Tõnis ja Kadi said pojad - Saarte Hääl\nTõnis ja Kadi said pojad\n– 24/08/2016Rubriik: Maakond\nPaar viimast aastat Saaremaal jälgitud mägrapaari, Kadi raadio ja Tõnis Kipperi järgi nime saanud Kadi ja Tõnise pesapaiga juures on mägrakaamera jälgijad märganud noori mäkrasid.\nZooloog ja mägrakaamera jälgija Tiit Hunt kirjutab Looduskalendri blogis, et videolõigus 16. augusti õhtupoolikust näeb alguses vanalooma ja siis äkki sealsamas jooksvaid märksa saledamaid mäkrasid – tänavusi poegi. “Kui kaua on seda vaatepilti mägrakaameras oodatud!” õhkab Hunt. Teises videolõigus samast õhtust näeb Tõnise ja Kadi poegi veelgi.\nTiit Hunt nendib Looduskalendri blogis, et RMK mägrakaamera kogu kolmeaastase ajaloo jooksul nähti mägrapoegi üldse esimest korda.\nTa märgib, et kaks mägrapoega on suvega, tõsi küll, jõudnud juba noorukiikka ega paista enam kaugeltki väikeste siidiste mänguhoos karvakeradena. Seega võib neid pealiskaudsel pilgul isegi täiskasvanud loomadeks pidada.\nHunt selgitab, et Inglismaa mägrauurijate andmetel tulevad mägrapojad urust välja 8–9 nädala vanustena, tegutsevad lühikest aega uru läheduses ning seejärel lahkuvad “mägralinnast” koos emaga ega ole sügiseni urgudega seotud. Ema ja pojad võivad seejuures magada üsna juhuslikes paikades, seal, kus poegade jaks parasjagu otsa saab. “Saareriigis võivad nad ringi hulkuda-toituda isegi kuni 300 hektari suurusel maa-alal sõltuvalt sellest, kui külluslik on toidulaud ja stressivaba piirkond,” märgib zooloog.\nSaaremaa mägrakaamera ja mandri rajakaamerate vaateväljast kadusid mägrad Tiit Hundi andmeil äkitsi mai viimastel või juuni esimestel päevadel. “Küllap just siis, kui pojad olid paarikuused ja vargsi ema sabas,” tähendab ta. Vaid harva, kord nädala-pooleteise jooksul jäi kaadrisse tõenäoliselt üksik isasloom, kes käis kodu kontrollimas. Hulkus siis temagi ringi.\nNüüd, alates augusti keskpaigast, on mägrakaamera ees sagimist jälle enam. “Arvatavasti on loomadel pikemad tiirud tehtud ning nad hoiavad rohkem kodulinnaku lähedusse, kus talvel tehakse koos poegadega uinakut.”


forgetme_Not profiil | Porno Sex Chat Free Live Cams\n19, Jäär, Россия , Москва\nViimase sisselogimise aeg: 23.01.20 19:39:17\nKlõpsates nupul, tõstad forgetme_Not esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. forgetme_Not hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja forgetme_Not kohta\nKasutaja forgetme_Not tööaeg\nKolmapäev 4:00 – 4:00\nKasutaja forgetme_Not amatöörvideod


Vooremaa Joosep Toots tahtis näha seitsmendat Moosese raamatut\nJoosep Toots tahtis näha seitsmendat Moosese raamatut\nLapsepõlves kuulsin minagi, et Tartu Toomemäel olevat ülikooli raamatukogus seitsme luku taga kettidega põranda külge kinnitatud imepärane seitsmes Moosese raamat. See olevat sealjuures nii raskekaaluline, et tema kandmiseks oleks vajalik olnud seitsme mehe jõudu. Selle kiri olevat koosnenud verega kirjutatud punastest tähtedest mustal kirjutusmaterjalil. Raamatus peituvatel sõnadel ja vormelitel pidi olema erakordne maagiline võim, millede abil pidi olema võimalik ravida haigusi, äratada surnuid ellu ja kutsuda välja vaime. Samuti pidi selle raamatu abil olema võimalik muuta ilma: kutsuda esile vihma, äikest, rahesadu, tormi, aga ka ilusat päikesepaistelist päeva.\nSelle rahvajutu põhialuse — seitsmenda Moosese raamatu — on Oskar Luts sisse toonud ka “Suvesse”. Sellest lühendatult järgnevalt.\nNagu selle raamatu XVI peatükis kirjas on, õnnestus Tootsil oma hea koolivenna ja sõbra Lesta abiga saada ühest Tartu linna pangast oma talu edasiarendamiseks vajalikku laenu. Et selle päeva olulisemad toimetused olid nüüd tehtud, võidi pisut jalutada ja vaadata koos linna tähtsamaid kohti. Sõbrad sammusid üle Kivisilla kesklinna poole ja jõudsid peagi ilusale Taaramäele.\nToots viipab Lestale: “Need seal on vist need varemed, millest meile juba kihelkonnakoolis kõneldi?”\n“Just needsamad. Lähme lähemale ja vaatame neid. Teises otsas on ülikooli raamatukogu või biblioteek.”\n“Ahah, ja seal ongi see seitsmes Moosese raamat. Seda tahtsin ma juba ammugi näha. Minu vanatoi rääkis sellest juba siis, kui ma alles pisike olin.”\n“Ära usu, Toots. See on rahva jutt, seal põle ühtegi seitsmendat Moosese raamatut.”\n“On, on,” vaidleb valitseja. Ma tean, et on. Ta on kettidega põranda küljes kinni, et…”\n“Noh, et ära ei varastataks, või… et ta sealt ka ise minekut ei teeks.”\n“Toots, Toots!” naerab Lesta. “Kas sa ikka veel niisugusi asju usud? See võib ainult muinasjutus ette tulla.”\n“Nojaa, see võib ju olla, nii kuidas ta on, aga olemas ta on – see on fakt.”\n“Sa eksid, koolivend. Mina ise olin enne sama kindlas arvamises nagu sina praegu – kes meist ei ole kuulnud kõneldavat seitsmendast Mooses raamatust -, noojah, aga praegu tean ma, et seda ei ole, vähemalt siin biblioteegis mitte. Õnnelikul kombel tunnen ma raamatukoguhoidjat; kui ta on siin, siis võime sisse minna ja vaadata. Ma ei taha, et minu koolivend jääb valearvamisse.”\nSõbrad läksid raamatukokku\nRaamatukogus pöördub Lesta hoidja poole: “Minu sõber ja koolivend palub teid väga, et te temale näitaksite seitsmendat Moosese raamatut, mis teil seal kusagil põranda külge olevat kinni needitud.”\n“Seitsmendat Moosese raamatut”! lööb vanahärra käed plaksudes kokku. “Kahjuks on meil Moosese raamatuid biblioteegis ainult viis!”\n“Tõesti!” hüüab Toots umbusklikult. “Aga kõneldi ju ometi…”.\n“Kõneldi? Kes kõneles? Ärge uskuge seda. Meil niisugusi imeasju ei ole. Et te aga siiski täiesti kindel võiksite olla, siis tulge, käime läbi kõik ruumid. Ja kui te ka seda ei peaks leidma, mida otsite, siis on siin ometi palju muid vaatamisväärseid asju …”\nPärast ringkäiku raamatukogus koolivennad tänavad lahkuse eest, jätavad vanahärra jumalaga ja lähevad jälle jalutama Taaramäele. Toots on raamatukogust vaimustatud.\nSaladuslikku Moosese raamatut ei tuletata nüüd enam meelde – seks loeb valitseja enese juba liiga targaks.\nHiljem töötas Luts ka raamatukogus\nTuleb märkida, et sel ajal, kui Oskar Luts “Suve” kirjutas, tõepoolest ülikooli raamatukogus Moosese seitsmendat raamatut ei olnud. Hiljem, kui ta aastail 1919-1920 samas raamatukogus töötas ja kooliõpilaste ekskursioone juhatas, pidi ta tunnistama, et raamatukogus on nüüd tõesti mitte ainult Moosese seitsmes, vaid koguni ka kuues raamat. Need raamatud olid trükis avaldatud ning sealjuures ka eestikeelsetena ilmunud koguni juba kahel korral —XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul. Raamatukogule hangiti need aga hiljem. Tegemist on siin pisikaustaliste, tavalise välimusega teostega, milledel puudub aga muidugi igasugune maagiline võim.\nJutt seitsmendast Moosese raamatust\nM. J. Eiseni jutustuse “Seitse Moosese raamatut” järgi\nÜhel talumehel olnud seitsmes Moosese raamat, punaste tähtedega. Need tähed öeldud inimese verega kirjutatud olevat. Seda hoidnud ta teiste majaliste eest kangesti varjul. Korra pidanud mees külla minema, unustanud aga raamatu lauale.\nPoiss leidnud laualt raamatu, hakanud lugema. Esiti olnud ilm õues päevapaisteline. Kui poiss ühest päätükist lugenud, läinud päike pilve alla. Lugenud teist tükki, hakanud väljas koledasti vihma valama. Vihm ähvardanud kõik viljapõllud hävitada.\nPoisile tikkunud hirm peale. Enne oli ta salamahti ukse prao vahelt vaadanud, kuidas peremees tarbekorral raamatut lugedes vihma lasknud sadada. Teisalt lugedes oli vihm jälle järele jäänud. Poiss ei leidnud õiget kohta vihma keelamiseks. Löönud paar lehte edasi, hakanud sealt lugema. Aga mis imet! Õues hakanud rahet sadama. Veel paar lehte edasi, tõusnud hirmus torm. See ähvardanud kõik hooned ja puud murda. Kahju olnud suur, ja oleks veelgi suuremaks läinud, kui peremees külast ähkides tagasi ei oleks tulnud. Hakanud lugema. Lugenud hirmsa tormi asemele ilusa päikesepaiste. Lugemise eest saanud poiss mööda kõrvu.


Kristian Talviste: Noored on tulnud selleks, et midagi muuta - Noored Sotsiaaldemokraadid\nBlogi Kristian Talviste: Noored on tulnud selleks, et midagi muuta\nKristian Talviste: Noored on tulnud selleks, et midagi muuta\nHetkel seisame silmitsi olukorraga, kus noorte väljaränne maakonnakeskustesse, suurlinnadesse või halvimal juhul välismaale, jätab tühjaks meie väiksemad asulad. Välismaale elama suundunud noorte arv aina kasvab.\nLoomulikult pole reisimine, maailma- ja enese avastamine halvad asjad, kuid need noored, kes lahkuvad, võiksid ka tagasi tulla. Välismaale suundunud noored eelistavad sagedasti sinna elama jääda ning seal pere luua. Kohad, mida veel mõned aastad tagasi lõbustas laste naer, kogukondlik ühtekuuluvustunne ja noored pered, on tühjaks jäänud.\nPraeguseks ei ole sellest enam palju alles jäänud. Koolid sulgevad üksteise järel uksi viies endaga ka kohaliku eluvaimu. Väiksemate kohtade kultuurikeskuse rolli on haaranud kohalik pood, mida ähvardab sulgemine. Konstaablit näeb kui kuuvarjutust. Kohalike elanike arv aina väheneb ja väheneb. Kahjuks pole riigi poolt näha ka mingeid lahendusi. Räägitakse vaid valdade liitmisest ja koolide sulgemisest.\nVaadates Eesti keskmist kohaliku omavalitsuse volikogu kandidaadi vanust, milleks on 45 eluaastat, saab väita, et noorte huvid ja probleemid on jäänud esindamata. Vaatame asja lähemalt. Eestis on 43 000 töötut ja mitteõppivat noort, kellega riik ei tegele. Ei tegele, sest noorte töötuse protsent on alla 25% ja riigil jäid saamata Euroopa Liidu noortegarantii toetus.\nPeaministri sõnul pole probleem nii tõsine. Piiludes põhjanaabrite poole, näeme sama olukorda ka neil. Ainsa vahega, et Soome on alustanud riigi enda ressursidega noortegarantii loomist. Probleem on selles, et need noored ei ole lihtsalt meie riigi tulevik, nad on siin ja preagu. Nende noortega tuleb tegeleda, neile tuleb anda võimalusi!\nValitsemiskulusid vaadates on Eestis selleks numbriks 25%, mis läheb kohalikele omavalitsustele. Soomes on see näitaja aga 40%! Mina näen vaid valesid valikuid, mis on meie riiki viimased 20 aastat õõnestanud. Tänast Eestit juhitakse kui eraettevõtet. Käsud tulevad ülevalt alla. Demokraatia peaks käima aga vastupidi. Rahvas on valitsuse tööandjaks ning eelkõige peaks riik tegelema lihtinimestele väärika elu tagamisega. Liiga kauaks on lükatud noori, töörahvast ja ametiühinguid kõrvale meie igapäeva elu otsustavatest küsimustest.\nSoovin, et juba sellel sügisel oleks volikogude liikmete keskmine vanus tunduvalt madalam kui see hetkel on. Selleks kutsun üles täisealisi noori kandideerima oma kodukohtades! Kindlasti on paljud seisukohal, et noored ei tea ju midagi, neil pole kogemusi. Mina näen asja teisest küljest. Täiskasvanu kogemused tulevad aastatega. Andes noorele võimaluse kaasa rääkida kohaliku valla või linna arengus ja seeläbi ennast arendada, saab temast eneseteadlik, laia silmaringiga ja ühiskondlikult mõtlev inimene.\nLisaks sellele on noortel on veel midagi, mida enamik täiskasvanud on ammu unustanud. Neil on ideaalid. Noored ei loobu oma unistustest ja seisukohtadest nii kergelt, nad ei ole allaandjad. Kui ühtmoodi ei saa, proovitakse teisiti. Julged unistajad ja positiivsest energiast pakatavad noored on volikogude töös tähtsamad kui arvatakse. Nad on olulised kuna mitte keegi teine ei tunneta noorte probleeme ja vajadusi paremini kui noored ise.\nSel sügisel on aktiivsetel ja julgetel noortel võimalus kandideerida ning kaasa rääkida oma kodukohas! On aeg midagi muuta! Meie oleme noored, kes toovad kaasa muutusi. Meie oleme uued liidrid.


VAATA KAVA: Täna algab etenduskunstide festival SAAL Biennaal 2017 - Kroonika\nVAATA KAVA: Täna algab etenduskunstide festival SAAL Biennaal 2017\nMOTUS Foto: Simone Stanislai\nTäna algab Tallinnas rahvusvaheline etenduskunstide festival SAAL Biennaal. Festival leiab aset 15. - 27. augustini Tallinna teatrites ja linnaruumis. Festivali avab saksa etenduskunstniku Julian Hetzeli installatsioon-lavastus „Schuldfabrik“, mis on kasutusse võtnud ja muutnud kogu Kanuti Gildi SAALi maja.\nSAAL Biennaali kohtab seekord nii Kanuti Gildi SAALis, Von Krahli Teatris kui Vabal Laval, aga ka hoopis Linnahalli taga, Tallinna Ülikooli Akadeemilises Raamatukogus, MIMstuudio keldris, EKA klassiruumides ja OMAtsirkuse saalis. On etendusi, mis toimuvad teatrisse mineja jaoks ootuspärasel ajal ja viisil, aga ka etendusi, mis juhtuvad ootamatult vanalinna ilmunud trendika seebipoe tagaruumides (Julian Hetzel “Schuldfabrik”) või mis sünnivad hoopis vaataja enda tegevusest raamatukogu lugemissaali laua taga (Ant Hampton, Tim Etchells “The Quiet Volume”) või mille puhul teatrisaali lava täitub meie poolt igapäevaselt tekitatava füüsilise ja virtuaalse prügiga (Sarah Vanhee “OBLIVION”).\nFestivali esimesse nädalasse mahuvad veel Itaalia trupi MOTUSe kehapiiridest väljapoole vaatav lavastus “MDLSX” Von Krahli Teatris. Linnaruumis Kanuti Gildi SAALi ees saab teoks Kadri Noormetsa, Asia Baśi ja Gabriel da Luzi sõnadesse vormuv ühisruumi loome “AIR WITH CONTENT 10 degree something” Pikal tänaval. Ja sealsamas, Eesti Kunstiakadeemia ruumides toimub festivali ainus esietendus – Nele Suisalu ja Maarja Tõnissoni “See on see” keha-hääle hübriid-üksusel põhinev performatiivne teos.\nFantaasiamaasilma väravad avanevad: Kanuti Gildi Saalis esietendub Iggy Lond Malmborgi soololavastus "Physics and Phantasma" 17.03.2017\nSAAL Biennaal 2017 festivalile on kaasatud meie publikule juba tuntud, aga ka tundmatud kunstnikud: Julian Hetzel (Utrecht), MOTUS (Rimini), Nele Suisalu ja Maarja Tõnisson (Tallinn), Sarah Vanhee (Brüssel), Rima Najdi (Berliin-Beirut), Kadri Noormets ja Asia Baś ja Gabriel da Luz (Tallinn-Cape Town-Belo Horizonte), Tania El Khoury (Beirut), Ant Hampton ja Tim Etchells (Heidelberg-London), Galerie (rahvusvaheline), Karl Saks (Tallinn), Iggy Lond Malmborg (Malmö-Tallinn), Mårten Spångberg (Stockholm-Brüssel).\nLisaks nende kunstnike tööde kogemisele on aeg koos Eesti Teatri Agentuuri jagatud mõtete sarjaga arutleda teemadel teater / valmisolek – kas ja mismoodi me oleme valmis selleks reaalsuseks, mis on juba normaliseerunud meie ümber? Aga ka aeg sirvida üheskoos POST-DANCE raamatut, mis kätkeb endas võimalust kujutleda veel kujuteldamatut või hoida käes alles valmivat uhiuut Kadri Noormetsa ja Lugemiku trükist!\nSAAL Biennaal kui mosaiikpeegeldus meist endist – kuidas seda mõista, kui puudub juhend? Mis on see, mida saad endaga kaasa etenduselt, mille tarbeks võtad tunni ning juhiseid järgides muutud passiivsest pealtvaatajast aktiivseks elluviijaks? Milline on sinu etenduskogemus, mille käigus sinu ratsionaalne mõistus taandub teiste tajude ees? Kas me saame olla enamat kui meie keha piirid ette määravad, kuidas me tuleme toime piiridega?\nSAAL Biennaal festivalil ootab seekord ees 12 kohtumist – imeliste, eriskummaliste, andekate kunstnikega. Võimalik on kogeda nii kaasaegse tantsu kui laiemalt etenduskunstide teoseid, või hoopiski töid, mida ei saa ja peagi määratlema üheselt, selgelt. Seekordsel SAAL Biennaalil on võimalus läbi nende kohtumiste mitte ainult osa saada, vaid ka ühiselt luua ruumi ja aega ilma kindla teadmiseta, kuhu see välja viib. Näha detaile, mida muidu ei märka või mida eelistame ignoreerida. Proovida midagi, mida muidu ei teeks. Vaadata kaugemale iseenesestmõistetavast - kas selles peitub võimalus millegi uue tekkeks?\nSAAL Biennaalil on seekord mitu lavastust, mis on küll väliselt installatiivse iseloomuga, aga siiski vormistatud etendusena. Üsna mitmel juhul on need ka personaalsed ehk on mõeldud kogemiseks – kahele, kuuele või kümnele inimesele ühekorraga, mistõttu on need lavastused paigutatud hajali kahele nädalale Tallinnas eri paikades. Seega tasub eelnevalt välja valida endale huvipakkuva lavastuse kõige sobilikum toimumisaeg ja lunastada pilet.\nFestivali kuraator on Annika Üprus. Festival toimub juba 17. korda, olles sellega üks vanemaid Tallinnas toimuvaid etenduskunstide festivale (endise nimega Augusti TantsuFestival).\nEtenduste piletid eelmüügis Piletilevis.\nEesti teatri aasta helikunstniku Hendrik Kaljujärve lavastus "Overexposure" tuleb...\nPUBLIKU VIDEO: Must Kast näitab teatrilaval eestlaste rasket elu uues ja šokeerivalt ausas...


Autoveoseaduse, riigilõivuseaduse ja liiklusseaduse muutmise seadus–Riigi Teataja\nAutoveoseaduse, riigilõivuseaduse ja liiklusseaduse muutmise seadus\n27.02.2012 otsus nr 58\nAutoveoseaduses (RT I, 31.12.2010, 7) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 1 täiendatakse lõigetega 11–13 järgmises sõnastuses:\n„(11) Autoveo-ettevõtja (edaspidi vedaja) tegevusalale lubamise ja sellel tegevusalal tegutsemise alustena kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51–71), sätteid, arvestades käesolevas seaduses sätestatuga.\n(13) Sõitjate oma kulul rahvusvahelise autoveo korraldamise alustena kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88–105) artikli 5 lõike 5 sätteid, arvestades käesolevas seaduses sätestatuga.”;\n2) paragrahvi 1 lõikes 2 asendatakse sõna „kaitsejõudude” sõnadega „kaitseväe, Kaitseliidu”;\n3) paragrahvi 2 pealkiri ja sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\nLisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 1072/2009 artiklis 2 toodud terminitele kasutatakse käesolevas seaduses järgmisi termineid:”;\n„1) autovedu – sõitjate või veose kohaletoimetamine selleks ettenähtud sõidukiga, kaasa arvatud sellise veoga seotud tühisõit;”;\n5) paragrahvi 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;\n6) paragrahvi 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„6) vedaja – ühenduse tegevusluba omav äriregistrisse kantud ettevõtja või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud isik.”;\n7) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõnad „rendile võetud” sõnadega „kasutuslepingu alusel kasutatava”;\n8) paragrahvi 3 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Sõitjate tasulisele autoveole kohaldatakse ka käesoleva seaduse § 21, 211, 22, 27 ja 28.”;\n9) paragrahv 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 4. Ühenduse tegevusluba ja selle kinnitatud ärakiri\n(4) Euroopa Liidu (edaspidi EL) ja Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi EMP) liikmesriikide vaheliseks tasuliseks veoseveoks ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatükis sätestatud kabotaažvedudeks peab autojuhil, kes ei ole EL-i või EMP liikmesriigi kodanik ega EL-i või EMP liikmesriigi pikaajaline elanik, nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.01.2004, lk 44) tähenduses olema lisaks ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjale juhitunnistus, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 artiklist 5 ja mis tõendab juhitunnistusele kantud isiku õigust teostada tasulist veosevedu.”;\n10) seadust täiendatakse §-ga 41 järgmises sõnastuses:\n„§ 41. Ühenduse tegevusloa kohustuseta vedu\n11) spordiürituste korraldamiseks või võistlemiseks ette nähtud sõidukite, loomade ja inventari vedu auto või autorongiga, mille täismass ei ületa 6000 kilogrammi.”;\n11) paragrahv 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 5. Nõuded ühenduse tegevusloa ja selle kinnitatud ärakirja taotlejale ning selle omajale\n(11) Tegevusloa kinnitatud ärakirja saab taotleda mootorsõidukile, mis on kehtestatud korras registreeritud Eesti Vabariigis või mõnes teises EL-i või EMP liikmesriigis ja mis vastab kehtivatele tehnonõuetele. Tegevusloa kinnitatud ärakirja taotleja peab olema mootorsõiduki omanik või kasutaja sõiduki registreerimistunnistuse või kasutuslepingu alusel.”;\n„§ 51. Nõuded juhitunnistuse taotlemiseks\n(4) Autojuht, kellele juhitunnistust taotletakse, peab olema läbinud käesoleva seaduse § 27 lõikes 1 nimetatud autojuhi ametikoolituse kursuse ja tal peab olema juhitava sõiduki liigile vastav kutsetunnistus või sellekohane märge juhiloal.”;\n13) paragrahv 6 tunnistatakse kehtetuks;\n„§ 7. Veokorraldaja\n1) teda ei ole karistatud esimese astme kuriteo eest või rohkem kui ühe korra tahtliku teise astme kuriteo, karistusseadustiku §-s 423 sätestatud kuriteo, jäätmeseaduse §-s 1204 või 1205, liiklusseaduse §-s 202, 204, 208, 210, 2102, 2104, 2106, 213, 216, 220, 225, 244, 252, 255 või 256, teeseaduse §-s 402, välismaalaste seaduse §-s 300 ja käesoleva seaduse §-s 311 sätestatud väärteo eest või karistusandmed on karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud. Veokorraldaja karistatuse puhul võetakse arvesse ka välisriigist saadud karistusandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud raskete rikkumiste kohta, mille kohta tehtud otsuse täitmisest ei ole möödunud karistusregistri seaduse §-s 24 sätestatud karistusandmete kustutamise tähtaeg;\n(7) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab määrusega ühenduse tegevusloa alusel korraldatava veoseveo veokorraldaja kvalifikatsiooninõuded, koolituskursuse õppekava, ametipädevuse tunnistuse vormi ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide ning nendes ettevalmistatavate erialade loetelu, mille lõpetajale antud diplom on aluseks tema osaliseks või täielikuks vabastamiseks veokorraldaja koolituskursuse läbimise ja koolituskursuse kirjaliku lõpueksami sooritamise kohustusest.”;\n„(1) Oma kulul korraldatava riigisisese ja rahvusvahelise veoseveo korraldamiseks peab ettevõtja täitma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 artikli 1 lõike 5 punktis d sätestatud tingimusi, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti.\n(4) Oma kulul sõitjateveo sertifikaati saab taotleda mootorsõidukile, mis on kehtestatud korras registreeritud Eesti Vabariigis ja vastab kehtivatele tehnonõuetele. Oma kulul sõitjateveo sertifikaadi taotleja peab olema mootorsõiduki omanik või kasutaja sõiduki registreerimistunnistuse või kasutuslepingu alusel.”;\n16) paragrahvid 9 ja 10 tunnistatakse kehtetuks;\n17) paragrahvi 12 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kui kombineeritud veo puhul korraldab veose saatja veo algetapil vedu käesoleva seaduse § 81 lõike 1 kohaselt oma kulul, ei ole nimetatud sättega vastuolus veose saaja õigus toimetada veos veo lõppetapil sihtkohta oma kulul. Veose saaja peab kasutama autot, mis on tema omandis või mida ta kasutab kasutuslepingu alusel ning mida juhib tema töötaja või veose saaja ise.”;\n1) avaldus, milles lisaks taotleja asukoha aadressile sisaldub ka see aadress Eestis, kus tegevusloa taotleja hoiab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 5 punktis a nimetatud dokumente, kui see aadress ei lange kokku taotleja asukoha aadressiga äriregistris või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris;\n2) veokorraldajat on karistatud käesoleva seaduse § 7 lõike 2 punktis 1 nimetatud süüteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud, või esinevad käesoleva seaduse § 7 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud asjaolud.”;\n19) paragrahvi 21 lõiked 4 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;\n20) paragrahvi 21 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Veoloa taotleja peab tasuma riigilõivu, välja arvatud juhul, kui nimetatud dokumentide andja on mittetulundusühing.”;\n21) paragrahvi 21 lõike 7 esimene ja teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Veoloa annab taotlejale Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Vabariigi Valitsuse korralduse alusel võib veolubasid andma volitada mittetulundusühingu.”;\n22) paragrahvi 21 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(8) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud veolubasid andma on volitatud mittetulundusühing, on mittetulundusühingul õigus võtta veoloa väljastamise eest tasu, mille suurus ei ületa riigiasutuse poolt veoloa väljastamise eest võetavat riigilõivu määra.”;\n23) paragrahvi 21 lõike 9 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Veoloa andja võib veoloa andmisest keelduda, selle ära võtta või kehtetuks tunnistada, kui vedaja:”;\n24) paragrahv 211 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 211. Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistuse ja veoloa üleandmise õigus\nÜhenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistuse ja veoloa võib vedaja üle anda ainult tema juures töölepingu alusel töötavale või muu õigussuhte alusel tegutsevale autojuhile.”;\n25) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) käesoleva seaduse § 4 lõike 1 kohaselt nõutav ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakiri;”;\n26) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„5) käesoleva seaduse § 4 lõike 4 kohaselt nõutav juhitunnistus;”;\n27) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„7) käesoleva seaduse § 81 lõike 3 kohaselt nõutav oma kulul sõitjateveo sertifikaat;”;\n28) paragrahvi 22 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Kui EL-i ja EMP liikmesriikide vahelist tasulist või oma kulul korraldatavat veosevedu teostatakse kasutuslepingu alusel kasutatava mootorsõidukiga ning selle sõiduki kasutaja ei ole märgitud sõiduki kasutajana sõiduki registreerimistunnistusele, peavad kasutuslepingu alusel kasutatava mootorsõiduki juhil peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide olema kaasas järgmised dokumendid:\n2) autojuhi töö- või muu leping või osapoolte kinnitatud väljavõte nimetatud lepingust, millega tõendatakse autojuhi töötamist sõiduki kasutaja juures, välja arvatud juhul, kui autojuht on ise sõiduki kasutaja. Nimetatud lepingu kinnitatud väljavõttele peavad olema kantud sõiduki kasutaja ja autojuhi nimed, lepingu sõlmimise kuupäev ja kehtivusaeg.”;\n29) paragrahvi 25 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Autoveol kasutatav auto peab olema kehtestatud korras registreeritud kas Eesti Vabariigis või mõnes teises EL-i või EMP liikmesriigis.”;\n30) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) EL-i ja EMP liikmesriikide vahelisel tasulisel või oma kulul korraldataval veoseveol kasutuslepingu alusel kasutatavat mootorsõidukit võib kasutuslepingu kehtivusajal kasutada üksnes kasutuslepingu alusel mootorsõidukit kasutav vedaja.”;\n31) paragrahv 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 26. Nõuded kabotaažvedude teostamiseks\n(2) Vedajal, kes ei ole asutatud EL-i või EMP liikmesriigis, ei ole lubatud korraldada kabotaažvedusid Eesti Vabariigi territooriumil, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti.”;\n32) paragrahvi 31 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) politseiametnik ja abipolitseinik tegevusloa kinnitatud ärakirja, oma kulul autoveo korraldamiseks käesoleva seaduse § 81 lõigetes 1 ja 2 nimetatud tingimuste täitmist tõendavaid dokumente, oma kulul sõitjateveo sertifikaati, juhitunnistust, mootorsõiduki kasutuslepingut või selle kinnitatud väljavõtet ja autojuhi töö- või muud lepingut või selle kinnitatud väljavõtet, kui tegemist on kasutuslepingu alusel kasutatava mootorsõidukiga, ohtlikke veoseid vedava sõiduki juhi koolitustunnistust, välislepingust tulenevat veoluba, Eestis registreeritud sõiduki juhi ametikoolituse tunnistust ja alarmsõidukijuhi koolitustunnistust;”;\n33) paragrahvi 31 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Kui autojuhil ei ole autoveol õigusaktide kohaselt nõutavat ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistust, oma kulul sõitjateveo sertifikaati või veoluba, on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ametiisikul õigus vedu katkestada kuni katkestamise põhjustanud asjaolude väljaselgitamise või äralangemiseni.”;\n34) paragrahvi 311 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 311. Tasulise veoseveo korraldamine tegevusloata\n35) paragrahv 312 tunnistatakse kehtetuks;\n36) paragrahv 313 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 313. Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistuse ja veoloa esitamata jätmine\n37) paragrahv 316 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 316. Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjale, juhitunnistusele ja veoloale kantud kasutusnõuete eiramine\n(1) Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjale, juhitunnistusele või veoloale kantud kasutusnõuete eiramise eest –\n38) paragrahv 317 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 317. Riigis ajutiselt oleva veoautoga kabotaažveo teostamiseks kehtestatud nõuete eiramine\n39) paragrahv 318 tunnistatakse kehtetuks;\n40) seadust täiendatakse §-dega 319 ja 3110 järgmises sõnastuses:\n„§ 319. Tasulise veoseveo korraldamine ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirjata\n2) Maksu- ja Tolliamet.”;\n41) paragrahvi 32 lõiked 1 ja 11 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Käesoleva seaduse §-s 14 nimetatud ühenduse tegevusloa ja selle kinnitatud ärakirja andja on kohustatud Statistikaametile esitama andmed kehtivate ja viimase poolaasta jooksul antud tegevuslubade ning nende kinnitatud ärakirjade arvu kohta seisuga 1. juuli ja 1. jaanuar.\n(11) Käesoleva seaduse §-s 14 nimetatud ühenduse tegevusloa andja kannab vedaja ja tema veokorraldaja andmed, mille miinimumnõuded on ära toodud komisjoni otsuse 2009/992/EL riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36–39) lisas, välja arvatud raskete rikkumiste ja hea maine nõudele mittevastavaks tunnistatud veokorraldaja andmed, majandustegevuse registrisse majandustegevuse registri seaduses sätestatu kohaselt.”;\n42) paragrahvi 35 täiendatakse lõigetega 12–14 järgmises sõnastuses:\n„(12) Käesoleva seaduse alusel antud tasulise riigisisese autoveo tegevusload ja nende alusel antud sõidukikaardid kehtivad neil märgitud kehtivusaja lõpuni.\n(14) Kehtiva tasulise riigisisese autoveo tegevusloa alusel võib anda ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja tingimusel, et kinnitatud ärakirja taotleja vastab käesoleva seaduse §-s 5 toodud nõuetele ning see ärakiri kehtib üksnes riigisisese autoveo tegevusloa kehtivusajal. Kehtiva tasulise riigisisese autoveo tegevusloa alusel antud kinnitatud ärakirja erimärkuste lahtrisse kantakse lisaks sõiduki registreerimisnumbrile ja vedaja äriregistri koodile teave selle kohta, et käesoleva ärakirja alusel on lubatud teostada vaid riigisisest veosevedu.”;\n43) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Riigisisese veoseveo koolitustunnistust omav veokorraldaja, kes ei ole viimase kümne aasta jooksul pidevalt juhtinud vedaja veotegevust, võib olla määratud veokorraldajaks ühenduse tegevusloa taotleja või omaja juures tingimusel, et kuue kuu jooksul alates veokorraldajaks määramisest sooritab ta rahvusvahelise veoseveo koolituskursuse kirjaliku lõpueksami.”;\n44) paragrahvi 36 lõiked 2–4 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;\n45) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 04.02.2006, lk 82–85).”\nRiigilõivuseaduses (RT I, 30.12.2011, 52) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 116 lõiked 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;\n2) paragrahvi 117 lõiked 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;\n3) paragrahvi 118 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Ühenduse tegevusloa alusel veosevedu teostavale Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna mitteliikmesriigi kodanikust autojuhile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72–87) artiklist 5 tuleneva juhitunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu 12,78 eurot.”;\n4) paragrahvi 118 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88–105) artikli 5 lõikest 5 tuleneva oma kulul sõitjateveo sertifikaadi väljastamise eest tasutakse riigilõivu 15,33 eurot.”\nLiiklusseaduses (RT I, 30.12.2011, 10) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 196 täiendatakse punktiga 61 järgmises sõnastuses:\n„61) suunata mootorsõiduk või selle haagis erakorralisele tehnonõuetele vastavuse kontrollimisele, kui seda mootorsõidukit või haagist on lubatud käesoleva seaduse § 73 lõike 5 alusel kasutada liikluses erandkorras või selle mootorsõiduki või haagise kasutamine on keelatud käesoleva paragrahvi punkti 6 alusel;”;\n2) 14. peatükki täiendatakse §-dega 2001 ja 2002 järgmises sõnastuses:\n„§ 2001. Liiklusjärelevalve infosüsteem\n(1) Liiklusjärelevalve infosüsteem on majandus- ja kommunikatsiooniministri asutatud andmekogu, mille eesmärk on käesoleva seaduse §-s 2002 nimetatud andmete elektrooniline talletamine, süstematiseerimine, asjaomaste asutuste vahel vahetamine ning nende andmete alusel järelevalve teostamine ning aruannete ja analüüside koostamine.\n(2) Liiklusjärelevalve infosüsteemi kantud andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus.\n(3) Liiklusjärelevalve infosüsteemi vastutav töötleja on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja volitatud töötleja Maanteeamet.\n(4) Liiklusjärelevalve infosüsteemi põhimääruse kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister määrusega.\n§ 2002. Liiklusjärelevalve infosüsteemi kantavad andmed\nLiiklusjärelevalve infosüsteemi kantakse:\n1) teedel liiklusjärelevalve teostamisel kogutud andmed mootorsõidukite ja haagiste tehnoseisundi, massi, teljekoormuse ja mõõtmete, autojuhtide sõidu- ja puhkeaja nõuete täitmise, seaduse või välislepingu alusel veo teostamiseks nõutavate dokumentide ning ohtlike veoste autoveo kontrollimise kohta, samuti kontrollimise käigus tuvastatud süüteo kvalifikatsioon ja karistuse liik, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51–71), artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud raskete rikkumiste andmed;\n2) ettevõttes autojuhtide töö-, sõidu- ja puhkeaja nõuete täitmise kontrollimisel kogutud andmed;\n3) välislepingu alusel välisriigist Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile saadetud andmed Eesti vedaja kontrollimisel avastatud autoveo- või liiklusalase õigusrikkumise ja selle osas kohaldatud karistuste kohta, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud raskete rikkumiste andmed;\n4) autoveoseaduse §-s 192 toodud alustel hea maine nõuetele mittevastavaks tunnistatud veokorraldaja andmed.”;\n3) paragrahvi 202 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n4) paragrahvide 204, 208, 210, 213, 216, 220, 225, 244, 252, 255 ja 256 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahve täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:\n5) seadust täiendatakse §-dega 2101–2106 järgmises sõnastuses:\n„§ 2101. Üle 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi ja masinrongiga maksimaalse lubatud täismassi ületamine\nÜle 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi või masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi ületatakse 20 protsendi võrra või rohkem, juhtimise eest –\n§ 2102. Üle 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi ja masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi on ületatud, juhtima lubamine\n(1) Üle 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi või masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi ületatakse 20 protsendi võrra või rohkem, juhtima lubamise eest selle omaniku, valdaja või tehnonõuetele vastavuse või käitamise eest vastutava isiku poolt –\n§ 2103. Kuni 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi ja masinrongiga maksimaalse lubatud täismassi ületamine\nKuni 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi või masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi ületatakse 25 protsendi võrra või rohkem, juhtimise eest –\n§ 2104. Kuni 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi ja masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi on ületatud, juhtima lubamine\n(1) Kuni 12 000 kilogrammi lubatud täismassiga sõiduki, autorongi või masinrongi, mille maksimaalset lubatud täismassi ületatakse 25 protsendi võrra või rohkem, juhtima lubamise eest selle omaniku, valdaja või tehnonõuetele vastavuse või käitamise eest vastutava isiku poolt –\n§ 2105. Mootorsõiduki juhtimine kiiruspiiriku kasutamise nõudeid rikkudes\n§ 2106. Mootorsõiduki juhtima lubamine kiiruspiiriku kasutamise nõudeid rikkudes\nkaristatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot.”\nKäesoleva seaduse § 3 punkti 2 alusel liiklusseadust täiendava § 2002 punkt 2 jõustub 2012. aasta 1. juulil.


Elektrolüüs - Vormid Blanketid | Keemia\nLae alla elektroluus.pdf\nElektrolüüs , keemia , ioonid , katood , anood , vesinik , aatom , katoodi , kloor , anoodil , redutseerumine , oksüdeerumine , elektrienergia , võrrandid , tähised , korrosioon\nelektrolüüs, vastav elektronvõrrand\nokaylol: väga hea!\nKeemia: Elektrolüüs jne\nElektrolüüs on redoksreaktsioon, mis toimub elektrolüüdi lahuses või sulas elektrolüüdis elektroodide pinnal elektrivoolu. Elektrienergia muundub keemiliseks energiaks.Endotermiline protsess. Katood (-)Elektr...\nElektrolüüs-elektrivoolu läbijuhtimine lahusest või sulatatud elektrolüüdist elekroodidel kulgev reaktsioon. Korrosioon- metalli hävimine keskkonna toimel. Aluminotermia-lihtainete saamine ühenditest alumiiniumiga redutseer...\nHapniku elekrtolüüs Elektrolüüs on keemiline lagunemine, mis toimub välise potentsiaali arvel. Elektrolüüsi kasutatakse peamiselt selliste ainete sünteesiks, mida on tavaliste keemiliste reaktsioonidega rask...\nELEKTROLÜÜS Elektrolüüsi mõiste ja rakendus: Elektrolüüs on redoksreaktsioon, mille käigus elektrienergia muundub keemiliseks energiaks. Elektrolüüsi tähtsus on suur: seda...\nElektrolüüs Angeliina klaas Töö kirjeldus Elektrolüüs Elektrolüüsi olemus Elektrivool Ioonid. Anioonid ja katioonid. Molekul ja aatom Elektriväli. Laetud osakeste vastastikmõju. Elektrolüüsi aj...


Kalevi pildiblogi: Saksamaa - Trier\nPosted in 2012, reisid, Saksamaa, Trier + No comment yet\nSee liivakiviplokkidest ehitis valmis aastaks 200 AD ja oli siis Augusta Treverorumi nime kandva linna ümbritseva müüri üks neljast väravast. Arvatakse, et see oli algselt palju heledam ja "mustaks" nimetati see keskajal. Sel ajal oli seal kirik, mistõttu värav pääses hävitamisest. Napoleoni käsul alustati Porta Nigra restaureerimistöödega, et anda neile tagasi esialgne välimus. Kuidas värav kirikuna välja nägi - Link pildile.\nSoovi korral saab 3 euro eest ehitist ka seestpoolt vaadata ja imetleda selle neljandalt korruselt avanevat vaadet. Teie ees laiub kena saksa väikelinn, ainult siin seal kõrguvad hiiglaslikud mingist teisest "linnalegost" pärit ehitised. Porta Nigra ise on säilinuist maailma suurim linnavärav.\nSamast kohast on ka tõsistel ajaloohuvilistel võimalik lunastada 8 euro eest sissepääs Simeonstift muusemisse.\nVärava kõrval asuvast informatsioonipunktist saab soovi korral peale info ja suveniiride osta ka 10 eurose TrierCard-i millega saab kolm päeva tasuta bussisõitu linnaliinudel, mitmeid soodustusi ja tasuta õlle või Kartoffelschnapsi (seda mitte kohapeal, tuleb ikka ettemääratud restorani minna).\nLink TrierCard lehele.\nKui tasuta bussisõit huvi ei paku (suurem enamus vaatamisväärsustest on jalutuskäigu kaugusel) võib sealt osta Trieris sündinud Karl Marksi nime kandvat punast kuiva veini. See on toodetud tema vanematele kuulunud istanduse viinamarjadest (tegelikult küll naaberistanduse marjadest).\nKui pooldate valget, siis on veinivaliku tegemine keerulisem. Moseli Rieslingit pakutakse nii linnas kui ümbruses "otse tootjalt" loendamatuis kohtades.\nLõbusõiduks võib ka teha linnatiiru Römer-Expressiga, mis väljub siitsamast turismiinfo kõrvalt, pilet täiskasvanule 9 eurot.\nEdasi saab kesklinna mööda Simeonstrasset. Simeon oli erakmunk, kes elas Porta Nigras. Tema auks tehtigi väravast kirik ja kõrvale asutati klooster.\nSelle tänava huvitavamaid maju on Dreikönigenhaus (kolme kuninga maja).\nEhitatud on see aastal 1230. Ohtlikel aegadel suleti kindlalt esimese korruse sissepääs ja majja siseneti redeliga teise korruse ukse kaudu, mis paistab paremalt kahe laterna vahelt.\nPaljud minu fotod on tehtud varahommikul, seepärast ka inimtühjus.\nKui soovite leida kesklinnas odavat toidupoodi, siis sellest kohast kus mu viimane foto on tehtud läheb minu selja tagant jalajäijate tänav, sealt alla ja kohe võimalusel vasakule. poe nimi: Netto Marken-Discount, aadress: Treviris-Passage 15.\nSimeonstrasse jõuab varsti väljakule Hauptmarkt, mis on üks ilusamaid saksamaal. Selles tõestuseks panoraamvaade.\nPanoraamis nägite punast autot. Tavaliselt seisab see BMW Isetta väljaku lõpust paremale Friedrichstrasse-l mänguasjamuuseumi ees.\nPeale mängumuuseumit suundun samal tänaval asuvasse ööbimispaika. See on väga mõistliku hinna ja loomulikult ka asukohaga pere- ja noortehostel Kolpinghaus Warsberger Hof. Link (Saksa k.)\nTeil soovitan minna tagasi turuplatsile. Aja võite maha loendamatuis sõõgi- ja joogikohtades.\nValik on alates Löwenbrau-st ja Brautwurst-ist kuni "Medaillon vom Seeteufel"-ini koos Moselwein-iga mõnes peenemas kohas. Sinna vahele jääb McDonalds, kohvikud, kondiitriärid jne. Joogiks võib proovida Trieri rahvusjooki Viez (õunasiider), magusam variant on limonaadiga Viez-Limo.\nKodus oleme harjunud, et igas kohas on tasuta wifi. Saksamaal see kahjuks nii ei ole. Mina saan hosteli baaris või väliterassil seda nautida. Teil jääb üle loota, et plaanitud vaba wifi projekt Trieris teostatakse. Nimelt on järgmisel 2013. aastal plaanis linna tekitada 8 vaba traadita interneti leviala.\nPostituse lõppu panen lingi Trier-info lehele, kus ilmselt ka need kohad ära märgitud on.\n(märkus anno 2015 - turuplatsil otsige silti “KD WLAN Hotspot” või “30 Min Free WIFI”, veel Porta Nigra juures + 6 kohta. Kvaliteedi hindamiseks peate ise kohale minema. Või kui ma juhtun sinna kanti, annan siin teada)\nValinud istumiseks sobiva koha võib hakata edaspidiseks plaani pidama. Variandid:\nÜhineda kaubaturistidega, kuigi eeldan, et sel juhul olete juba mõnes Simeonstrasse firmapoes või jätkate shoppamist vanalinna jalakäimisetsoonis asuvatel kaubatänavatel.\nSamas suunas minevaile hiinlastele järgnedes jõuate Karl Marksi sünnimaja-muuseumi juurde.\nOtsida üles Rote Haus-il (pigem pruunil majal) asuva kirja "ANTE ROMAM TREVIRIS STETIT... " - "Linn sai alguse juba 1300 aastat enne roomlaste saabumist siia" selle teatega seotud ajalugu ja legendid jääb minu poolt kommenteerimata (tõlkeraskused).\nSoovitam kindlasti tutvuda lähikonda jäävate UNESCO kultuuripärandisse kantud objektidega. Ühte neist Musta Väravat olete juba näinud.\nEt oleks lihtsam orienteeruda lisan kaardi, veidi keerulisem on nimedega, mis on kaardil mitmes keeles.\nLiebfrauenkirche - Saksa vanimaid gooti kirikuid\nTrier Saint Peter's Cathedral - toomkirik - Saksamaa vanim katedraal. Need kaks kirikut asuvad kõrvuti, toomkirik - Dom on neist suurem\nKonstantinbasilika -Konstantinuse basiilika – troonisaal, suurim Vana-Rooma säilinud ühe ruumiga ehitis\nKurfürstliches Palais - Kuurvürsti loss - ei kuulu küll UNESCO nimekirja aga kena barokne loss ja ilus park (lossis asub maakonnamuuseum)\nImperial Baths - Keiserlikud termid. soovitan osta 4 eurose pileti, saab tutvuda ka termide all olevate katakombidega\nSoovi korral võite UNESCO pärandi teemalist rännakut jätkata, pöörates Moseli poole jõuate roomlaste ehitatud sillani Romerbrücke, teisele poole minnes on lähedal amfiteatri varemed (kaardil all paremal).\nMina jäin teist maha hostelisse. Pannud õhtul noorima reisija magama suundusime linna. Maandusime veinirestoranis. Lehtla, vein, küünlad ja vaade ...Link vaatele. Kirikud mis paistavaad on minu nimekirjas 1 ja 2.\nJärgmine hommik otsustasin veidi kõrvale kalduda turistide tavalistest radadest.\nTaevas on näha lennukijälgi, ilmselt on kuskil lähedal sõjaväelennuväli, sest hävitajaid tiirutas linna kohal pidevalt. Lähim tsiviillennuväli asub Luksemburgis ca 50 km kaugusel.\nMeie saabusime Ryanair lennukiga Frankfurt-Hahn lennuväljale. See on põldude vahel asetsev endine sõjaväelennuväli, Trieri sõitsime Flibco bussiga, millele piletid olime eelnevalt netist ära ostnud. Tunnikese sõitsime veidi igavavõitu künkliku maastiku vahel, siis aga avanes meile vaade Moseli jõele ja orule. Seda vaadet kaua nautida ei saanud, sest varsti olime kohal.\nLinnast leiab ka kaasaegseimaid ehitisi, need on püstitatud teises maailmasõjas purukspommitatute asemele. Ka allesjäänud ajaloolised hooned kannatasid selle tagajärjel. Näiteks toomkirikut taastati 14 aastat (1960-74). Üks foto Trier-Info lehelt,\nOma reisi planeerides oli sooviks sõita laevaga mingisse lähemasse linna. Kahjuks ei õnnestunud.\nKülastasime naabruses asuvat Cochem-i, kuid see toimus rongiga\nLaevaga tegime vaid tunnise lõbureisi Moselil.\nTaevas kiskus väga ähvardavaks, õnneks äikesevihm ootas kuniks olime hotellis tagasi.\nRömerbrücke, vanim sild Saksamaal\nJärjekordsel varahommikul otsustasin vaadata linna ülevaltpoolt. Selleks tuli valida kas Markusberg või Petrisberg. Esimene neist asus lähemal, teiselpool jõge. Valisin kaugema, sihiks oli telemast.\nVäljusin liinibussist kui see oli mäest üles roninud. Eemal paistsid Trieri ülikooli hooned.\nTelemasti juurde jõudnud valdas mind kerge pettumus, vaadet alla linnale varjasid kõikjal puud.\nAinuke, mille seal jäädvustasin oli Auf Dem Petrisberg tänav\nPeale pikka laskumist mööda pargiradu jõudsin mäeveerel vaateplatvormini, kuskohast avaneva vaate jäädvustamist segasid veidi vine ja tegevuseta (turistide jaoks oli kell veel varane) postkaardi, DVD jm. müügimees.\nMärk lohutas mind: ainult 580 meetrit veel ja olemegi mäest all.\nMeie selles linnas viibimise aeg hakkab kahjuks läbi saama. Ees ootab veel lühitutvus Luxembourgi linnaga, sealt bussisõit Frankfurt Hahni ja ebamugav tukkumine lennujaamas hommikust Ryanairi Tallinna lendu oodates\nReisiga jäime väga rahule, ainult Moseli oru looduse, linnade, kindluste jm. oleks tahtnud rohkem tutvuda.\nLõpetuseks mõned lingid:\nTrip.ee foorumi postitus, mis oli peapõhjuseks meie Trieri sattumisele. Tahaksin siinkohal tänada selle autorit Johhaidii-d väga põhjaliku artikli eest, soovitan ka teil see läbi lugeda.\nPõhjalik Trier-info (inglise k.)\nÜks blogipostitus kruiisilaevaga Trieri külastamisest (inglise k.)\nAsukoht: Trier, Germany


osaline kodu/-distantsõpe algkoolis - Perekooli Foorum\nEsileht › Koolilaps › osaline kodu/-distantsõpe algkoolis\nTeema: osaline kodu/-distantsõpe algkoolis\nTere. Kas kellelgi on kogemusi osalise nö kodu-/distantsõppega, st et laps käib koolis näiteks 4 korda nädalas ja 1 päeva nädalas on kodus? Samas teeks laps ikka kõik kooliasjad ära, lihtsalt on 1 päeva kodus. Miks? Sest usume, et siis jõuaks rohkem teha ja õppida ja samas saaks laps veidi rohkem puhata (ei peaks nii vara ärkama ega tundides nii pikalt istuma + kodus rahulikum).\nLaps on nutikas, laia silmaringiga ja koolis on tal kahjuks igav, ta on ise öelnud, et tahaks keerulisemaid ja rohkem uusi asju õppida, ning kuna kool neid paraku (veel?) väga ei paku (vast nii mõnigi tunneb seda eriti algkoolis), siis teeks seda hea meelega ise kodus (klassijuhatajaga on räägitud, aga kahjuks ilma erilise tulemuseta, sest eks vast ongi raske igale lapsele erinevalt läheneda).\nOn keegi proovinud või arutanud seda võimalust kooliga, kuidas suhtuti?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 03.03 23:53; 05.03 01:12;\nMa ei usu, et pälviksid positiivset suhtumist, aga eks küsida võib kõike. Põhjendus peaks ka olema parem, mingi tohutult oluline kohustus, nt mingi tohutult treeniv tulevane tippsportlane vms, mitte et ei viitsi vara tõusta ja tunnid on igavad. Aga muidugi võib-olla on just sinu koolis tohutult innovaatiline ja vastutulelik juhtkond ja õpetajaskond, nii et eks sa võid küsimuse ju tõstatada. Või kui elad piirkonnas, kus on võimalik ka mujale kooli minna, äkki peaksid lihtsalt parema ja tugevama kooli oma lapsele leidma, kui ta praeguses koolis käimisel suurt mõtet ei näe? Või kui seal on paralleelklassil tugevam klassijuhataja, võiks ehk ka klassi vahetus kõne alla tulla, kuigi see sõltub ka juhtkonna vastutulelikkusest mu teada.\nKeegi ei keela sul last ühel päeval nädalas koju jätmast. Puudub vanema loaga. Ja õpeta teda siis sel päeval ise või lase tal lihtsalt puhata. See ei ole distantsõpe. Distantsõpe tähendab, et kool (õpetaja) korraldab seda õpet.\nKui lapsel on hetkel koolis liiga lihtne ja igav ja tegu on algklassilapsega, siis peaks tal ju ka koolipäevadel aega olema tegeleda asjadega, mis teda huvitavad.\nMeil on sama, lastel algklassides koolis nii igav, et suur tülpimus hakkab masendusse viima. Kool mingeid lahendusi ei paku ja teist kooli siin pole. Teemegi palju puhkepäevi, õppetulemused ikka väga head. E-kooli kirjutan lihtsalt, et puudub kodustel põhjustel. Valime sellise päeva, kus pole kunsti-, käsitöö- või kehalise tunde, neis nagu ikkagi midagi tehakse, aga põhiained on üks lõputu kordamine.\nMul laps 2.klassis. Kui näen, et laps on koolist väsinud, olen ka lasknud kodus olla ja paar päeva lisaks puhata. Põhjuseks olen pannud kodused põhjused.\nKuus korra või 2 tuleb ikka ette.\nEi ole selle pealegi tulnud, et õpetajalt selleks luba peaks küsima.\nMa soovitan küll õpetajaga rääkida. Praegu ei julge õpetajad väga lisamaterjali koduseks uurimiseks-lahendamiseks anda, sest hirm on laps ja nende vanemaid üle koormata. Isegi Haridus- ja Teadusministeerium on soovitanud, mitte anda koduseid ülesandeid. Usun, et kui küsid arendavaid lisamaterjale, on see õpetajale küll pigem positiivne märk ja ta leib neid meeleldi. Edukate ja andekate laste puhul ollakse koolis päris paindlikud, st , kui on näidatud ära, millega laps sellel kontaktõppevabal päeval kodus tegeleb, on täiesti võimalik ja teostatav, et laps õpib ühe päeva kodus olles.\nMeie lapse klassis sügisel oligi selline õpe. Reedeti olid kodus. Hetkel ei ole, aga vahel rakendan seda ise, Stuudiumis puudumiste põhjendamise all saab valida soovi korral distantsõppe.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 04.03 18:17; 06.03 19:50;\nAitäh kommenteerijatele! Võiks ju jah arvata, et on positiivne ja tervitatav, kui laps tahab õppida (seda enam, et tegu on nö eliitkooliga), kuid raamid tunduvad olevat väga paigas seal koolis ja paindlikkust/innovaatilisust selles osas ei paista. Oleme õpetajaga rääkinud, kuid kahjuks suht tulutult. Ning paraku see igavus võib last lõpuks tõsiselt demoraliseerida ja käitumist järjest mõjutada (ka suured inimesed ei suudaks väga pikalt igavledes vaikselt istuda), mis ka põhjus, et midagi tuleks ette võtta, mitte niisama edasi lasta minna.\nKlassi vahetust lahendusena ei näe ja kooli vahetus tundub veelgi keerulisem/pea võimatu ja ega ju ei tea ka, kas mujal parem oleks, igal pool sõltub väga palju konkreetsest õpetajast.\nSamas mul on hea lugeda kommentaare, et teisedki rakendavad vabu päevi ja piisab lihtsalt kodusest põhjusest. Me korra ehk proovime veel rääkida, ideaalis tahaks siiski koostööd teha, aga eks näis siis.\nKui sa sunnid lapse puuduma, siis pikemas perspektiivis võib see mõjutada lapse sotsiaalset suhtlemist. Et vaadatakse, et näe, jälle puudub, miks ta on parem kui teised jne…\nEt vaadatakse, et näe, jälle puudub, miks ta on parem kui teised jne…\nTänapäeval pidevalt keegi puudub ja mingit vaatamist ei ole. Ega ta põhjuseta ei puudu.\nMinu lastel on ka koolis suur osa ajast igav, sest nõrgemate tõttu nämmutatakse sama teemat jube kaua. Olümpiaadide aegu on huvitavam, siis annab õpetaja olümpiaadiülesandeid lahendada. Ise olen vahel vaadanud, mis teemasid õpitakse ja trükkinud lastele nuputamisülesandeid samal teemal kaasa. Aga üldiselt ega nad neid väga ei kipu kasutama. Üks laps teeb tundides kodused tööd kõik ära, õpetajaga rääkisin läbi, sest algul ta väga rahul sellega ei olnud, kuna raske on lapsi kontrollida, kui ühtäkki üks laps hoopis teise teemaga tegeleb. Teised kaks on laisad ja eelistavad nuputusülesannetele ja koduste tööde tegemisele joonistamist. Neil on spetsiaalsdd joonistusmärkmikud kaasas ja siis enamuse tundide ajast lihtsalt joonistavad, jube hunnik märkmikuid kulub. Vend mul näiteks luges tunnis raamatuid, siis kui kõik ülesanded lahendatud olid. Ülejäänud klassiga oli läbi räägitud, miks talle see lubatud on, et kohustused on täidetud ja teisi ei sega.\nÕudne ajaraiskamine, aga keskmine andekas laps on piisavalt laisk, et kui õpetaja ise ei käse keerukamaid ülesandeid lahendada, siis nad seda ka ei tee.\nKui õpetajaga rääkimine tulu ei too, siis tee ise koduseid päevi, kui suudad need sisustada. Olen ise laps, kellel oli koolis igav ( õde 6 ja pool aastat vanem). Olen ka õpetaja, väga püüan, et tugevamatega ka tegeleda, aga tean, et mu püüdlustest ei piisa. Täna on igas klassis mõni IÕK laps, kes pole, seda oma tavalisest suurekate võimete poolest ja õpetajate aeg kaob sinna.


VIDEO! Linnavolikogu innovatsioonikomisjon vaagis Tallinn-Helsingi - Majandus\nTäna oli Tallinna linnavolikogu innovatsioonikomisjonis arutlusel Tallinn-Helsingi tunneli kavandamise seis. Ülevaate asjade seisust andsid Tallinna transpordiameti projektijuht Liivar Luts ja linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni esimees Kristen Michal.\nVIDEO! Linnavolikogu innovatsioonikomisjon vaagis Tallinn-Helsingi tunneli arenguid\nMichali sõnul on praegu kaks tunneli rajamise algatajat. Üks on soome ettevõtja Peter Vesterbacka. Ta on kokku toonud suure hulga ettevõtjaid, kes lubavad tunneli ehitusega alusta ja selle valmis ehitada tunduvalt kiiremini kui riik. Teiseks tegeldakse tunneli projektiga Eesti ja Soome riigi tasandil ning sellesse töösse on kaasatud ka Tallinna ja Helsingi linn. "Tallinna ja Helsingi vaheline tunnel on Eesti jaoks ajalooline võimalus," rõhutas Michal. Viimased merepõhjauuringud on Michali hinnangul vägagi lootustandvad, sest vähemalt pool pinnasest on graniit, mis teeb tunneli rajamise odavamaks. Michali hinnangul oleks tunneli rajamise tulemusel tekkival kaksikpealinnal suuri eeliseid. "Tunnel teeks Tallinna ja Eesti suuremaks," ütles Michal. "Meil oleks näiteks võimalik sõita 25 minutiga Helsingi lennuväljale ja me võiksime konkureerida Riia lennuväljaga.“ Michali arvates on projekti õnnestumiseks tingimata vajalik, et linn ja riik teeksid omavahel koostööd ja ühtlasi kaasaksid sellesse töösse ka ettevõtjaid. „Linnas paraku öeldakse, et las riigid teevad,“ kurtis Michal. "Äkki võiks olla tunnel ka Tallinna arengukavas. Linn peaks mõtlema praegu tunneli osas 30-40 aastat ette."\nTransspordiameti projektijuht Luts alustas selle tõdemusega, et Tallinna ja Helsingi vahelise püsiühenduse loomise pole sugugi uus idee. Selle ideega tuldi välja juba 1871. aastal, kui kahte linna kavandati omavahel ühendada rippsillaga. Tõsisemalt hakati tunneli-ideega tegelema aga 2014. aastal, kui alustati tasuvus-uuringu eeluuringuga. Jõuti järeldusele, et sõiduaeg ühest linnast teise peaks olema ligikaudu 30 minutit, maksumus kuni 13 miljardit ja tasuvusaeg kuni 40 aastat. Terminalid oleksid tulnud Ülemistele ja Helsingi raudteejaama. Hilisem ja täpsem uuring näitas, et tunneli ehitus läheb kallimaks ja selle maksumus võib küündida 20 miljardini.\nEdaspidi loodi riigikogus tunneli ehitamise algatusrühm ja Soomes kutsus majandusminister kokku töörühma, kuhu kuulusid kõigi tunneli kavandamisega seotud osapoolte esindajad. Lutsu hinnangul kõigest seni tehtust siiski ei piisa, et tunneli kavandamine saaks kulgeda kiiresti ja pidevalt. "On vaja luua Eesti ja Soome ühisorganisatsioon, mis koordineeriks tunneli ehitust," ütles Luts. "Kahe riigi vahel oleks vaja allkirjastada ühiste kavatsuste protokoll ja see peaks olema võimalikult üksikasjalik. Projekti oleks vaja kaasata ka elanikke. Tähtsad otsused on seni siiski tegemata. Oleks vaja inimesi, kes hakkavad tunneli projekti pidevalt tegelema." Lahtine on ka töö rahastamine. Lutsu hinnangul võiks Euroopa Liit anda 40 protsenti tunneli rajamiseks vajalikust rahast, kuid nii suur panus olevat siiski vähetõenäoline.


Muna või kana? Teadlased kergitasid loori saladuselt, kuidas sai tekkida elu - Tervis\n25. mai 2022, 20.51\nMis oli kõigepealt? Foto: Shutterstock\nSee on ülim kana-muna mõistatus — mis oli esimesena? Elu ei toimi ilma tillukeste molekulaarmasinateta, mida nimetatakse ribosoomideks ja mille ülesanne on geene valkudeks tõlkida. Kuid ribosoomid ise on valmistatud valkudest. Kuidas siis esmakordselt elu tekkis?\nTeadlased võivad olla astunud esimese sammu selle mõistatuse lahendamise suunas, vahendab Science. Nad näitasid, et RNA molekulid võivad iseseisvalt «kasvatada» lühikesi valke, mida nimetatakse peptiidideks – ribosoomi pole vaja. Veelgi enam, see keemiline protsess toimib tingimustes, mis esinesid tõenäoliselt ammustel aegadel Maa peal.\n«See on oluline edasiminek,» ütleb Strasbourgi ülikooli keemik Claudia Bonfio, kes ei ole teadustööga seotud. Ta ütleb, et uuring annab teadlastele nägemuse peptiidide tekke kohta.\nElu päritolu uurivad teadlased on pikka aega pidanud RNA-d keskseks teguriks, kuna see võib kanda nii geneetilist teavet kui tagant tõugata vajalikke keemilisi reaktsioone. Tõenäoliselt oli see meie planeedil olemas enne elu arenemist. Kuid tänapäevase elu tekkimiseks oleks RNA pidanud kuidagi «õppima» valkude ja lõpuks ribosoomide moodustamise. «Praegu kukub ribosoom lihtsalt taevast alla,» ütleb Müncheni Ludwig Maximiliani ülikooli keemik Thomas Carell.\nVihje mõistatuse lahendamiseks tuli varasemast laboriuuringust. 2018. aastal püüdsid Carell ja tema kolleegid mõista, kuidas RNA neli «kanoonilist» ehk range korrapäraga ehitusplokki võisid moodustuda lihtsamatest molekulidest. Rakkudes moodustavad need RNA ehitusplokid – guaniin, uratsiil, adeniin ja tsütosiin – messenger RNA (mRNA) geneetilised tähed, mida ribosoomid loevad ja niiöelda tõlgivad valkudeks. Kuid ka teised «mittekanoonilised» RNA ehitusplokid, mis ei kuulu reeglipäraste kanooniliste hulka, on tänapäevastes rakkudes üldlevinud, täites mitmesuguseid rolle. Näiteks stabiliseerides kanooniliste RNA-de ja «ülekande-RNA-de» vahelist seondumist, mis aitab ribosoomidel mRNA geneetilist koodi valkudeks muuta.\nCarell ja tema kolleegid märkasid, et osa neist mittekanoonilistest RNA-dest võidi sünteesida lihtsatest molekulidest. Nad näitasid, et mõned mittekanoonilised ehitusplokid võivad seonduda aminohapetega, valkude ehitusplokkidega, suurendades nende peptiidideks sidumise võimalust.\nNüüd teatas Carelli meeskond, et paar mittekanoonilist RNA ehitusplokki suudab just seda teha. Protsess algas RNA ehitusplokkide ahelate paaridega, mis täiendavad üksteist, võimaldades üksteist ära tunda ja seonduda.\nTeadurid lisasid esimese ahela, mida nimetatakse doonorahelaks, ühte otsa mittekanoonilise RNA alusosa, mida nimetatakse t6A-ks, ja mis on võimeline siduma aminohapet. Teise RNA ahela, mida nimetatakse aktseptorahelaks (vastuvõtja), lõppu lisasid nad veel ühe mittekanoonilise RNA alusosise nimega mnm5U.\nCarelli meeskond leidis, et kui komplementaarsed doonor- ja aktseptor-RNA ahelad seondusid, haaras mnm5U nii-öelda kinni t6A aminohappest. Lisades veidi kuumust, lasi t6A sellest lahti ja andis oma aminohappe ära mnm5U-le ning komplementaarsed ahelad eraldusid ja triivisid lahku.\nKuid protsess võib korduda. Teine doonorahel, mis kannab teist aminohapet, võib seejärel seonduda aktseptorahelaga ja anda ära oma aminohappe. Protsessi käigus võivad tekkida kuni 15 aminohappe pikkused peptiidahelaid, teatab meeskond ajakirjas Nature.\nCarell ja tema kolleegid avastasid ka, et kui mittekanooniliste RNA osiste paare sisaldavad komplementaarsed RNA ahelad seonduvad omavahel, tugevdavad algselt jagatud aminohapped kahe RNA ahela sidet. Bonfio sõnul võis peptiidide ja RNA-de moodustumine maailma algusaegadel olla sünergiline: RNA-d võisid aidata moodustada peptiide ja peptiidid stabiliseerida ja moodustada üha pikemaid RNA-sid.\nTema ja Carell ütlevad, et sellest sünergiast oleks võinud tekkida väga palju erinevaid RNA-sid, peptiide ja nende kahe kombinatsioone, mis oleks võinud tekitada eluks vajaliku «keerulise keemia» – seda kõike ilma ribosoomideta.\nCarell tunnistab, et töö on vaid «esimene hüppelaud». Teadlased peavad endiselt näitama, kuidas RNA ahelad – mis sisaldavad kanoonilisi ehitusplokke või muud – võisid välja valida konkreetsed aminohapped, mis on vajalikud tegelike valkude jaoks. Kuid kui hüppelaud on paigas, on elu päritolu uurijatel suund, kust edasi otsida.


Melissa McCarthy lavastus 'Lip-Sync Battle' uimastab publikut Jimmy Falloni saates - Muud\nMelissa McCarthy lavastus 'Lip-Sync Battle' uimastab publikut Jimmy Falloni saates\nEnne kui saatest 'Lip Sync Battle' sai eraldiseisev programm, ilmus segment varem Jimmy Falloni saates 'The Tonight Show, mille peaosas on Jimmy Fallon'.\nAmo Mama sõnul võitles võõrustaja 2016. aastal näitlejanna Melissa McCarthyga, lauldes kummaski kaks laulu. Fallonil ei olnud võimalust, sest näitlejanna pani südamesse iga etenduse ja pälvis publikust isegi ovatsiooni.\nPildikrediidid: Youtube / The Tonight Show, peaosas Jimmy Fallon\nKaks aastat tagasi ilmus näitlejanna Melissa McCarthy saates 'Tänaõhtune peaosa Jimmy Fallon', et reklaamida oma filmi 'Boss'. Ta näitas oma näitlemisvõimet, kui võttis filmi 'Huule sünkrooni lahing' võõrustaja Jimmy Falloni.\nFallon alustas esimest ringi Melanie uhiuue võtme loovutamisega. Rahva jaoks oli liiga naljakas näha, kuidas ta tegeliku rattaga sõidab ja kuidas ta ka simuleeris nagu rulluisud, teadmata, kuidas seda teha.\nInimesed rõõmustasid Jimmy üle. Vähe nad teadsid, et näitlejanna kavatses teda puruks lüüa. 'Ma ei aja palju närvi, ma olen teie purustamisest päris jahmunud,' ütles McCarthy võõrustajale enne lava ette astumist.\nTa haaras korgi, et tunduda rõvedam, ja hakkas seejärel sünkroonima laulu, mida keegi ei oodanud. Melissa pani ta kinni, esitades DMX-i 'X Gon' Give It Ya'ile suure energiatarbega räpi. Ta nägi välja nagu päris räppar ja isegi The Roots (ansambel Jimmy Falloni show'st) oli täiesti üllatunud.\nKeegi isegi kommenteeris videot, öeldes, et soovib teda näha hip-hop muusikavideos. Teise ringi jaoks üritas Fallon seda kiirendada Zayn Maliku hiti 'Pillowtalk' abil.\nTerve etenduse tegemiseks tõi ta isegi padja. Publik ei suutnud lõpetada naermise, kui nad nägid võõrustajat tema etendust tegemas. Iga loo vahel vahetasid Melissa ja Jimmy hirmutavaid välimusi, justkui vihkaksid nad teineteist, kuid tegelikult ei suutnud nad muud üle kui naerda, kui nad üritasid ebaviisakas ja väljakutsuv välja näha.\nHoolimata Jimmy pingutustest näis näitlejanna kindlameelselt võita. 'Nii et ma lõpetan ilmselt' Pocahontas 'laulu,' sõnas ta. Ta kanalitas Pocahontas ja laulis Alan Menkeni teose 'Colours of the Wind'.\nInimesed teadsid, et see läks tõsiseks, kui Melissa turvaprillid selga pani. 'Mida sa teed? Need on ette kirjutatud? ”Küsis Jimmy naljaga. 'Jah - ütles ta - mul on kohutavad kae' ja kõik naersid näitlejanna vastusega.\nSellele hetkele, kui ta laulma hakkas, ilmus võlts metsa. Ka Jimmy ja The Roots ei suutnud seda uskuda; tundus, et Jimmy küsis endalt: 'kuidas ta saab seda kõike minu enda saates teha?'.\nÄrge unustage, et Jimmy Fallon on mängudes, kus ta oma saates osaleb, väga konkurentsivõimeline. Kui olete tema külaline, ei tähenda see, et ta laseb teil võita.\nEtenduse alguseks sai Jimmy teada, miks ta neid prille kandis ja mille eesmärk oli kaitsta oma silmi kõigi asjade eest, mis talle lauldi ajal visati. Nad viskasid talle isegi vett, et muuta kõik palju dramaatilisemaks.\nJimmy ja The Roots olid täiesti avatud suu ja nad olid rohkem üllatunud, kui Melissa tegi rohkem asju. Tema esinemine oli täis üllatusi. Mõned inimesed kommenteerisid isegi algset videot, öeldes, et see oli parim huulte sünkroonimise etendus.\nKõik olid rõõmsad, kui lõpuks nägid kedagi Jimmy enda mängul peksmas. Melissa esinemine oli hiilgav. See hõlmas tuuletormi nagu originaalses Disney filmis, mille tegid võimalikuks sära ja konfetid.\nMcCarthy rõõmustas publikut, kui võltsid loomad tulid talle kätt, kui ta südame välja laulis. Publik ja võõrustaja olid õmblemisel, kui nad vaatasid, kuidas etendus lõppes. Näitlejannal õnnestus lahing võita seisvate ovatsioonide abil.\nLõpuks oli ta nägu konfeti nii täis, et ta vaevu nägi. Tundus, et mingil hetkel viskasid nad lihtsalt kõik, mida nad Melissast leida võisid, ja lava oli nii palju erinevaid asju täis, et tundus, et seal oleks orkaan üle käinud.\nMelissa McCarthy iseloomustab kõiki oma naljakaid rolle filmides ja telesaadetes. Ta on praegu üks meedia väärtuslikumaid koomikuid ja ka üks kõige paremini tasustatud koomikuid.\nTegelikult on Melissa ajakirja Forbes andmetel 2018. aasta üheksa kõige paremini tasustatud näitlejanna, kelle nimekirja moodustavad ka sellised kunstnikud nagu Scarlett Johansson, Gal Gadot ja Emma Watson.\nPildikrediidid: Instagram / melissamccarthy\nMelissa McCarthy tegeleb praegu oma uue komöödiafilmi DVD-l ja Blu-Ray reklaamimisega, mille nimi on 'Partei elu'. Filmis on häid kriitikuid ja nad ütlevad isegi, et McCarthy huumor on orkaan.\nSee pole olnud ainus kord, kui legendaarne huulte sünkroniseerimise seanss on Late Night Show koos Jimmy Falloniga aset leidnud. Mõned teised staarid, nagu Emma Stone, Paul Rudd ja Miley Cyrus, on teinud oma esinemisel ka vinge töö.\nJa muidugi annab Jimmy Fallon igal võistlusel alati oma parima. Kuidas me unustasime, kui ta laulis koos Drew Barrymore'iga “Minu elu aeg” ja ta tegutses nii palju, et rebis kõigi pingutuste tõttu isegi oma püksid.\n2015. aastal telliti Spike'ile huulte sünkroonimise lahing. Segment on sellest ajast harva esinenud, mis aitas selle kuulsaks teha. Hilisõhtune show koos Jimmy Falloniga on tuntud hämmastavate külaliste ja naljakate tegevuste ning mängude abil, mida host kasutab nendega mängimiseks.\nTeised tuntumad mängud on „Drinko“, kus ta ja külalised peavad kokteile tegema ebaharilike koostisosadega, „Pup Quiz“, kus mängijad peavad vastama mõnele küsimusele ja võitja võidab kutsika ning tuntud mängu. Charades '.\nkui vana on devon franklin\njedediah bila pole meiki\ntim karri näevad sarnased\nfantaasia kihlvedude kiitusega\nk michelle implantaadid


Rada7 -- Kuula: Desert Queen - "Kangelased"\nartiklid » foorumid » artistid ja reliisid » Kuula: Desert Queen - "Kangelased"\n01-11-2017 | kirjutas: Rada7.ee\nEelmise aasta veebruaris oli meil au esitleda Desert Queeni esimest reliisi, mille nimeks lakooniline "EP". Tujukad ja osaliselt ka veidi salakavalad kitarrimeloodiad, tukslevad bassikäigud ning hirmutavaks paisuv trummimürin, mille kõrval kare lauluhääl justkui paitava rusikahoobina tundub. “Mida küll võtab inimene lahkudes endaga kaasa?” küsis bänd viie palaga.\nSel korral on Desert Queen kirjutanud heliriba näidendi “Kangelased” tarvis. Plaat ilmub füüsilisel kujul jooksva aasta 3. novembril ning digitaalselt pärast etenduste tsükli lõppu. Kõigist teistest varem saab aga värsket teost kuulata juba täna, 1. novembril, Eesti vägevaimast muusikalehest Rada7.ee.\nSuur tänu kuulamast! Eelkuulamine on selleks korraks läbi. Kohtumiseni kontsertidel!\nNäidend “Kangelased” uurib lavastaja Peeter Volkonski juhendamisel seltskonna kaasaja noortega seltskonda noori, kes tegutsesid sada aastat tagasi. Viktor Kingissepp, Hans Heidemann, Vilhelmine Klementi, Jaan Kreuks, Jaan Tomp, Hans Pöögelmann – need nimed ei ütle praegusele põlvkonnale mitte midagi. Ometi olid kunagi nende järgi nimetatud tehased, tänavad, kultuuripaleed, teatrid ja isegi üks linn. Mis asju nad ajasid? Mille nimel läksid nad surma? Kas nad olid kangelased ja märtrid või reeturid?\nBändiga võttis lavastaja Volkonski ühendust isiklikult. “Asi on väga lihtne – nägin-kuulsin neid Terevisioonis ja tundus kohe, et nemad sobiksid. Ja kui tulid esimesed näited, siis selgus, et sobivadki!” Näidendis esitab Desert Queen laule proletaarsete poeetide (Pöögelmann, Buk, Mölder-Proletaarlane) tekstidele. “Muusikutena otsime pidevalt uut väljakutset ning seega olime põhimõtteliselt kohe pakkumisest ka huvitatud. Anti luuletused, millele omal viisil tõlgendades kirjutasime heliloomingu ja hiljem sobitasime luuletused laulusõnadeks,” räägivad bändimehed.\nMuusika kirjutasid Mihkel Maidla ja Oliver Ernest ja arranžeeris Desert Queen. Luuletused tõlgendas laulusõnadeks ja viisideks Kris Kirs. Lood salvestas Desert Queen maikuust kuni oktoobrini 2017 oma prooviruumis. Miksis ja masterdas Mihkel Maidla.\nIlmuva albumi kujunduse tegi Tiit Pähnapuu: "Kujunduse idee oli anda läbi värvide, kompositsiooni ning lihtsuse edasi retropsühhedeelne hõng, mis oleks iseloomulik ka albumile "Kangelased". Püüdsin luua graafika, mis oleks oma olemuselt lihtne, kuid samas meeldejääv ja vaatajat kaasahaarava atmosfääriga. Iga hea albumikujunduse taga on muidugi hea algmaterjal ja idee, millest üldse miskit sündida võiks." Plaadil kasutatud fotode autor on Ruudu Rahumaru.\nOliver Ernest – kitarr, bass, FX\nMihkel Maidla – kitarr, FX\nKris Kirs – vokaalid\nMartin Kütt – löökriistad\nNäidend etendub ja sellega ühtlasi esitletakse Desert Queeni uut albumit 3. ja 4. novembril kell 19.00 Vilde ja Vines (Vallikraavi 4, Tartu) ning 7.-9. novembril kell 19.00 Wabaduses (Vabaduse väljak 10, Tallinn).\nKõrge kütteväärtusega kraam!\nRevolutsiooni ja rauda! Puid ahju!\nMaterjal on ilgelt äge aga oluline ja ilmalik küsimus: miks nii vali? Ei saa kuulata ise mingi minut paar kuigi tahaks - kõrv hakkab valutama ja aju ütleb, et keera kinni. Võtke kui positiivset arvustust ikkagi ;)\nKui jebida kõikide kohas digitaalselt - mis peaks olema valju ja mis peaks olema tasem, siis ju pole üldse vahet kahjuks :(


Kissu villakud • Leht 2 • Meie villakhiired • www.pisi.ee\n84 postitust • Lehekülg 2/3 • 1, 2, 3\nPostitas raheldeegu » 03. aprill 2008, 17:25\nvõiks juba pildi üles panna... Mul juba suur tahtmine seda puuri näha mis on juba Kissu arust väga suur.\nPostitas Memory10 » 03. aprill 2008, 18:51\nMul ka jube tahtmine näha.Villakud on ülinummid.\nPostitas Babu » 04. aprill 2008, 20:43\nMina tahan ka juba näha!\nPostitas Kissu (Teema autor) » 10. aprill 2008, 18:07\nKaua võttis aga asja sai.\nPuuris on meil siis puidust riiulid, võrest riiulid, võrest kaldteed, siis puidust suur riiul (tegelikult mõeldud vist sillakesena) puupulk, majakene, heinasõim ja joogipudel (mida veel pandud ei olnud pildistamise ajaks, kuna puur sai just puhastatud).\nPostitas Memory10 » 10. aprill 2008, 18:09\nIssand kui ilus puur.Villakutel on seal lausa lust elada.Tublit tööd olete teinud.\nPostitas Kissu (Teema autor) » 10. aprill 2008, 18:25\nEi saa seda puuri ehitamise au endale võtta, Kairi andis selle puuri koos tsintsudega meile.\nPostitas Memory10 » 10. aprill 2008, 18:28\nNo jah.Aga igatahes supper ilus puur.\nPostitas Egle » 22. aprill 2008, 18:24\nNii suur puur\nPostitas aNeTe » 30. aprill 2008, 10:53\nPäris uhke villa, või mis ?\nPostitas Kissu (Teema autor) » 09. mai 2008, 16:14\nMina küll ei kujutaks ette villakute väiksemas puuris pidamist. Minu omad armastavad rallitada puuris - jooksevad ringiratas (nii on kaldteed seatud) üles ja siis tagasi alla ja siis jälle üles. Pealegi armastavad nad võimalust olla üksteisest eraldi (üks üleval teine all) jne.\nPostitas Kissu (Teema autor) » 10. mai 2008, 12:25\nVaatasin, et pole tohutult kaua tsintsudest pilte teinud ja seega proovisin neist ka mõned pildid saada. Avastasin, et tsintsude pildistamine on veel tunduvalt raskem kui rottide pildistamine. Kui rottide puhul on probleemiks see, et rott jalutab kaadrist välja, siis tsintsude puhul on pigem mure sellega, et nad liigutavad pead või saba ja seega tuleb pilt udune. Lisaks on valgeid loomakesi üldse hädaline pildistada.\nPostitas raheldeegu » 10. mai 2008, 12:27\nHehh Millil on nii kikkis kõrvad .\nPostitas Kissu (Teema autor) » 10. mai 2008, 12:28\nEga Chilli ka temast väga ma ei jää kikk-kõrvalisuse poolest.\nPostitas Lind1100 » 10. mai 2008, 12:56\nKana pildistamisel on sama jama, usu mind.\nKana teeb iga pildistaja meelehärmiks just nii, et liigutab pead nõkshaaaval. Vaatab sekundi mingit asja ja sel hetkel kui inimese sõrm jõuab mõttele järgi ja nuppu vajutab, liigub see pea veerandsekundi jooksul kahekümne sentimeetri kaugusele.\nTäditütre tšintsud ei paista nii kikkkõrvsed.\nNüüd on olemas peale tšintšillajäneste ka jänestšintšiljad.\nPostitas Memory10 » 10. mai 2008, 17:03\nMa ikka veel ei suuda ära imestada, kuidas sul nii ilusad chinchud on. Pildid lihtsalt võrratud.\nPostitas Babu » 13. mai 2008, 19:24\nMulle meeldivad nad väga, eriti armas on veel Chilli. Milli on muidugi ka. Mulle täiega meeldib nimi Chilli ja mu sugulaste koerra nimi on ka Chilly.\nPostitas väikehamsu » 19. juuni 2008, 15:46\nVäga armsad villakud, kindlasti on nad palju rõõmu toonud, aga üks küsimus. Kas sina tõstad ka oma villakuid sabast ?\nPostitas -pisi- » 12. juuli 2008, 10:41\nKissu kas sa ütleksid kust sa said need valged villakud? Äkki ma ostan endale ka!\nViimati muutis -pisi- 12. juuli 2008, 11:19, kokku muudetud 1 kord.\nPostitas samton » 12. juuli 2008, 10:50\nKui Sa võtad vaevaks seda teemat algusest peale lugeda, saadki teada, kust Kissu nad sai. Miks peaks ta Sulle seda eraldi üle rääkima?\nPöörduda foorumis kellegi poole sõbaga "kuule" on ikka jabur, mis?\nPostitas London » 13. juuli 2008, 17:02\n-Pisi-, sinu postitustest võib välja lugeda, et sa tahad omale nii hiiri, liivahiiri kui villakhiiri. Kas üheteiseaastane niipaljude loomade eest suudab vastutada?\nVäga armsad tsintsud on, edu neile.\nPostitas Meloofia11 » 13. juuli 2008, 19:31\nMa olen 11 ja mul on kodus 2 tšintšillat, 2 liivahiirt, 1 küülik ja 1 koer. Kõigi eest hoolitsen mina ja vastutan ka mina. Niiet saaks hakkama küll.\nIgatahes on Kissu, Su tšintšillad ma vaieldamatud lemmikud.\nPostitas tupsu-baloo » 14. juuli 2008, 18:00\nSina(Meloofia11) oled vastutustundlik,aga -pisi- tema ei tundu üldsegi vastutustundlik,juba kuidas ta kirjutas,et:ÄKKI ostand endale ka...Minu arvates on see väga jabur viis kirjutada,et temast saan ma aru nii,et kui kellelgi on mõni armas loom siis tahab tema endale ka aga iseasi kas ta tema eest ka hoolitseda viitsib või võtab lihtsalt imetlemiseks ja teistele näitamiseks,et vaadake mul on ka see ja too loom.\nVabandan,et offtopicut kirjutasin!\nPostitas Kissu (Teema autor) » 15. juuli 2008, 19:12\nMeloofia11 kirjutas: :ot: Ma olen 11 ja mul on kodus 2 tšintšillat, 2 liivahiirt, 1 küülik ja 1 koer. Kõigi eest hoolitsen mina ja vastutan ka mina. Niiet saaks hakkama küll.\nMina kahtlustan, et sa ei saanud neid loomi kõiki korraga? Vaid ikka aegade jooksul on neid tekkinud nõnda palju.\nTegelikult võib ikka päris jube olla, kui ei ole harjunud loomadega arvestama ja järsku on sul mitu-mitu puuri puhastada ja kõigi nende elukitega igapäevaselt tegeleda.\nLisaks ütlen ausalt, et liiga palju loomi ei ole hea. Minu loomaaed on ikka väga suur ja see on suhteliselt kurnav ja aeganõudev. Tulevikus ma enam seda viga ei tee, et nõnda palju loomi korraga omale soetan. 1-2 puuri on veel enamvähem talutav aga 6 (hetkel lausa 7) puuri loomi on tegelikult liig mis liig. Loomulikult ei tähenda see, et ma oma loomadest kedagi ära annaksin - ise olen nad omale võtnud ja seega ka vastutan nende eest. Lihtsalt suuremaid loomi (küülikud, merisead, villakud) juurde ei plaani enam võtta.\nPostitas tupsu-baloo » 17. juuli 2008, 08:22\nTegelikult oleneb see ka inimesest endast palju ta loomi endale võtab ja palju on ta võimeline nende eest hoolitsema,kui mul oleks puhastada 6-7 puuri siis poleks minule see mingi probleem aga mul on puhastada 15 puuri ja 13 nendest puhastan kaks korda nädalas ja teisi kord nädalas aga mina ei näe selles mingit probleemi.\nIsegi tahan võtta küülikuid juurde aga see selleks.\nMuidu paid Kissu villakutele ja Kissule jaksu nendega tegelemiseks.\nPostitas Meloofia11 » 18. juuli 2008, 20:04\nJahm ma ei võtnud neid korraga.\nPostitas kerliilrek » 14. august 2008, 13:53\nKuidas villakutel läheb ?\nPostitas Roosaketss » 16. august 2008, 14:14\nNii armsad tsintsud\nPostitas Kissu (Teema autor) » 18. august 2008, 00:57\nMis nad ikka... Söövad, magavad, jooksevad, laamendavad puuris nagu ikka. Meil siin suhteliselt rutiinne elu.\nPostitas Liivakakene » 26. oktoober 2008, 19:55\n~2 kuud möödas....Mis tsinnud teevad?\nPostitas Kissu (Teema autor) » 28. oktoober 2008, 10:33\nKuna meil ühtegi põrutavat uudist ei ole, siis ei ole leidnud ka vajadust postitada eriti. Mis meie tsintsud siis teevad: söövad, magavad, jooksevad, mängivad jms. Vaikselt on hakkanud nad Celioni usaldama rohkem ja tema saab Millit lausa pihkugi võtta, ilma suurema vastupanuta. Tsilli on ikka selline häbelik ja vaatab natukene kaugemalt kahtlustaval pilgul.


Windows 10-s võrguühendusprobleemide lahendamine - Windows Help\nWindows 10-s võrguühendusprobleemide lahendamine\nKui teil on Windows 10-s võrguühenduse loomisega probleeme ja Interneti-ühendus puudub, proovige probleemi lahendamiseks järgmist.\nÜhendusega seotud probleemi lahendamiseks või väljaselgitamiseks proovige esmalt järgmist.\nLugege artiklit Miks ma ei saa ühendust luua? ja järgige seal kirjeldatud tõrkeotsingu juhiseid.\nTaaskäivitage oma modem ja raadivõrgumarsruuter. Selle käigus luuakse ühendus Interneti-teenuse pakkujaga (ISP) uuesti. Selle toimingu puhul katkestatakse ajutiselt kõikide teie Wi-Fi-võrguga ühenduses olevate kasutajate ühendus.\nModemi ja marsruuteri taaskäivitamiseks vajalikud toimingud võivad erineda, kuid üldjoontes on need järgmised.\nEemaldage ruuteri toitekaabel toiteallikast.\nEemaldage modemi toitekaabel toiteallikast.\nÜhendage modemi pistik tagasi toiteallikasse. Modemi tuled vilguvad. Oodake, kuni vilkumine lakkab.\nÜhendage marsruuteri pistik tagasi toiteallikasse.\nProovige arvutis uuesti ühendus luua.\nLooge traadita võrgu aruanne. Aruanne aitab teil probleemi diagnoosida või vähemalt annab teile lisateavet, mille saate edastada kellelegi, kes saab teid võib-olla aidata.\nTippige tegumiriba otsinguväljale tekst Käsuviip, vajutage pikalt (või paremklõpsake) valikut Käsuviip ja seejärel valige käsk Käivita administraatorina > Jah.\nSisestage käsuviibas netsh wlan show wlanreport.\nSellega luuakse HTML-fail, mille saate avada veebibrauseris käsuviibas märgitud asukohas. Võrguaruande ja selle analüüsimise kohta leiate lisateavet aruandest Raadiovõrgu aruande analüüsimine artiklis Wi-Fi probleemide lahendamine opsüsteemis Windows 10.\nVeenduge, et tegemist ei ole kaabliga ühendatud modemi ega Interneti-teenuse pakkuja (ISP) probleemiga.\nSellisel juhul võtke ühendust Interneti-teenuse pakkujaga. Tippige tegumiriba otsinguväljale tekst Käsuviip, vajutage pikalt (või paremklõpsake) valikut Käsuviip ja seejärel valige käsk Käivita administraatorina > Jah.\nSisestage käsuviibas ipconfig.\nVaadake IP-aadressi, mis on toodud real Vaikelüüs. Vajaduse korral kirjutage aadress üles. Näide: 192.168.1.1.\nViiba ilmumisel tippige tekst ping <DefaultGateway> ja vajutage sisestusklahvi (Enter). Näiteks tippige ping 192.168.1.1 ja vajutage sisestusklahvi (Enter). Tulemus peaks sarnanema järgmisega.\nKui ping õnnestub ja näete eespool olevaga sarnaseid tulemeid, ent arvutis ei saa Interneti-ühendust luua, võib tegemist olla modemi või Interneti-teenuse pakkuja (ISP) probleemiga.\nKäivitage võrgu tõrkeotsija ja seejärel võrgukäsud\nVõrgu tõrkeotsija aitab diagnoosida ja lahendada ühendusega seotud levinud probleeme. Tõrkeotsija kasutamine ja seejärel vajaduse korral võrgukäskude käitamine aitab teil ühendust luua.\nTippige tegumiriba otsinguväljale tekst Võrgu tõrkeotsija ja valige seejärel tulemite hulgast Võrguprobleemide tuvastamine ja parandamine.\nJärgige tõrkeotsija etappe ja vaadake, kas probleem laheneb.\nKui see ei lahenda ühendusprobleemi, proovige järgmist.\nLähtestage TCP/IP virn\nTippige tekst netsh winsock reset ja vajutage sisestusklahvi (Enter).\nTippige tekst netsh int ip reset ja vajutage sisestusklahvi (Enter).\nTippige tekst ipconfig /release ja vajutage sisestusklahvi (Enter).\nTippige tekst ipconfig /renew ja vajutage sisestusklahvi (Enter).\nTippige tekst ipconfig /flushdns ja vajutage sisestusklahvi (Enter).\nAegunud või ühildumatu võrguadapteridraiver võib põhjustada ühendusega seotud probleeme. Kui läksite hiljuti üle operatsioonisüsteemile Windows 10, on võimalik, et praegune draiver loodi Windowsi varasema versiooni jaoks. Kontrollige, kas värskendatud draiver on saadaval.\nTippige tegumiriba otsinguväljale tekst Seadmehaldur ja valige seejärel tulemite hulgast Seadmehaldur.\nSeadmehalduris valige Võrguadapterid > võrguadapteri nimi.\nVajutage pikalt (või paremklõpsake) võrguadapteri nime ja seejärel valige Värskenda draiver > Otsi värskendatud draiveritarkvara automaatselt. Järgige juhiseid ja seejärel valige käsk Sule.\nPärast värskendatud draiveri installimist valige nupp Start > Toide > Taaskäivita (kui teil palutakse seda teha) ja vaadake, kas see lahendab ühendusprobleemi.\nKui Windows ei leia võrguadapteri jaoks uut draiverit, minge arvuti tootja veebisaidile ja laadige sealt alla võrguadapteri uusim draiver. Kui teie arvuti ei saa Internetiga ühendust luua, tuleb teil draiver alla laadida muus arvutis ja salvestada see USB-mäluseadmesse, et saaksite draiveri oma arvutisse käsitsi installida. Peate teadma arvuti tootjat ja mudeli nime või numbrit.\nVõrguadapteri draiveri käsitsi installimine\nOlenevalt arvuti tootja veebisaidilt allalaaditud failist tehke järgmist.\nKui laadisite alla täitmisfaili (.exe), topeltklõpsake lihtsalt faili käivitamiseks ja draiverite installimiseks. See peaks olema kõik, mida vaja teha.\nKui laadisite alla üksikud failid ja vähemalt ühel failil on INF-failinimelaiend ning mõnel muul failil on SYS-laiend, tehke järgmist.\nSeadmehalduris valige Võrguadapterid > võrguadapteri nimi. (Kui seda loendis pole, uurige jaotist Muud seadmed.)\nVajutage pikalt (või paremklõpsake) võrguadapterit ja seejärel valige Draiveri värskendamine > Sirvi arvuti sisu, et leida draiveritarkvara.\nValige Sirvi. Seejärel valige koht, kus draiveri failid on talletatud, ja siis valige OK.\nValige Edasi > järgige draiveri installimiseks toodud juhiseid > Sule.\nPärast draiveri värskendamist valige nupp Start > Toide > Taaskäivita (kui teil palutakse seda teha) ja vaadake, kas see lahendab ühendusprobleemi.\nVõrguadapteri draiveri tagasipööramine\nKui ühendus oli varem olemas ja installisite hiljuti uue võrguadapteri draiveri, võib aidata draiveri tagasipööramine eelmisele versioonile.\nVajutage pikalt (või paremklõpsake) võrguadapterit ja seejärel valige Atribuudid.\nJaotises Atribuudid valige vaheleht Draiver, valige Draiveri tagasipööramine ja seejärel järgige juhiseid.\nKui nupp ei ole saadaval, tähendab see, et draiveril ei ole eelmist versiooni, mille juurde tagasi pöörata.\nKui teil palutakse pärast draiveri eelmisele versioonile tagasipööramist arvuti taaskäivitada, valige nupp Start > Toide > Taaskäivita (kui palutakse taaskäivitada) ja vaadake, kas see lahendab ühendusprobleemi.\nKui Windows ei leia võrguadapteri jaoks uut draiverit, minge arvuti tootja veebisaidile ja laadige sealt alla võrguadapteri uusim draiver. Kui teie arvuti ei saa Internetiga ühendust luua, tuleb teil draiver alla laadida muus arvutis ja salvestada see USB-mäluseadmesse, et saaksite draiveri oma arvutisse käsitsi installida. Peate teadma arvuti tootjat ja mudeli nime või numbrit. Lisateavet draiveri käsitsi installimise kohta vaadake eelmisest jaotisest.\nTulemüüride ajutine välja lülitamine\nMõnikord võib tulemüüritarkvara takistada ühenduse loomist. Saate kontrollida, kas ühendusprobleemi põhjuseks on tulemüür, kui lülitate selle ajutiselt välja ja seejärel proovite minna usaldusväärsele veebisaidile.\nTulemüüri väljalülitamiseks vajalikud toimingud olenevad kasutatavast tulemüüritarkvarast. Vaadake tulemüüritarkvara dokumentidest teavet väljalülitamise kohta. Lülitage see uuesti sisse niipea kui saate. Teie arvuti on häkkerite, usside ja viiruste suhtes haavatavam, kui tulemüür on välja lülitatud.\nKui teil on probleeme tulemüüri väljalülitamisega, tehke järgmist, et lülitada välja kogu tulemüüritarkvara, mis teie arvutis töötab. Jällegi lülitage tulemüür uuesti sisse niipea kui võimalik.\nKõikide tulemüüride väljalülitamine\nTippige käsuviibas tekst netsh advfirewall set allprofiles state off ja vajutage sisestusklahvi (Enter).\nAvage veebibrauser ja proovige, kas saate usaldusväärse veebisaidiga ühenduse luua.\nKäsuviibas kõikide installitud tulemüüride sisselülitamiseks tippige netsh advfirewall set allprofiles state on ja vajutage sisestusklahvi (Enter).\nKui selgub, et ühendusprobleeme põhjustab tulemüüritarkvara, pöörduge tarkvara tootja poole või minge tootja veebisaidile ja vaadake, kas saadaval on värskendatud tarkvara.\nLülitage ajutiselt välja viiruse- või pahavaratõrje tarkvara\nMõnikord võib viiruse- või pahavaratõrje tarkvara ühenduse loomist takistada. Saate kontrollida, kas ühendusprobleemi põhjuseks on viiruse- ja pahavaratõrje tarkvara, kui lülitate selle ajutiselt välja ja seejärel proovite minna usaldusväärsele veebisaidile. Kui selgub, et see põhjustab ühendusprobleeme, pöörduge tarkvara tootja poole või minge tootja veebisaidile ja vaadake, kas saadaval on värskendatud tarkvara.\nViiruse- või pahavaratõrje tarkvara väljalülitamiseks vajalikud toimingud olenevad kasutatavast tarkvarast. Vaadake tarkvara dokumentatsioonist teavet väljalülitamise kohta. Lülitage see uuesti sisse niipea kui võimalik. Teie arvuti on häkkerite, usside ja viiruste suhtes haavatavam, kui viiruse- või pahavaratõrje tarkvara on välja lülitatud.\nKui te ei tea, milline viiruse- või pahavaratõrje tarkvara programm on installitud, saab Windows teile võib-olla selle kohta teavet anda.\nInstallitud viiruse- või pahavaratõrje tarkvara versiooni kontrollimine\nTippige tegumiriba otsinguväljale tekst Süsteem ja turve ja seejärel valige Arvuti oleku ülevaatamine ja probleemide lahendamine.\nValige jaotise Turve kõrval olev allanool.\nKui Windows suudab tuvastada teie viirusetõrjetarkvara, on see loetletud jaotises Viirusetõrje. Pahavaratõrje tarkvara leiate jaotisest Kaitse nuhkvara ja soovimatu tarkvara eest.\nKui viiruse- või pahavaratõrje tarkvara on sisse lülitatud, vaadake tarkvara dokumentatsioonist teavet selle väljalülitamise kohta.\nLülitage kindlasti viiruse- või pahavaratõrje tarkvara uuesti sisse niipea kui võimalik, et teie arvuti oleks paremini kaitstud.\nDesinstallige võrguadapteri draiver ja taaskäivitage arvuti\nKui eelmistest toimingutest ei olnud abi, proovige desinstallida võrguadapteri draiver, seejärel taaskäivitage arvuti ja laske Windowsil automaatselt installida uusim draiver. Kaaluge seda lähenemist, kui võrguühendus lakkas töötamast pärast hiljutist värskendust.\nEnne desinstallimist veenduge, et draiverite varukoopiad oleksid saadaval. Minge arvuti tootja veebisaidile ja laadige sealt alla võrguadapteri uusim draiver. Kui teie arvuti ei saa Internetiga ühendust luua, tuleb teil draiver alla laadida muus arvutis ja salvestada see USB-mäluseadmesse, et saaksite draiveri oma arvutisse installida. Peate teadma arvuti tootjat ja mudeli nime või numbrit.\nVajutage pikalt (või paremklõpsake) võrguadapterit. Seejärel valige käsk Desinstalli seade, märkige ruut Kustuta selle seadme draiveritarkvara ja valige Desinstalli.\nPärast draiveri desinstallimist valige nupp Start > Toide > Taaskäivita.\nPärast arvuti taaskäivitamist otsib Windows võrguadapteri draiverit ja installib selle automaatselt. Kontrollige, kas see lahendab ühendusprobleemi. Kui Windows ei installi draiverit automaatselt, proovige installida enne desinstallimist salvestatud draiveri varukoopia.\nVõrguseadmete uuesti installimiseks võrgu lähtestamine\nVõrgu lähtestamine peaks olema viimane variant, mida proovida. Kaaluge seda vaid juhul, kui ülaltoodud juhistest polnud ühenduse loomisel abi.\nSee võib aidata lahendada ühendusprobleeme, mis võivad ilmneda pärast Windowsi varasemalt versioonilt versioonile Windows 10 üleminekut, ning ka probleeme, mille puhul Interneti-ühendus töötab, ent teil pole juurdepääsu jagatud võrguketastele. See eemaldab kõik installitud võrguadapterid ja nende sätted. Pärast arvuti taaskäivitamist installitakse kõik võrguadapterid uuesti ja nende vaikesätted taastatakse.\nVõrgu lähtestamise kasutamiseks peab teie arvutis töötama Windows 10 versioon 1607 või uuem versioon. Kui soovite näha, milline Windows 10 versioon teie seadmes töötab, valige nupp Start ja seejärel Sätted > Süsteem > Teave.\nValige nupp Start , seejärel valige Sätted > Võrk ja Internet > Olek > Lähtesta võrk.\nValige kuval Võrgu lähtestamine käsk Lähtesta kohe ja klõpsake kinnitamiseks valikut Jah.\nOodake, kuni arvuti taaskäivitub, ja kontrollige, kas probleem on lahenenud.\nPärast võrgu lähtestamist tuleb teil võib-olla uuesti installida ja häälestada muu võrgutarkvara, mida kasutate, nagu VPN-i klienttarkvara või Hyper‑V virtuaalsed lülitid (kui kasutate seda või muud võrgu virtualiseerimise tarkvara).\nVõimalik, et võrgu lähtestamisel lülitatakse kõik teie võrguühendused avaliku võrgu profiili. Avaliku võrgu profiilis pole teie arvuti teiste võrgus olevate arvutite ega seadmete jaoks tuvastatav, mis aitab teie arvuti turvalisemaks muuta. Kuid kui teie arvuti kuulub kodurühma või see on seotud failide või printerite ühiskasutusega, peate oma arvuti taas tuvastatavaks muutma, määrates selle kasutama privaatvõrgu profiili. Selleks valige Sätted > Võrk ja Internet > Wi-Fi . Valige kuval Wi-Fi jaotis Halda tuntud võrke, valige muudetav võrguühendus ning seejärel Atribuudid. Tehke jaotises Võrguprofiil valik Privaatne.\nAidake meil opsüsteemi Windows 10 võrgundust täiendada\nKui eelmised soovitused ei lahenda probleemi, andke meile sellest teada, saates tagasisidet tagasisidekeskusele.\nKirjeldage probleemi võimalikult üksikasjalikult, lisades näiteks kuvatõmmiseid, logifaile või muud kasulikku lisateavet. Valige tagasisidekeskuses sobiv kategooria ja alamkategooria, näiteks Võrgud ja Wi-Fi-võrguga ühenduse loomine.\nLisateavet saate jaotisest Microsoftile tagasiside saatmine rakendusega Tagasisidekeskus.\nViimati värskendatud: 17. okt 2017


2021 GMC Sierra 2500 HD ülevaade: Monster truck\nGmcGmc Sierra 2500hdVeoautod\nSelles näosiseses pikapis pole midagi peenet, peent ega raevukat, kuid neile, kes tegelikult vajavad raskeveokit, saab see tehtud.Suurenda piltiÄrge tehke viga, see veoauto on tohutu. Craig Cole / Roadshow Raske töö veoautod on eriotstarbelised tö...\nGMC Hummer EV sõidab elektriliste off-road sarjadega Extreme E\nSee pole tegelikult Hummer EV, kuid see näeb välja lahe. GMC Äärmuslik E, tee tee GMC Hummer EV. Noh, Hummer EV vähemalt välimuselt. Teisipäeval teatas GMC uuest partnerlusest Chip Ganassi Racinguga, mis näeb ettevõtte elektriliste maasturite võid...\n2020. aasta GMC Sierra 1500 esimene sõidu ülevaade: diislikütuse võimsus ja täiustatud tehnoloogia\nFordGmcGmc Sierra 1500Veoautod\nRoadshow toimetajad valivad tooted ja teenused, millest kirjutame. Meie linkide kaudu ostes võime saada vahendustasu.Uus diiselmootori valik ja mõned väikesed, kuid sisukad täiustused muudavad GMC kergekäigulise tähe täheks.MSRP$29,600Vaade Kohali...\nGM annab Hummer EV linnamaasturile põgusa pilgu ja H2 vibreerimine on tugev\nSuurenda piltiSee on nagu H2, kuid võimsam, tõhusam ja tõenäoliselt palju kallim. GM Me oleme seda teadnud GM-l oli maasturiversioon selle hiljuti välja kuulutatud ja palju hüpoteeritud Hummer EV on töös, kuid selle üksikasjad ei olnud eriti üksik...\nNii populaarne GMC Hummer Edition 1 elektriline pikap, mida see võib veelgi ehitada, öeldakse aruandes\nSuurenda piltiRohkem neist? Võib olla. GMC Inimesed olid tõesti GMC Hummer EV kui bränd selle aasta alguses elektrilise pikapilt mantli lõpuks maha kiskus. Nii palju, et Hummer EV Edition 1 trimmi müüdi 10 minutiga välja. Kuuldavasti mõtleb GMC to...\nCooley autodel: kas 2022. aasta GMC Hummer EV-l on mõtet?\nTäiendavaks tõendiks selle kohta, et 2020. aastal võib juhtuda kõike, Hummer on läinud elektriks. Kuid selle käigus muutub see ka nišisõidukist, mis esindas mitte millegi tulevikku, lipulaevaks, mis esindab General Motorsi elektrifitseeritud tulev...\n2016 GMC maastik: maasturina poseeriv vagun\nRoadshow toimetajad valivad tooted ja teenused, millest kirjutame. Meie linkide kaudu ostes võime saada vahendustasu.GMC tõi New Yorgi autonäitusel välja oma uuendatud maastikumudeli, millel on uus stiil ja sisseehitatud 4G andmesideühendus, kuid ...\nVaadake 2022. aasta GMC Hummer EV krabikäigu režiimi\nAutodisainerid ja -insenerid armastavad võrreld...\n2021 GMC Yukon Denali esimese sõidu ülevaade: luksuslikust teesklejast seadusliku võistlejani\nHummer sündis uuesti GMC elektrilise pikapi alambrändina\nSuurenda piltiJust, inimesed. Hummer on tagasi....