Luige.\nMichal: isamaalisest jõust sai hoopis tubane töökoht Keskerakonna armust? 10\nEelmisel neljapäeval kogunes esmakordselt Tallinna volikogu. IRLi koostöö Keskerakonnaga nullis kergel südamel palju olulisema – ühise ja koostöövõimelise opositsiooni võimaluse Tallinnas\nRaivo Aeg: kes ikkagi valetab? Meie või nemad? 4\nTallinna linnavolikogu teise aseesimehe koha minek Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) kätte on põhjustanud terava sõnasõja Keskerakonnaga opositsioonis olevate jõudude seas. Räägitud on isegi reetmisest. IRLi kuuluv volikogu liige Raivo Aeg annab juhtunust omapoolse vaate.\nMarek Strandberg: Rohelised kutsuti Keskerakonna vargusi täis valitsemist ilusaks tegema 3\nErakonna Eestimaa Rohelised esimene eestkõneleja Marek Strandberg arvab, et Keskerakonna soov rohelistega käed lüüa pole siiras, kuid mõistab, miks Izmailova pakkumise vastu võttis.\nJürgen Ligi: maailm on vist hulluks läinud 59\nTraagilisele olukorrale, kus Vabaduse väljakul sai surma politsei suunas nugadega sööstnud ja rindkerre kuulitabamuse saanud 33-aastane mees, oleks võinud järgneda vaiksed kaastundeavaldused ja lühikesed selgitused. Ometi kõlasid üha häälekamalt politseinike tegevust kaitsvad ning heaks kiitvad seisukohad, mis panid parlamendisaadiku ja endise ministri Jürgen Ligi nentima: maailma on vist hulluks läinud.\nTallinn saab järgmistel valimistel kaks riigikogu liikme kohta juurde\nJärgmistel riigikogu valimistel saavad Tallinna valmisringkonnad juurde kaks mandaati, millest üks võetakse ära Kagu-Eesti valimisringkonnalt ning teine Jõgeva- ja Tartumaa valimisringkonnalt\nKas teadsid? Volikogu esimehe koht toob presidendiga sama palga 4\nKeskerakonna ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Tallinnas sündimata võimuliidu üks võtmeküsimusi olnud linnavolikogu esimehe koht on kaalukas nii oma sisult kui ka tasult. Pealinna volikogu juhi palk on võrdne nii presidendi, peaministri kui ka riigikogu aseesimehe omaga.\nValga maavanem Margus Lepik siirdub Valga vallavanemaks\nValga maavanem Margus Lepik lahkub ametist ja asub tööle Valga vallavanemana, teatas maavalitsus.\nRoheliste abilinnapeakandidaat on Züleyxa Izmailova Loe täismahus koalitsioonilepet 1\nTallinna linnapea kohusetäitja Taavi Aas ja Erakonna Eestimaa Rohelised esimees Züleyxa Izmailova kirjutasid täna botaanikaaias alla koalitsioonilepingule, millega rohelised saavad Tallinna linnavalitsuses ühe abilinnapeakoha, mille Izmailova kui erakonna juht lubas võtta endale.\nGalerii ja video: Mihhail Kõlvart saab volikogu esimeheks, rohelistele antakse üks abilinnapea koht 16\nKeskerakonna Tallinna piirkondade nõukogu otsustas kolmapäeval toetada koalitsioonilepingu allkirjastamist erakonnaga Eestimaa Rohelised, kellele antakse üks abilinnapea koht linnavalitsuses, ehkki rohelised kohalikel valimistel linnavolikokku ei pääsenud.\nRoheline välk selgest taevast 1\nKui kõikvõimalikud koalitsioonipartnerid olid loobunud läbirääkimistest Tallinnas kohalikud valimised võitnud Keskerakonnaga, võeti kampa esmapilgul võimatuna tunduv partner – valimistel haledalt kaotanud rohelised. Eestimaa Roheliste juht Züleyxa Izmailova ei mõelnud ilmselt pikalt, kas võimuliiduga ühineda või mitte.\nViljandi linnapeaks valiti Madis Timpson\nViljandi linnavolikogu valis reedel linnapeaks Reformierakonna esindaja Madis Timpsoni.\nPutini eriesindaja Tallinnas: hariduses pole meil ületamatuid probleeme, aga pisiasjadest sõltub palju Täiendatud kl 20.27! 7\nVaatamata keerulisele olukorrale poliitilises ja majandussfääris, tuleb kontakte hariduse, kultuuri ja teaduse ning inimestevahelistes suhetes säilitada ning Venemaa seisukoht selles on muutumatu, ütles Tallinna saabunud Venemaa presidendi eriesindaja rahvusvahelise kultuurikoostöö alal, endine kultuuriminister Mihhail Švõdkoi.\nTallinna linnavolikogu EKRE fraktsiooni hakkab juhtima Urmas Reitelmann\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni Tallinna linnavolikogus hakkab juhtima endine teleajakirjanik ja praegune Eesti Kaitseliidu ametnik Urmas Reitelmann.\nTÄISMAHUS: Loe, milles Keskerakond ja Rohelised kokku leppisid 10\nKeskerakond ja Erakond Eestimaa Rohelised allkirjastasid täna Tallinna Botaanikaaias koalitsioonilepingu Tallinna juhtimiseks aastatel 2017-2021.\nVideo: Viimsi vallavolikogu esimeheks valiti Taavi Kotka\nReformierakonna vangerdus sai Viimsis teoks ja volikogu juhiks valiti Taavi Kotka.\nRõivase skandaali klaarida üritanud nõunikust saab Reformierakonna pressiesindaja\nReformierakonna pressiesindajaks saab alates järgmisest esmaspäevast endise riigikogu aseesimehe ja peaministri Taavi Rõivase nõunik Ave Tampere, senine pressiesindaja Silver Pukk asub uude ametisse.\nAbikaasade ühisdeklaratsioon jäi riigikogus toetuseta 2\nRiigikogus ei leidnud toetust abikaasade ühisdeklaratsiooni taastamise eelnõu, kuna tegemist oleks liiga suure kuluga riigieelarves.\nKas sinu hääl luges? Heida pilk peale Tallinna uuele volikogule 3\nTallinna linnakantselei registreeris linnavolikogu uue koosseisu. Esimene istung toimub 2. novembril.\nRae valla volikogu valis esimeheks Laine Randjärve\nRae valla volikogu valis neljapäevase istungil Reformierakonda kuuluva riigikogu liikme Laine Randjärve ning aseesimeheks Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) liikmest endise volikogu esimehe Agu Laiuse.\nValitsus jätab välireklaami piiramise riigikogu otsustada\nJustiitsministeerium on teinud valitsusele ettepaneku jätta Vabaerakonna algatatud poliitilise välireklaami piiramine riigikogu otsustada.\nKeskerakond müüs vanalinnas asuva erakonna kontori\nKeskerakonna büroo aadressil Toom-Rüütli 3/5 müüdi 1,8 miljoni euro eest BC 31 Holding OÜ-le.\nRandpere: miks pidi Jüri Ratas vilkurite saatel linnavolikokku sõitma? 4\nAvalikkuses suurt kõlapinda leidnud peaminister Jüri Ratase avariisse sattumise puhul on siiani vastuseta jäänud üks põhiküsimus: miks pidi peaminister vilkurite saatel Tallinna linnavolikokku sõitma?\nNarva linnavolikogu juhina jätkab Aleksandr Jefimov\nNarva linnavolikogu valis neljapäeval volikogu juhiks tagasi keskerakondlase Aleksand Jefimovi, vahendab Kanal 2 Reporter.\nKiisler: kas Taavi Aas võtaks oma firmasse tagasi tööle inimese, kes talt varastas?\nKeskkonnaminister, IRLi aseesimees ning linnavolikokku kandideerinud Siim Kiisler usub, et kui Keskerakond ja sotsiaaldemorkaadid oleksid Tallinnas võimuliidu moodustanud, oleksid sotsid vaid kaunistuseks läinud. Suuri muutusi Tallinna linnajuhtimise kultuuris Kiisler ei näe.\nKõlvart hoiab Näämel ja Kiilil teravat pilku peal 1\nTallinnas hariduse-, spordi- ja kultuurivaldkonna eest vastutav abilinnapea Mihhail Kõlvart käis Sõle spordikeskuses kohapeal vaatamas, kuidas linna palgale võetud areenimeister Allan Kiil ja arendusjuht Alar Nääme tööd teevad. Ta lubas vähemalt korra veel minna.\nRiigikohus lükkas Tartu aktivisti valimiskaebuse tagasi\nRiigikohtu põhiseaduslikkuse järelelvalve kolleegium otsustas jätta rahuldamata Tartus kohalikel valimistel kandideerinud aktivisti Meelis Kaldalu kaebuse, mis puudutas linna valijate nimekirja.\nPärnu linnapeana jätkab Romek Kosenkranius\nPärnus võimuliidu moodustamiseks kõnelusi pidavad Isamaa ja Res Publica Liit (IRL), Keskerakond ja valimisliit Pärnu Ühendab jõudsid kokkuleppele, Pärnu linnapeana jätkab Romek Kosenkranius.\nGalerii: riigikogu asespiikrina jätkab Eesmaa, Rõivaselt võtab ameti üle Pevkur 2\nSeoses Taavi Rõivase tagasiastumisega riigikogu asespiikri kohalt, valiti tänasel riigikogu istungil uuteks aseesimeesteks Enn Eesmaa Keskerakonnast ning Hanno Pevkur Reformierakonnast.\nMarju Lauristini asemel läheb europarlamenti Ivari Padar 1\nEuroopa Parlamendist lahkuva Marju Lauristini asemel tööle asuv sotsiaaldemokraat Ivari Padar kavatseb oma tegevuses keskenduda Euroopa Liidu uue eelarve kujundamisele ning selle raames eelkõige põllumajanduspoliitikale.\nBlogi: EKRE algatatud kooseluseaduse tühistamise eelnõu esimesest lugemisest kaugemale ei jõudnud 14\nEKRE algatatud kooseluseaduse kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu hääletati esimesel lugemisel riigikogu saalist välja. Seaduse tühistamise poolt oli 19, vastu 47 parlamendisaadikut.\nTallinna võimuliidu sünd takerdus Kõlvarti soovi taha 12\nERR-ile teadaolevalt jäi Keskerakonna ja sotsiaaldemokraatide koalitsioon Tallinnas sündimata vaidluste tõttu volikogu esimehe tooli pärast, mida sotsid endale nõudsid, aga mida Keskerakond tahab anda seekordsete valimiste suurima häältesaagi korjanud Mihhail Kõlvartile.\nVaata pilte erakondade valimispidudelt\nPostimees on kohal erakondade valimispidudel, vaata galeriidest, mis meeleolu pidudel valitseb.\nAndrei Kuzitškin: Savisaare nimekiri polariseeris Eesti venekeelse ajakirjanduse 2\nEdgar Savisaare nimekirja teema põhjustas varem päris ühtselt Keskerakonda ja nende poliitikat Tallinnas toetanud Eesti venekeelse ajakirjanduse polariseerumise, kirjutab arvamusportaali kolumnist Andrei Kuzitškin.\nGRAAFIK: kooseluseaduse pooldajad ja vastased riigikogus 22\nEKRE algatatud kooseluseaduse kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu hääletati esimesel lugemisel riigikogu saalist välja. Seaduse tühistamise poolt oli 19, vastu 47 parlamendisaadikut. Vaata suurelt graafikult, kes kuidas hääletas.


13 nädalat maratonini (8.–14.06.2015) – Nourish, Train & Flourish\n13 nädalat maratonini (8.–14.06.2015)\nPublished on 13. juuni 2015 by Margit Partei\nEsmaspäev oli ko-hu-tav. Teiperi low carb osa tappis sajaga. Mul oli alates pühapäeva lõunast süda kogu aeg paha, iiveldus max.levelil ja energiat oli ümmargune null. Sellise enesetundega läksin tegema tugevat trenni, et keha glükogeenist absoluutselt tühjaks teha. Õnnestus. Vist. Jooksutrennis tegime intervalle: 400+800+1200+800+400 meetrit kiiresti, vahele 400 meetrit aeglast sörki. Plaanis hoida poolmaratoni tempot 5:40 min/km. Ausalt: väga raske oli, sest süsikatest tühjana tuli end mõttejõul edasi vedada. Sain kuidagi hakkama. Edasi BP94, et end täiesti tühjaks laadida. Jälle jube raske oli, aga esmapilgul uus kava ikkagi meeldis. Koju vedasin end nagu laipa.\nTeisipäev oli puhkepäev.\nKolmapäeval kerge sörk JJV-s, peale jooksuharjutused ja mõned lühikesed kiirendused. Valetaksin, kui ütleksin, et kerge oli. Teiperi süsivesikute mahalaadimise viimane päev. Keha energiast tühi, pulss kõrge ja jube raske oli, isegi sörkides oli pulss 160. Vähemalt iiveldus oli taandunud inimlikumale tasemele. Viimane trenn enne poolmaratoni ning järgmisel päeval sain süsikaid sööma hakata. Milline rõõm!\nNeljapäev ja reede olid puhkepäevad.\nLaupäeval toimus Narva Energiajooks. Ma ei oska praegu veel selle võistluse kohta oma emotsioone kokku võtta. Finišis ma nutsin, siis fotopoodiumil ma naeratasin, kodus nutsin veel ja nüüd õhtul on lihtsalt tühi tunne. Võta siis kinni… Ma ise ka ei tea, mis mul viga on, et ma täna selline emotional rollercoaster olen.\nHomme ehk pühapäeval puhkan, võib-olla rullin. Kuna mu vasak põlv on hetkel üpris liikumisvõimetu, siis eks näis, mis edasi saama hakkab.\nKokkuvõttes: 6 h 10 min (neto: 5 h 45 min)\nVot selline nädal. Mis edasi saama hakkab: ma tõesti ei tea. Mõtted on sassis ja keha on katki. Üks päev korraga – see saab mõnda aega olema minu moto.\nEelmine Eesti Blogiauhinnad 2015: parimad tunnustatud\nJärgmised Vigastatud. Kuidas edasi?\n19 kommentaari “13 nädalat maratonini (8.–14.06.2015)”\n13. juuni 2015, 21:29\nMa ei kujuta ette, kui raske täna Narvas joosta oli, kuid Tartus kella 8 paiku õhtul oli küll metsikult palav ja raske joosta. Hoia ikka pea püsti ja mis ei tapa, teeb tugevamaks 😉\nVeel tahtsin öelda, et pildil näed kena ja sihvakas välja 🙂\nPS: Lugesin millalgi sinu Rattarallist ja see oli nii kaasahaarav, et ma hakkasin peaaegu nutma. Väga võimas oled ikka!\n15. juuni 2015, 10:02\nPraegu küll tugevat tunnet pole. Äkki veel tuleb. Aitäh!\n13. juuni 2015, 21:35\nÄra võta seda kriitikana, aga miks teha teiperit? 21 või 42 km pole vaja üldiselt muud teha kui lihtsalt rohkem süsiveskuid süüa… teiper pole muud kui organismi stressi viimine ja paljudel teeb lihased pingutusele vastuvõetamatuks. Muidugi kui sa arvad, et sobib sulle see, siis küll, aga äkki prooviksid mõne jooksu teha lihtsalt niisama puhtast rõõmust, mitte mõeldes söögile… Treenerid (ei räägi I kat treeneritest) peaaegu alati rõhutavad, et teiper las siiski jääda tippudele ja harrastaja peaks toituma lihtsalt natuke rohkem süsiveskutest enne jooksu ca nädal… Kas muidu Lemberg ja need on öelnud, et teiper ON vajalik? Ma saan aru, et sa arvad, et see toimib, aga mulle tundub, et mitte ja proovi vahelduseks midagi muud. Enne pikka jalgrattasõitu sa ei tee ju teiperit või pikka jooksu. Trennis see pikk jooks on ka pingutus (saan aru, et võistlustel on megasuur pingutus sul), aga harrastajana peaks sa kõige vähem keskenduma teiperile 🙂 Lihtsalt JOOKSE. Less is more. Ei mõelnud seda üldse targutamise või halvustamise tooniga, lihtsalt räägin seda, mida on mulle väga VÄGA head jooksjad/treenerid rääkinud (keda kahjuks osasid enam pole).\n13. juuni 2015, 21:47\nEnne Otepää-Elva jooksu ma ei teinud teiperit. Teiperit olen katsetanud 2 korda. 21 km juures pole see kindlasti kohustuslik. Kas enne maratoni teiperdan – selle otsuseni on veel aega. Lembergiga teiperist rääkinud pole, aga näiteks Margus Pirksaar soovitas ka harrastajale teiper läbi teha enne 42 km.\nArvamusi on mitmeid.\n13. juuni 2015, 21:54\n42 km võiks veel jah. Kindlasti on arvamusi erinevaid 🙂 Ikka peab selle juurde jääma, mis endale sobib! Lembergi käest soovitan ikka ka küsida, ta nii kogenud… Lisaks teipereid on mitmeid. Üks on see mida sina teed, et tõmbad ikka suht nulli ja teine see, kus tõmmatakse üks nädala osa natukene alla ja teine osa kergelt üles (tänapäevasem). Kunagi olid head spordiraamatud selle kohta, mida spordikoolides jagati, aga nüüd kahjuks ei teagi…\n13. juuni 2015, 22:15\nKõndisin emaga täna 7km ja juba siis oli liiga kuum, ei kujuta ettegi, mis tunne võis olla joosta 21,1km’d. Arvestades ilma, jooksid ikkagi väga hea tulemuse.\nJa tahaksin nõustuda Anneliga, viska see teiper kuskurat ja ära tekita endale liigset stressi sellega. Lihtsalt söö tavapärasest rohkem süsikaid enne võistlust ja naudi jooksu. 🙂 🙂 🙂\n13. juuni 2015, 22:47\nsa oled lihtsalt ülitubli! Motiveerid mind ka ikka jàrgmisel esmaspàeval sama teekonda ette vôtma, mida tegid tàna. kuigi mu treenitusest parem ei räägigi 😀 aga ma tahan seda emotsiooni! ja see, et sul hetkel kôik ûles alla, siia-sinna on, on tàitsa normaalne. kûll see ôige kohalejôudmine tuleb alles natuke hiljem. hoian sellel teekonnal sulle pöidlaid ja sügisel saad täiega panna! 😉\n13. juuni 2015, 23:26\nAitäh, Sandra. Muidugi mine, võta esimene võistlus üle pika aja nautimiseks ja sisse elamiseks.\nKes teab, milleks see tänane mulle hea oli. 🙂\n14. juuni 2015, 03:40\nOlen su blogi lugeja ja see väga-väga meeldib ja motiveerib mind, julgesin isegi esimese poolmaratoni nüüd Narvas läbida ja seda just varasemast Heidi ja nüüd sinu blogist innustust saades. Aga miks selline taktika, käimine-jooks, kuna möödusid minust mitmeid kordi ja siis jälle käisid, tahtsin küsida juba rajal, Margit, mis juhtus, seda enam, et teadsin su eesmärki sellel jooksul. Lõpetasid vahetult enne mind, samm tundus sul kerge ja arvan, et võib-olla vedas sind seekord alt endale seatud eesmärgi täitmise pinge ja teiselt poolt ka liiga palav ilm, sellegipoolest oled väga tubli ja avatud oma tundeid väljendama, kindlasti on paremad jooksud veel ees, ära heitu väikestest tagasilöökidest, need teevad sind ainult tugevamaks.\n14. juuni 2015, 08:49\nPalju õnne esimese poolmaratoni läbimise puhul!\nMinu samm ilmselt ainus tundus kerge. Els finišijoone juures keha teeb oma. Valu oli ikkagi meeletu. Seekord ei olnud minu päev.\nAitäh toetuse eest. 🙂\n14. juuni 2015, 14:34\nMa tahtsin Sulle öelda, et ära sea oma “head jooksu” numbrilisse väärtusse. See, mis aeg sul oli, on või tuleb, on tähtsusetu senikaua kuni teed seda, mida armastad või milles tõesti tahad paremaks saada. Ehk, kui keegi küsibki, kuidas Sul läks, siis emotsioonid jooksu eel, ajal ja pärast, on need, mis loevad.\nJõudu ja jaksu Sulle! On hea vaadata liikuivaid inimesi, just tänu teile loodangi, et ükspäev jõuan ka pühendumisega jooksurajale tagasi nagu seda möödunud aastal.\n14. juuni 2015, 14:36\nKindlasti jõuad. 🙂\n14. juuni 2015, 17:12\nNii nagu ma kirjutasin instasse, kirjutan ka siia.\nVägs tubli oled! Ei olnud lihtne jooks. Kõik on võitjad, kes tulid lõpuni.\nEsiotsa meeste aegadest on juba näha, et ei olnud lihtne.\n14. juuni 2015, 17:45\nEks seda küll, aga vigastusega võistluselt tagasitulek pani vaimselt korraliku põntsu. Pean natuke põdema ja üle saama.\n14. juuni 2015, 17:56\nÜkskõik, mis su tulemus oli, ülitubli oled ikka. Sellise ilmaga ei saanud see jooks kohe mitte kuidagi kerge olla. Siiski suudan ma väga hästi samastuda sellega, mida sa tunned. Enda emotsioonid olid ka täesti äärmustes pärast suusamaratoni. Nutsin finišis päris korralikult, olin väga pettunud. Hiljem kogu võistlust ja tulemust analüüsides sain aru, et panin ise endale liiga suure pinge peale. Põhimõtteliselt olin kindel, et võit PEAB tulema. Pärast sellist murdumist lubasin endale, et enam kunagi ei tekita endale sellist pinget, et igasugune võistlushimu ja sportimisrõõm ära kaob, see lihtsalt ei ole seda väärt. Sama soovitan ma Sulle. Sea eesmärke ja sihi kõrgele, AGA strive for progress not perfection. Lihtsalt naudi seda, mida sa teed ;).\n14. juuni 2015, 22:08\n15. juuni 2015, 10:05\nVäga sarnased emotsioonid. Minu puhul pole aga isegi mitte mingit progressi…\n15. juuni 2015, 09:52\nKinnitan, et joosta oli laupäeval tõesti palav ja raske. Tundub praeguses olukorras ehk kohatu hooplemisena, aga tahtsin siiski öelda, et sain ka oma esimese poolmaratoni joostud ja ilmast hoolimata õnnestus koguni alla 2h aeg saada. Pärast jooksu vedelesin linnusehoovis murul ja olid mulgi silmad märjad, aga seda rõõmust. Muuhulgas jõudsin mõelda ka sellele, et kui ei oleks sinu blogi, Margit, ei oleks ma seda võib-olla kunagi teinud. Aitäh!\n15. juuni 2015, 10:06\nSul läks väga hästi, palju õnne. Küll järgmise paremates ilmaoludes jooksed veelgi kiiremini. Tore, et sain kasulik olla. 🙂


Uncategorized – Natury OÜ\nMõtleme metsade säästmiseks puudest kaugemale\nOleme metsapositiivsed! Natury e-pood alustas südamest südamesse koostööd Makeitneutraliga. Loodus võtab ja loodus annab. Meie, inimesed, oleme osake loodusest ja nüüd on meie kord anda. Mis on metsapositiivsus? Metsapositiivsus on inimese ökoloogilist jalajälge vähendav tegevus, mis omab kliimale positiivset mõju. Metsapositiivsus on esimene samm süsinikuneutraalsuse saavutamise suunas. Meil on Makeitneutral sertifikaat! Märk ja sertifikaat annab […]\nPosted on mai 4, 2022 mai 4, 2022 by admin\nNaadipestorännakule! Päike paitab, loodus tõmbab oma metsiku väega ja maikuu taevas liikuvad mahlakad pilved, helerohelist elavamaks varjutades. Jalutan metsas, kus tärkab, võrsub ja lindudest vastu kajab. Märkan ainult ühte värvi- roheline. Tekib vastupandamatu tahtmine kõike, mis mullast võrsub ja veidigi tuttavlik tundub, suhu pista või hilisemaks pihku noppida. Märkan naati. Palju naati! Tule, tule, tule… […]\nPosted on aprill 26, 2022 by admin\nTäna me räägime Natury põhimõttest valida hoolega. Miks on meie tootevalik aeglaselt idanev? Nüüdseks juba pooleaastane Natury annab teada… Poeriiulitel on hulganisti veganmärgistust kandvaid tooteid, mis lubavad meile ühest etapist koosnevat protsessi täieliku eineni, mis tavaliselt näeb välja nagu “ava ja soojenda mikrolaineahjus”. Nendele valikutele on lihtne järele anda, eriti kui eelarve on kitsas, aega […]\nKurkumi 10 kasulikku omadust organismile\nPosted on veebruar 17, 2022 veebruar 17, 2022 by admin\nKurkum on üks toitainete rikkamaid vürtse maailmas. Kurkumi päritolu maad peetakse Indiat ja Kagu-Aasiat, kus see on kasutust leidnud juba tuhandeid aastaid. Kurkumi näol on tegemist troopilise taimega, mida peetakse oluliseks ajurveeda (India traditsiooniline meditsiin) osaks, mis on tihedalt seotud teise vürtsika ürdiga – ingveriga. Allpool oleme välja toonud kümme ingveri kasulikku omadust tervisele Aitab […]\nPosted on veebruar 22, 2021 veebruar 22, 2021 by admin\nHuvitavaks teeb selle banaanileiva veel see, et sinna on lisatud mandlivõiet ja šokolaadinööpe, mis teeb selle leiva rammusaks aga väga maitsvaks. Kuna mina kasutasin tavalist šokolaadi retseptis, siis juhtus see, et purustatud šokolaaditükid sulasid leiva sisse täielikult ära ja jättis leiva keskelt niiskeks. See pole toores aga võibolla kõigile ei sobi, siis soovitaksin teil kasutatud […]\nKui muidu valmistatakse chia pudingut pokaali või topsi, siis täna teeme teistmoodi. Pane chia puding väikestesse silikoonvormidesse ja külmuts ära, et seda saaks glasuuri sisse kasta. Kui sul puuduvad muna kujulised silikoonvormid, siis sellest pole üldse hullu. Väga edukalt saad kasutada ka muffinivorme. Chia puding: 400g kookospiima 100g mandlipiima 130 g kookosekreemi 30 g kookosehelbeid […]


Mia jutukas: Ma ei või... ma olen ikka nii nõme:D\nMa vihastan, kui inimesed püüavad momentaalselt mu uuestiavastatud vallalisusest kuuldes seda kui probleemi lahendama hakata. Minu meelest see pole probleem. Aga kui mu värske eks ütleb, et käis just tuttava neiuga jalutamas, siis mõtlen ikka, et JUBA?\nNojah... lohutan end ühe eelmisel nädalal saadud laheda komplimendiga. Nimelt öeldi mulle: "Isegi kui sa oled psühh, ma olen ikka su sõber edasi!" Või juba kordan ennast?\nAga me võiks juba jõuda eksiga sinna faasi, et ma ei peaks teda eksiks nimetama, vaid sõbraks, sest ma igatsen ta järgi, kuigi me räägime päris palju ka praegu omavahel, ja et me võiks vabalt üksteisel külas käia ja koos ajaveetmist nautida ilma, et imelikke kohti oleks ja et ma ta lähedaste silmis ka rahvavaenlane ei oleks. Ja mul on tõeliselt kahju, et ma neile võib-olla enam kunagi külla ei satu. Isa ütles ka täna, et nojah... ega ma vist enam tema kanti ei satu.\nAga muidu olen ikka mingi täiesti eluvaba chick, kes käib tööl ja siis võtab vabatahtlikult enda kanda veel paberimajanduslikke tööülesandeid ka. Mind õigustab see, et mulle meeldib süsteemi loomine ja seda on vaja teha, aga samas... võiks ju mõnele sõbrale helistada...


Ühe muna müük teeb majapidamisest talu - Äripäev\nÜhe muna müük teeb majapidamisest talu\n15. märts 2001, 08:48\nRiigikogus teisipäeval vastu võetud talu mõiste seadus võtab maakodu pidavalt linnamehelt võimaluse oma suvemaja taluks nimetada ning turismitalugi pole enam talu, kirjutab Postimees.\nKa kalakasvatusele spetsialiseerunud majapidamist ei saa enam taluks nimetada, sest õige talu tegeleb riigikogulaste otsuse kohaselt vilja või loomade kasvatamise ja müügiga. Kui aga võtta maakoju üks kana, kes muneb ühe muna ning müüa see muna naabrimehele, võib ennast pidada juba talunikuks ning oma majapidamist taluks. Statistikaameti senise talu definitsiooni kohaselt on talu maal või linnas elava pere majapidamine, kelle maakasutus on registreeritud maakatastris ja kus omatakse vähemalt üht hektarit põllumajandus- või metsamaad. Uue talu definitsiooni kohaselt on talu põllumajandustootmisega tegelev majapidamine.\nSeadusemuudatuse ühe algataja, rahvaliitlase Ants Käärma sõnul peaks talu mõiste kindlaksmääramine olema esimene pääsuke teel taluseaduse vastuvõtmisele.\nRiigikogu pole taluseaduse vastuvõtmisega ligi kümmekonna aasta jooksul hakkama saanud. Talu mõiste seadusega ei kaasne Käärma kinnitusel praegu iseenesest veel mingeid õigusi ega ka kohustusi, küll aga võivad need tekkida taluseaduse vastuvõtmisega.\nTalu olemasolu teiseks eelduseks peale tootmise on ka selle kandmine kinnistusraamatusse. Käärma hinnangul ei saa üksnes kalanduse või turismindusega tegelevat majapidamist tõepoolest enam taluks pidada, küll aga teeb sellest talu põllumajanduslik tootmine kas või kõrvaltegevusena. Praegu kuum Äripäevas


Kuidas kasutada Forex valuuta kalkulaatorit, Valikud kauplemise kalkulaator\nValikud kauplemise kalkulaator, Binary Valikud: valesid signaale - Используемые индикаторы\nJuhime tähelepanu, et see kauplemisanalüüs ei ole usaldusväärne näitaja mistahes praegusele või tulevasele turukäitumisele, kuna asjaolud võivad aja jooksul muutuda. Nagu me oleme varem näinud, on palju tegureid, mis võivad teie tehinguid mõjutada. Nii et proovige veeta aega iga kauplemispäeva, teenida raha krüptovaluuta müümisel arvatud nädalavahetustel, kui turg on suletud. Selleks, et hakata raha binaarne võimalusi turul, on vaja avada esimese deposiidi krüptomünt bitcoini investeerimiseks maaklerid.\nKuid võib-olla on kõige olulisem PIP-de arvutamise kuidas bitcoini aktsiate müügi pealt raha teenida nende riskide juhtimine. Featured Site Ja tõmmake oma peen joon kasumi investeerimise ja lõbu pärast investeerimise ning ip kaotamise lõpetamise vahele.\nKas PIP väärtuse arvutamine on lihtne? Sõlmitud e-arve püsimakse leping hakkab kehtima järgmisest sissetulevast arvest.\nKas see on hirmutav ja aeganõudev? Noh, sellepärast tutvustame Joonil PIP-väärtuse kalkulaatori tööriista.\nKõik, mida peate tegema, on järgmine: - valige arvutamiseks vajalik krüptovaluutadega kauplemise kunst summa, huvipakkuv valuutapaar, kaubanduse suurus partii ja hoiuse valuuta.\nIga Pipi väärtus on 9. Kõige olulisemad asjad lühidalt: Sellel saidil olev kauplemisteave ei ole ette nähtud levitamiseks ega kasutamiseks kuidas bitcoini aktsiate kas peaksin enne Siin on 7 legitiimset ideed rakendamise alustamiseks Vean kihla, et teate Valikud kauplemise kalkulaator ühte inimest, kes teenib internetis raha.\nXtrade minimaalne sissemakse - konto avamine alates eurost Stock Trend System Kauplemine krüptoraha põhja-carolina autotrader binaarsed valikud, ma tahan bitcoine kaubelda Parim kauplemisplatvormi ja miks peate hakkama tegutsema täna miks peaaegu kõik olete õppinud Internetis aktsia kauplemise. Mõned tingimused kehtivad boonuste, näiteks taandumine on võimalik pärast teatud tehingute, arv, seega on soovitatav lugeda tingimused iga reklaami pakkumine boonust.\nJooksul head tootlust ka suurendab investorite enesekindlust, vähendades nende psühholoogiline riski piiri.\nMis investeerib bitcoini Mis on Parimate binaarsete optsioonidega kauplemisrobot Viimased postitused: legex forex prekybos brokeriai seaduslikku viisi, kuidas Keenias kerget raha teenida Oktoober 19, Oktoober 15, Oktoober 14, Jätkates saidi sirvimist nõustute meiega küpsiste kasutamine.\nMiks on Valikud kauplemise kalkulaator teada, kuidas PIP-i arvutada? Vajad abi?


Video: Suurbritannia populist Farage tahab uut Brexiti referendumit - Uudised - Maailm - Postimees.ee\nVideo: Suurbritannia populist Farage tahab uut Brexiti referendumit\n11. jaanuar 2018, 14:20\nSuurbritannia Euroopa Liidust lahkumise üks peamisi eestkõnelejaid Nigel Farage teatas, et kätte võib olla jõudnud aeg uue referendumi korraldamiseks, kirjutab Independent.\nParempopulistliku erakonna UKIP endine liider Farage soovib uut referendumit, et lõpetada selle abil nende poliitikute virisemine, kes pole eelmise referendumi tulemustega endiselt leppinud.\nFarage usub, et juhtivad poliitikud ei lõpeta kunagi teema üle vaidlemist ja sellele joone alla tõmbamiseks oleks vajalik korraldada uus rahvahääletus.\nMUST-WATCH: This morning, Nigel Farage admitted that the Brexit debate is not over. It's not the first time he's said this.\nPlease RT so everybody knows that Brexit is reversible if the British people change their minds. pic.twitter.com/PIt9scE9Ey\nFarage on paljude arvates Brexiti arhitekt ja üks suurtest põhjustest, miks rahvahääletus üldse toimus. Samuti on ta teravalt kritiseerinud näiteks Tony Blairi, kelle hinnangul oleks võimalik rahvahääletuse tulemust muuta.\nChannel 5 saates esinenud Farage sõnas: «Kindel on see, et Cleggid, Blairid ja Adonised ei anna mitte kunagi alla. Nad vinguvad ja virisevad kogu protsessi vältel. Võibolla, lihtsalt võibolla, peaksime korraldama Euroopa Liidu liikmesuse küsimuses teise referendumi. See teeks probleemile lõpu terveks põlvkonnaks.»\nSiiani on kõik Brexiti pooldajatest poliitikud ühehäälselt eiranud ideed uue hääletuse korraldamisest. Väidetakse, et tegu oleks valijate petmisega.\nKuna artikkel 50 on juba algatatud, on mõned Brexiti vastased jõud kutsunud üles otsust muutma ning soovinud anda rahvale uue võimaluse oma tuleviku üle otsustada.\nErineval põhjusel soovib sama ka Farage. «Järgmine kord on lahkumise poolt hääletajate protsent juba palju suurem kui eelmine kord. Me saame kogu asja lukku panna ja Blair võib lihtsalt unustuse hõlma haihtuda,» väitis Farage.\nSiiani pole poliitilised jõud uue referendumi mõttega kaasa tulnud. Ainsa erakonnana on uut hääletust toetanud Vince Cable'i juhitavad Liberaaldemokraadid. Peaminister Theresa May on kinnitanud, et uut rahvahääletust ei tule.\nFarage tegi väsimatult Brexiti nimel kampaaniat. Pärast rahvahääletuse toimumist sooritas ta aga sisuliselt poliitilise enesetapu ja tunnistas, et kampaania jooksul valetati valijatele. Farage otsustas pärast Brexitit ka UKIPi esimehe kohalt tagasi astuda.\nUKIPi toetus on pärast Brexitit katastroofiliselt langenud. Paljude hinnangul oli UKIPil vaid üks tõeline eesmärk ehk Euroopa Liidust lahkumine. Selle saavutamise järel on erakonnal ülimalt raske valijaid enda poolt hääletama meelitada.\n2016. aasta juunis korraldatud referendumil toetas 52 protsenti brittidest Euroopa Liidust lahkumist ja 48 ühendusse jäämist.


Üüritargalt – Tõhus ja effektiivne viis usaldada oma üürikorteri haldus asjatundjate kätte.\nVabane üürileandja kohustustest\nTõhus ja effektiivne haldus üürikorteritele\nSee teenus on mõeldud sulle\nKui oled era- või juriidiline isik, kellel on Tallinnas või selle lähiümruses üürikorter või maja.\nKui sinu suurim väärtus on sinu aeg\nSa soovid tegeleda üürimisega oma põhitegevuse kõrvalt nii, et saaksid hoida fookust sinule olulistel teemadel näiteks; pere, lapsed, muu ettevõtlus, tööalane karjäär, oled lähetuses\nKui sind huvitab\nÜürimine, selle haldus,\ntootlikus, arendus, remont.\nVastutame lepingu täitmise eest\nTihti puutume kokku asjaoluga, et maakler ei vastuta üürniku ega üürileanja ees hilisema lepingu täitmise eest, seetõttu võib maakleri motivatsioon üürniku taustauuringu tegemiseks, olla märksa madalam kui üürileandja seda eeldaks.\nLoo enda kinnisvaraga 100% passiivne sissetulek\nLoome terviklahendusi korteri haldamisel, alates üürniku leidmisest kuni remonditöödeni välja, sellega tagame kinnisvara heaperemeheliku säilimise ja 100% passiivse sissetuleku korteriomanikule.\nHaldusteenusega maandad riske\nKorraldame sinu kinnisvarale tervise ja ohutuse kontrolle, millega kaardistame potensiaalse ohud, sellisel viisil maandame edaspidiseid riske ja ebameeldivaid üllatusi. Säästeme korteriomaniku ja üürniku raha ja aega, tegeledes ennetavalt.\nMeilt saad alati tasuta nõu\nOma kinnisvara välja üürides on alati võimalik oma kulusid optimeerida, tõsta üüritootlikust, saada objektiivset üürihinna kujundust, maandada riske, olla kursis seadustega, renoveerida ja ehitada. Kõik need aspektid on oluliseks osaks kinnisvaraga tegelemisel ning oma kompetensi ja võimaluste piires jagame alati nõu ning kaasame sellesse oma koostööpartnereid.\n•\tÕige üürihinna kujundamine\n•\tTervisekonroll sinu kinnisvarale (probleemsete kohtade kaardistamine)\n•\tProfifotod kinnisvarast\n•\tÜüriobjekti turundus ja reklaam\n•\tTaustakontroll üürnikule\n•\tTagasiside üüriobjekti omankule\n•\tÜürilepingu ja üleandmis ja vastuvõtmis aktide sõlmimine\n•\tValduse üleandmine\nHALDUSTEENUS SINU ÜÜRIKINNISVARALE\n7% KUU ÜÜRIST\n•\tVee-, kütte-, elektri- ja kommunaalmaksete tasumiste pidev konroll\n•\tTagatise hoiustamine, pankade pakutud hoiustes.\nLOO ISE ENDALE SOBIV PAKETT PAKUTAVATEST TEENUSTEST.\n•\tEelnevates paketides pakutavad teenused.(endale sobiva valik)\n•\tRemondi ja ehitusteenus.\n•\tKinnisvara müük\n•\tProjektijuhtimine - haldan üürimaja ning loon vastava tehnoloogia sujuvaks teeninduseks.\n•\tSisistusteenus – hinna ja kvaliteedi suhet silmaspidades jagan ja rakendan nutikaid nippe üürikorteri/maja sisustamisel.


EBSis alustab veebruaris arenguprogramm tervishoiu ja meditsiini valdkonna juhtidele - Meditsiiniuudised\n(Sisuturundus) EBSis alustab veebruaris arenguprogramm tervishoiu ja meditsiini valdkonna juhtidele\nProgrammi juhtivõppejõud on Ester Eomois.\nEBS Juhtimiskoolituse Keskus on koostanud mitmekülgse ja praktilise programmi tervishoiu ja meditsiini valdkonna juhtidele juhtimisalaste teadmiste ja oskuste arendamiseks. Valdkond on lai ja puudutab paljusid huvigruppe.\n7. veebruaril 2017 käivitub programm juba kolmandat korda.\nTervishoiu valdkonna juhi arenguprogramm on mõeldud organisatsioonide ja ettevõtete esindajatele, kelle töö on seotud inimese tervisega – sealhulgas tervishoiu ja sotsiaalvaldkonna-, ravimifirmade esinduste-, erapraksiste ja riiklike tervishoiuasutuste üksuste-, meditsiiniteenuste ettevõtete-, uuringukeskuste-, apteegivaldkonna juhtidele, jt.\nToimumise aeg ja koht: 07.02.2017-07.06.2017 (igal kuul toimub üks kahepäevane moodul); EBS Juhtimiskoolituse Keskus, Tallinn, A. Lauteri 3.\nTutvu programmi sisu ja ajakavaga: www.ebs.ee/tervishoiujuhile\nProgrammis osalenu tagasiside:\nKaire Rääk, M Sc, GSK Estonia: "Ootus programmile oli kõrge, seda just valikus olevate lektorite nimesid silmates ning paljutõotavat kava kiigates. Ma ei pidanud pettuma, kvaliteet oli stabiilselt kõrge. Kursuse oluliseks osaks on ka osalejad, nende võimalused ja valmisolek diskussiooniks. Suur pluss kogu programmi juures oli ka see, et usinad õppurid olid tervishoiuvaldkonna eri nurkadest ning grupp oli parajalt suur – sai jagada kogemusi ning mõista väljakutseid, millega erinevad „mängijad" tervishoiusektoris kokku puutuvad.\nEBSis alustab veebruaris arenguprogramm tervishoiu ja meditsiini valdkonna juhtidele\nITKs toimub rahvusvaheline veresoontekirurgia seminar koosneb protseduuride otseülekannetest ja teoreetilistest loengutest. Esimesel koolituspäeval räägitakse ja näidatakse,...\n14. august 9:11\n15:30 (Tasuline artikkel) Ravikindlustuse andmise mõju-uuring peagi esitluseks valmis\n14:45 (Tasuline artikkel) Haiglate kontodel seisab hunnik raha\n11:30 (Tasuline artikkel) PERHi anestesioloogiakliinik saab uue juhi\n07:00 (Tasuline artikkel) Tallinnas kogunevad veresoontekirurgid\n13.08 (Tasuline artikkel) Haigekassa raha lendab ikka tuulde


Libauudistel on kuldsed ajad - Tänane leht\nLibauudistel on kuldsed ajad\n25. aprill 2020, 7:24 10 min lugemist\nMart Siilivask teeb Eesti populaarseimaid libauudiseid. Kuid keegi ei tea, et just tema neid teeb. Lugejakiri.ee on seevastu kurikuulus. FOTO: Sander Ilvest\nKarantiin on saastet vähendanud – Mihhail Kõlvart supleb taas Snelli tiigis. Kanepi tarbimine peletab koroonaviiruse. Kodanikud, kelle auto meenutab politseimasinat, saavad selle eest toetust. Mis see nüüd on? Kas rahvas on karantiiniga täitsa hulluks läinud?\nEi ole läinud, alati on olnud. Kuid igasugu libauudiste tootjatele on saabunud kuldsed ajad. Õilmitsevad nii vandenõuteooriate kui ka vaenu külvajad, aga samamoodi kõige värskem ja vaimukam satiir. Kuna kaks esimest on selgelt kahjulikud nii vaimsele tervisele kui ka tujule, sukeldume siinkohal just kolmandasse. Saladuseloori kergitab keskkonna lugejakiri.ee salapärane vedur ja autor Mart Siilivask.\nLugejakirja lood lendavad üle Eesti – osa vihastavad, osa naeravad, kõik teavad. Kuidas sul on õnnestunud enda varjus hoidmine?\nEks ma eelistangi olla varjus, mul pole mingit ambitsiooni tuntuks saada. Küll aga tahan, et lugejakiri.ee saaks tuntuks. Meediaga suhtlemine on mulle alati ebamugav ja nende intervjuudega ikka seesama jama, et juures on mu nägu ja nimi. Lugejakirjas ei ole mu lugudel nime. Ma ei ole kunagi jubedalt soovinud tähelepanu. Aga eks ma saan aru, ei aja sõrgu vastu ka...\nAjakirjanikke rünnati juba enne kriisi, nüüd veel enam. Sina oled oma tekstides veel palju julgem. Kui palju sind uudiste pärast rünnatakse?\nNo õnneks mind tänaval ära ei tunta, nii ei saa keegi füüsiliselt kallale ka tulla. Kirjutatud on küll ja lugude all kommenteeritud. Kurje kommentaare ma ära ei kustuta, kui need päris roppused ei ole. Vahet pole, kriitika on ok. Pigem olen üllatunud, et neid kurje kirju nii vähe on! Positiivset tagasisidet on poole rohkem.\nSolvumiseks piisab ju poole vähemastki kui keskmises lugejakiri.ee loos!\nJaa, absoluutselt. Seepärast ma olengi üllatunud. Sageli näen, kuidas keegi jagab mõnda minu uudist edasi ja siis inimesed tuliselt kaklevad ja vaidlevad seal all kommentaarides – ega mina sinna sekku. Pigem üritan vestlust huumorivõtmesse keerata.\nOlen isegi imestanud, kuidas EKRE trollid minu lehel ei mölla. Aga küllap on neil muid kohti piisavalt. Kunagi keegi tuline EKRE pooldaja oli küll väga närvis, miks ma neid materdan. Kirjutasin sõbralikult, et mina teen nalja siis, kui midagi tehakse. Miks ma peaks kirjutama nendest, kes istuvad niisama, kui nad pole pildiski? Siis ta rahunes maha.\nMina ise olen apoliitiline, ühegi erakonna fänn ega liige ei ole. Aga jah, valitsuserakonnad saavad rohkem puid alla.\nViimase aja juhtumistest meenub, et Tallinna Vesi saatis mulle alguses üsna pehme noomiva kirja, pärast jupp maad kurjema. Lugu oli sellest, et kui inimesed kriisi ajal sama tempoga käsi edasi pesevad, saab Ülemiste järv veest tühjaks.\nÜldiselt ma ikka jälgin, et siis, kui lood lendu lähevad, saadaks aru, et tegemist on satiiriga. Aga alati leidub inimesi, kes ei tee uudistel ja libauudistel vahet. Nagu leidub neid, kes langevad igasugu pettuste ohvriks. Mingi hulk inimesi lihtsalt ei mõtle kriitiliselt.


Abiks Austraaliasse minejale\n13. juuni 2008 14:50\nMa olen Austraalias elanud 2 aastat. Võin jagada omi kogemusi ja nõuandeid seoses elukoha, töö kui ka transpordiga. Olen teinud ka farmitöid, ning võin soovitada mõningaid häid farme, kus eestlased on olnud heas nimekirjas juba pikka aega.\n13. juuni 2008 16:17\nhea kui keegi oma kogemusi jagab ja lahkelt ka farmide soovitusi. ehk oleks võimalik saada meili aadress siis saaks täpsemalt küsida mis huvitab?\n13. juuni 2008 16:41\nKristik, äkki annad oma e-maili või msn-i aadressi?\n13. juuni 2008 20:31\nminu email on koss.kristi@gmail.com ja msn kristy@tac.ee\n21. juuli 2008 01:02\nOlen elukutselt lähihoitaja. Käinut ka ametikoolis soomes 3,5 aasat. Eestis see oleks vist sosiaaltöötaja. Kui keegi oleks nöus mind natuke juhatama. Kas oleks yldse reaalne sellises vanuses enam immigreeruda. Eriti kui mul pole seal yhtegi tuttavat ees. Kas oleks vöimalik leida era vanainimese hooldus tööd seal. Vöi on seal samasugune systeem kui soomes.Olen elanud USA-s 5 aasat ja teinud seda tööd seal.Kui keegi teab mis tähendab LIVe-in job. Oleks väga tänulik iga nöuande eest. Tahaks heas usus loota et see on siiski vöimalik. Vähemalt usun et seal on inimesed söbralikumad ja seega elu parem. Soomes on kyll turvaline aga need löpmatud hallid ilmad talvel ja säänöt söövad hige seest. Pealegi ei suuda soomest normaalset meest leida. Mehed on robustsed ja ilma viisakuseta. Vöibolla mitte köik aga pole paremaid kohanud lihtsalt. Arvan et usa dsentelmennilikus on mu ära hellitanud. Aga ilma romantika, lillede ja austuseta elada ka ei suuda. Minu mail: tausmae@suomi24.fi Ja kui keegi on huvitaud elust ja abiks soomes, siis vöin aidata isegi korteriga. (kimpa) Ainult palun mitte ilma keeleoskuseta. Mida väiksem riik seda tähtsam on keeleoskus Olen hakkaja ja kui keegi on huvitatud koos minuga AU minema siis anna teada\n23. juuli 2008 19:41\nOlen ka methodisti kiriku liige naine ja45 .a soovisin minna Austraaliasse ,kuid samuti ei tea kuidas end seal tööle saada.Siis mõtlesin ,et lähen alustuseks Soome-on aega raha teenida ja otsida .Austraalias on ju ka oma Eesti kogukond vist Eestimajagi,kuid kui tead kuidas ma saaksin Soomes esialgu korteri üürida ,oleksin väga tänulik.Arvan et otsi Austraalia ja üldse kogu maaailma EESTImajade AADRESSEsinna on võimalik oma töösoove saata.Elasin aastaid Canadas ja tean.Edu soovides ja kui saame teineteist aidata siis kirjuta!!!!!!!!!!!!!!!!! ANNIKA\n23. juuli 2008 19:52\n24. juuli 2008 10:34\nkirjuta palun mulle lii.52@hot.ee sooviksin teada kuidas seal on, kas kerge, mismoodi asjad käivad ja üldiselt kõigest aitäh!


Jora » Arhiiv » Julge Elada 2008\n« Filmielamus: Sinimäed\nSärki tahaks »\nSee postitus tehti 27.07.2008 kell 23:13\trubriiki Muljed. Kommentaare saad jälgida RSS 2.0 uudisevoo abil. Kommenteerimine ja tagasisideviited on hetkel keelatud.\n1 kommentaar postitusele “Julge Elada 2008”\n29.07.2008 kell 00:00\nJärva Teatajas jäi pisikese nupuna silma. Miske siinne jutt oleks pidanud seal selle asemel olema. Ja räägitakse, et hapukurgihooaeg. Losers..


Eesti Noorte Puhkpilliorkester 2017) Eesti Noorte Puhkpilliorkester\nAvaleht > Orkestrid > Vabariiklikud kollektiivid > Eesti Noorte Puhkpilliorkester - ENPO\nENPO Türil 2014\nEesti Noorte Puhkpilliorkester (ENPO) on 1972. aastal asutatud Vabariikliku Noorte Puhkpilliorkestri õigusjärglane. Vabariikliku Noorte Puhkpilliorkestri asutaja ja peadirigent oli Ilmar Tõnisson ja majandamisega tegeles Ene Raid. Eesti Muusikakoolide õpilastest koosnenud 60-liikmelise kollektiivi Nõukogude Liidu aegse perioodi (1972-1990) olulisemad kontserdireisid: Artekk (1978), Moskva (1979), Leningrad (1985), Soome (Lieksa 1989) ja Rootsi (Göteborg 1989).\nNõukogude Liidu lagunemise ja Eesti Vabariigi taasiseseisvumise perioodil puudusid orkestri tööks rahalised vahendid ning seetõttu tegevus mõneks ajaks katkes. 1994 taasalustas Eesti Noorte Puhkpilliorkester oma tegevust Kooriühingu juures Ott Kase ja Harry Illaku dirigeerimisel. Esineti rahvusvahelistel konkurssidel Riva del Gardas Itaalias 1999. aastal\nning 2001. ja 2005. a konkursil World Music Contest Kerkrades Hollandis, kus saavutati vastavalt hõbe- ja kuldmedal.\n2008-2013 oli ENPO peadirigendiks Aavo Ots, kes kutsus dirigendiks Valdo Rüütelmaa, 2009. aastal liitus Jaan Ots.\n2009. a osaleti rahvusvahelisel puhkpillifestivalil “Mürtsub Pill” Tartus ning oli ENPO IV Balti Puhkpillikooli kursuse orkestriks Aavo Otsa orkestrijuhtimise meistrikursusel. 2010. a esines orkester rahvusvahelisel orkestrite festivalil\nPrantsusmaal. Samal aastal võitis Puhkpilliorkestrite Turniiril kontsertorkestrite kategoorias I preemia.\n2013-2018 oli ENPO peadirigendiks Sirly Illak-Oluvere, projektijuhiks Maria Mägar ja 2013-2017 oli koosseisu teiseks dirigendiks Riivo Jõgi.\n2016. aastal oli orkester XII noorte laulupeo "mina jään" puhkpilliorkestrite repertuaari esitlejaks.\n2017 aasta 31.detsembril esmaesitati Nordea kontserdimajas koos kõigi üle-eestiliste noorte kollektiividega Pärt Uusbergi "Eestimaa atmosfäärid", mis plaadistati 2018 aasta suvel.\nAlates 2018 aasta 1.septembrist on Eesti Noorte Puhkpilliorkestri peadirigendiks Eesti Kooriühingu muusikanõukogu poolt valitud Riivo Jõgi. Teiseks dirigendiks on Tarmo Kivisilla.\nENPO on tulevaste professionaalsete puhkpillimängijate orkestrikool. Orkestritöös soovitakse parima lõpptulemuse saavutamiseks kehtestada kõrge nõudlikkus. Kontserdikavades eelistatakse mängida valdavalt sümfoonilist\nÜle-eestilise noorte muusikakollektiivi Eesti Noorte Puhkpilliorkestri toetajad on Eesti Kultuurkapital, Kultuuriministeerium ning orkestrantide kodukohtadest kohalikud omavalitsused.\nEesti Noorte Puhkpilliorkester Youtubes:\nENOP Youtube kanal\nSarvelugu - Tõnis Kõrvits (solist Arkady Shilkloper aplisarv; Villem Süvari trompet)\nPõhjarannik - Sofja Bauer (28.10.2003)\nPärnu Postimees - Tõnu Kann (16.07.2013)\nEWR Online - Priit Kuusk (18.07.2010)\nLõunaleht - Võru Sümfoonilisemuusika Ühing (14.08.2014)\nRäpina Muusikakool - Võimas muusikaelamus Eesti noortelt (17.01.2017)\nKultuur.err - Noorte puhkpilliorkester saavutas Šveitsis võistumängimisel teise koha (12.07.2017)\nEesti Postimees EV100 - Eesti helistikud ja pakk kohupiima ehk igal pillil on hing (06.09.2017)\nEesti Kontsert. Aplaus. Sügis 2017 - Eesti helistikud ja pakk koupiima ehk igal pillil on hing (lk 18-22) (06.09.2017)\nENPO Türil 2014 Eesti Noorte Puhkpilliorkester (ENPO) on 1972 aastal asutatud Vabariikliku Noorte Puhkpilliorkestri õigusjärglane


Konkurentsiõigus - PRIMUS DERLING Esti Leedu Läti\nHorisontaalsed ja vertikaalsed kokkulepped\nTurgu valitseva seisundi kuritarvitamine\nKonkurentsiõiguse vastavusjuhendid ja kontroll\nKartellid, kriminaalmenetlused ja leebusprogrammid\nKoidikuaegsed reidid (nn dawn raids) ja valmistumine\nKonkurentsiõigust puudutavad vaidlused ja kohtuvaidlused\nInvest in Lithuania, Leedu majandusministeeriumi alla kuuluva riikliku investeerimist edendava agentuuri, nõustamine võimaliku riigiabi andmise osas saabuvatele investoritele IT sektoris.\nLäti suurima põllumajandustootjate ühenduse LPKS LATRAPS kui ühe Latvijas Piens SIA osaniku esindamine keerulises tehingus seoses osaluse suurenemisega, mille hulka kuulus muuhulgas kliendi esindamine Läti konkurentsiametis ühinemisloa saamisel ning ühinemisteate koostamine.\nEesti Posti/Omniva (Eesti riigi omanduses olev posti- ja logistikateenuseid osutav ettevõte) edukas esindamine tsiviilvaidluses seoses väidetava hinnastamisalase rikkumisega (hinnakruvi) otsepostitusturul.\nLatvijas Pasts VAS (Läti suurima postiteenuse osutaja, mis tegutseb vaba konkurentsi tingimustes) edukas esindamine Hangete Järelevalve Büroo otsuse vaidlustamisel, millega sisuliselt otsustati, et teistel postiettevõtjatel peab olema ligipääs Latvijas Pasts’i postivõrgule ilma Latvijas Pasts’iga lepingut sõlmimata ning universaalse postiteenuse lõppkasutajate jaoks ette nähtud tariifidel.\nEesti vanimat alkoholitootja ASi Liviko kaitsmine kartellisüüdistustes.\nAS Liepājas Metalurgs ja selle tütarettevõtte LSEZ AS Liepājas osta LM’i nõustamine konkurentsiõigust puudutavates küsimustes.\nLeedu kosmeetikabrändide hulgimüüja nõustamine võimalike riskide ning tegevussuundade osas seoses edasimüügi ainuõiguse andmisega suurimale lõhnade, kosmeetika ja nahahooldustoodete jaemüüjale Leedus.\nEesti suurimate sekka kuuluva supermarketite keti Selveri kaitsmine kriminaalasjas kartellisüüdistustes.\nRahvusvahelise kindlustusseltsi ERGO nõustamine turu koondumise küsimustes ja horisontaalsetes kokkulepetes.\nN.R. Energy nõustamine suhetes Konkurentsiametiga seoses soojusenergia tootmise ja müügiga.\nKredEx‘i, üks vähestest riigi garantiiga finantsasutusi Eestis, esindamine mitmetes halduskohtumenetlustes seoses riigi toetuste tagasimaksmisega, mis anti ettevõtetele elektriautode ostuks.\nLeedu ühe igapäevaste tööruumide puhastusteenuste pakkuja nõustamine seoses tavatult madalate hindadega riigihankeprojektis.\nLeedu laborikaitseid läbiviiva ettevõtte nõustamine seoses kõlvatu konkurentsi ning keelatud kokkulepetega Leedu konkurentsiõiguse kohaselt.\nLeedu ühe juhtiva turu- ja meediauuringute ettevõtte abistamine Leedu konkurentsiametis seoses väidetega ebaausa konkurentsi ja eksitava reklaami osas.\nGraanul Invest AS’i ühinemisteatele seoses Latgran SIA osaluse omandamisega hinnangu andmine. Läti konkurentsiamet kinnitas meie seisukohta, et tehing on vabastatud teatamiskohustusest.\nEesti ühe suurima toidutooja Premia Foods AS’i nõustamine konkurentsiõiguse aspektides seoses ettevõtete koondumisega ning kogu kliendi Baltikumi ja Venemaa jäätise ning külmutatud kaupade äritegevuse müügiga.