Eesti koondis [Arhiiv] - Lehekülg 6 - Soccerneti foorum\nLeheküljed : 1 2 3 4 5  7 8 9 10 11 12 13\nSamal ajal, kui Tarmo Rüütli juhendatud Eesti jalgpallikoondis sepistas väljakul vahva võidu, viibis Lilleküla staadioni VIP-loožis, jalgpalliliidu juhatuse liikmetest ümbritsetuna rootslane Magnus Pehrsson, kellest võib saada järgmine Eesti peatreener.\nÕnnitlused Joel Lindperele, Aserbaidžaanile löödud värav oli Eesti koondise läbi aegade 400-s\n400 - Joel Lindpere - 15.11.2013, 387. Eesti - Aserbaidžaan 2:1 (A. Le Coq Arena)\n300 - Ingemar Teever - 11.06.2004,\t269. Eesti - Makedoonia 2:4 (A. Le Coq Arena)\n200 - Marko Kristal - 27.22.1997,\t178. Filipiinid - Eesti 0:1 (Manila, Rizal Memorial...)\n100 - Viktor Ader - 16.08.1933, 67. Soome – Eesti 2:1 (Helsinki, Pallokenttä)\nCV midagi erilist ei ole. Ilma erilise eduta Taani ja Rootsi klubisid juhendanud. Suht mõttetu kui tuuakse välistreener puhtalt sellepärast, et ta on VÄLIS.\nPagariks võib olla ükskõik kes, aga ega sitast saia ikkagi ei tee ja ega see treeneri vahetus väga midagi muuta ei saa.\nLihtsalt jutu jätkuks et ega Pijpersil või Goesil ei olnud ka midagi ette näidata enne kui nad Eestisse tulid. Samal näiteks Viggol oli sest ta oli abitreenerina Euroopa meister aga ometi ta oli siin ainult pool aastat koos rombiga. Sellest on räägitud ka aga loogiline et Eesti ei jaksa endale palgata nime teinud treenerit.\nSul on siseinfot, et Levadia/Kalju laseksid Kristali/Prinsi rõõmsameelselt koondise juurde, aga näe Pohlak, kurivaim, surub vägigi välismaalast pukki?\nHenri Anier - 5 väravat 13 mänguga !!!\nPeale iseseisvuse taastamist pole keegi Eesti koondislastest nii lühikese koondisekarjääriga 5 väravat löönud.\n7 -\tFriedrich Karm\n8 -\tLeonhard Kass\n10 -\tVladimir Tell\n12 -\tOskar Üpraus\n12 -\tRichard Kuremaa\n13 -\tHenri Anier\n18 -\tArnold Pihlak\n18 -\tGeorg Siimenson\n19 -\tIndrek Zelinski\n20 -\tSergei Zenjov\n41 - Andres Oper\nVäljakul viibitud minutite järgi jõudis 5.-da väravani kiiremini ainult Friedrich Karm, kellel kulus selleks 514 minutit, Henri Anieril 635 minutit!\nLihtsalt jutu jätkuks et ega Pijpersil või Goesil ei olnud ka midagi ette näidata enne kui nad Eestisse tulid.\nJelle oli olnud Hollandi süsteemis noortekoondiste treener viis aastat ja toodi ka siia esialgu noortetreeneriks pluss Pijpersi paremaks käeks. Siis tuli edutamine. Pijpers tuli täpselt samamoodi Hollandi noortekoondiste süsteemist. See on juba iseenesest päris kõva kvaliteedimärk, kui meestele on sellises jalgpalliriigis noorte treenimine usaldatud.\nMitte et see peaks nüüd Pehrssoni kohta midagi ütlema. Ka lihtsalt jutu jätkuks.\nPehrssoni kohta oli esimene mõte, et võib-olla sobiks Flora etteotsa aga Eesti koondis?! Või tuleb nagu vanasti ehk Flora+koondis, see oleks ikka 'täislaks'.\nHuvitav miks ta peale esimest poolaega aserite mängul staadionilt minema plagas? Hakkas igav?\nAitäh, Tarmo! Suur, suur, aitäh!\nWho do you want as a coach?\nJalkahooaja kokkuvõtvad videod\nKas eesti koondis on mänginud kunagi jaanuari kuus? Millised kodu mängud on kõige varajasemad kevadel ja kõige hilisemad sügisel olnud.\n30. detsember (http://et.wikipedia.org/wiki/30._detsember) 2009 (http://et.wikipedia.org/wiki/2009)\nEstadio Municipal (http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Estadio_Municipal&action=edit&redlink=1), Vila Real de Santo António (http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vila_Real_de_Santo_Ant%C3%B3nio&action=edit&redlink=1), Portugal (http://et.wikipedia.org/wiki/Portugal)\nEesti – http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Flag_of_Angola.svg/23px-Flag_of_Angola.svg.png (http://et.wikipedia.org/wiki/Angola) Angola (http://et.wikipedia.org/wiki/Angola_jalgpallikoondis) 1:0 (0:0)\n79. Saag (http://et.wikipedia.org/wiki/Kaimar_Saag)\n4. jaanuar (http://et.wikipedia.org/wiki/4._jaanuar) 1995 (http://et.wikipedia.org/wiki/1995)\nHồ Chí Minh (http://et.wikipedia.org/wiki/H%E1%BB%93_Ch%C3%AD_Minh_%28linn%29)\nhttp://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Flag_of_Vietnam.svg/23px-Flag_of_Vietnam.svg.png (http://et.wikipedia.org/wiki/Vietnam) Vietnam (http://et.wikipedia.org/wiki/Vietnami_jalgpallikoondis) – Eesti 1:0\nKodumängud peaksid olema\n24.03.2007 Eesti-Venemaa 0:2 A. Le Coq Arena\n20.11.2002 Eesti-Island 2:0 A. Le Coq Arena\nIslandiga oli siis vist tõsine lume jalgpall...\nKoondist ootab ees siis Okeaania tuur ca aasta pärast. Lahe.\nKas järgmine aasta on suudetud orgunnida ainult 1 kodune sõprusmäng õnnetu Gibraltariga ja siis sügisel juba valikmängud,tõenäoliselt 2 tükki. Kahtlaselt vähe kodumänge ju !!!\nÕhtulehe tänased lood Kõige Tähtsamal Teemal:\nEesti jalgpallis algas Pehrssoni Rootsi aeg: http://www.ohtuleht.ee/556279\nMeenutame Eesti jalgpallis valitsenud Austria-Ungari, Islandi, Hollandi ja Taani aegasid: http://www.ohtuleht.ee/556301\nKOMMENTAAR Ott Järvela | Magnus Pehrsson sattus vägeva portsu otsa: http://www.ohtuleht.ee/556316\nBalti turniiri Lätis võib ju ka lugeda kodumängude hulka:)\n2014 FIFA Official International Match Dates:\nEesti mängib 5 March Gibraltariga võõrsil. Väljas pool FIFA päevi 26 mai Gibraltar kodus + 29/31 mai Balti turniir. FIFA mängu päevi on 2014 vähem kui tavaliselt.\nPS - miks see Gibraltar nii õnnetu on - mängisid 19 november Slovakkiaga 0:0 (FIFA ranking 65).\nTsiteerin Aivar Pohlakut (tsitaat siit (http://soccernet.ee/live-pohlaku-ja-pehrssoni-pressikonverents)): "Me korraldame võimalikult palju mänge. Meil on märtsi alguses mäng Gibraltariga, siis on Gibraltar kodus. Siis on Balti turniir. Loodame, et järgmiseks nädalaks saab selle turniiri kava paika. Loodame juuni alguses kaks-kolm mängu veel mängida. Vaatame Lõuna-Ameerika ringreisi poole. Et viis-kuus mängu enne valikmänge peaks tulema."\nNüüd on siis lõpuks jõutud nii kaugele, et on hakatud koondise jaoks mehi kloonima :)\nEJL kodulehelt U17 eliidi aastalõputurniiri protokollist\nEesti U-15 koondis: 1 Ingmar Paplavskis, 2 Uku Õunapuu, 3 Mirko Mardiste, 4 Alex Roosalu, 5 Gregory Piiber, 6 Heger Olviste, 7 Erik Sorga, 8 Erik Sorga, 9 Markus Vaherna, 10 Markus Poom, 11 Aleks Savirand, 12 Rasmus Kriisa\nno alles oli uudis et eestis, 2013, maaülikoolis klooniti vasikas (miskis itaalia viktoriini saates küsiti, sealt sain teada :))\nniiet midagi väga võimatut ei ole ka, mine seda pohlakut ja tema teadushuvisid tea ;)\nErik Sorga, Erik Sorga, Heino Torga,\nolen otsind sind ka ümber nurga,\nkuid mitte sind Heino Torga,\nErik Sorga, Erik Sorga,\nära muretse sa ei ole Heino Torga.\nSee vasikas leidis minumäletamistmööda kiirelt oma otsa, ning mitte jõuluvorstina....\nHuvitav on see, et nüüd on tükk aega juba möödas uue treeneri ametisse astumisest, kuid mitte mingit infot A-koondise tulevastest sõprusmängudest, ega uue treeneri tegemistest!\nMitte ükski ajakirjanik ei uuri, kuidas treeneri ettevalmistus on toimunud, mees rääkis ise, et soovib jubedalt minna mehi koduklubidesse vaatama. Nüüd oleks õige aeg võta mees pihku, ning uurida, kas ta on üldse tutvunud juba mängijatega, et mingitki ettekujutust saada uue treeneri asjalikkusest?\nOn teda üldse eestimaal nähtud rohkem?\nPraegu on siiski veel puhkused ja lähimad kohtumised üsna kaugel. Ei tea, kas on nii väga mõtet Šotimaale Anieri vaatama minna.\n8. detsember: "Nii et kõigepealt ootab mind nendega ees koos koondise seniste mängude vaatamine ja kindlasti tuleb vaadata ka mängijaid individuaalselt nende koduklubides. Tuleb selgeks teha, missuguste mängijatega on tegemist, mis on nende iseloomujooned, mida ma võin neilt oodata ja mis kõige olulisem, mil viisil saan mängijaid individuaalselt kasutada, et panna nad särama ja samal ajal rakendada meeskonna heaks. Ühesõnaga, ma ei ole veel nii kaugele jõudnud, et välja valida meeskonnale kõige paremini sobiv formatsioon. Kindlasti me leiame selle ja kui oleme leidnud, siis see peaks olema vundamendiks. Mängijad peavad tundma end turvaliselt, neile tuleb selgeks teha, kuidas me mängime, missuguse formatsiooniga, mis on meile oluline. Nagu öeldud, ma pole nii kaugele veel jõudnud. Ametlikult algab töö 1. jaanuaril, kuid loomulikult olen ma juba praegu Eesti koondise mänguga tutvunud ja jätkan seda ka detsembrikuus. Aga praegu on põhiline ülesanne ikkagi tutvumine, et esimeseks mängijatega kohtumiseks märtsis oleksin võimeline ühelt poolt tutvustama mänguplaani, aga ka hakata juba seal tööle täpsemate edasiste kirjeldustega mängijate jaoks."\nEesti jalgpallikoondise peatreener Magnus Pehrssonil on käimas esimene täispikk töönädal Eestis. Alates esmaspäevast Tallinnas viibinud rootslane ei keskendu hetkel 5. märtsi mängule Gibraltariga, vaid töö üldisemale korraldamisele.\nTäna pärastlõunal kohtus Pehrsson Eesti ajakirjanikega, et oma senistest tegemistest rääkida. Juttu oli nii ülesannete esma- ja teisejärgulisusest, koondise kandidaatide ringist, ettevalmistustest mänguks Gibraltariga kui ka paarist üldfilosoofilisest teemast.\nnagu vastus minu poolt esitatud küsimusele. Tore näha, et peatreener tegeleb ikkagi oma tööga.\nKui temast muud kasu ei ole siis võiks vähemalt kamaluga eesti poisse Rootsi aidata nagu Viggo omal ajal Saagi sinna liigutas .\nKoondis astus FIFA edetabelis teosammu ülespoole.\nViimasel ajal on räägitud palju noortest tegijatest, kes võib-olla tulevikus võivad tegusid teha (nt ka viimased soccerneti lood) - Frank Liivak, Bogdan Vaštšuk, Marten Saarlas, Andre Järva, Hannes Anier, Kevin Kauber...\nTore, kui mängijad välismaal akadeemiates käivad ja miskitmoodi silma paistavad. Aga kõik nad on ründajad. Kas siis teiste liinide mängijad pole kusagil silma paistnud? Milline oleks see koondise tulevik, kui meil ainult ründajad on?\nMilline oleks see koondise tulevik, kui meil ainult ründajad on?\nNoojah, aga kummas otsas? Võib-olla siis mõlemas?\nTäna siis avaldati EURO 2016 kvalifikatsiooni pottide asetused. Eesti pääses eelviimasena neljandasse tugevusgruppi.\nkui pidada oluliseks EM'ile pääsemist siis suht suva kes tuleb 1,5,6 potist, esimese vastu tõenäoliselt ei saa ja kaks viimast tuleb ära võtta. küll aga on oluline saada 2. ja 3.ndast potist enda mängustiilile sobivaid vastaseid, tõenäoliselt eelistaks kedagi pigem rivi lõpust.\nkui aga võtta puhtalt ja ainult turismi seisukohalt siis minu lemmik oleks selline grupp:\nkreeka, tšehhi, iisreal, island, gibraltar :)\nKisub juba kergelt Eurovisiooniks, suured kindlalt kuuestesse gruppidesse, et telepapp kindel oleks :D\nKas järgmise etapina valikmängudeta EM-le?\nNoh pisut ikka 5s grupp loeb, näiteks on seal ka suhteliselt tugevamad Island ja Makedoonia näiteks, kes muudaks grupi ikkagi keerulisemaks. Samas mine sa tea võibolla on ühtlasem grupp isegi parem, nii on võimalus, et suured ees eksivad ka suurem.\nIse eelistaks midagi sellist:\nSaksamaa - ainuke suurriik, kellega pole mängitud\nIirimaa - ajaloolistel põhjustel\nNorra/Austria - usun, et mõlemad on võidetavad vastased\nsuurte eksimised meie jaoks pigem kahjulikud, st mida head annaks meile saksamaa ja islandi vahel viik või islandi võit?\nküll aga loeb tugevama otsa keskmike tulemus, et meiesugune nõrgema otsa keskmik omapoolse hea mänguga konkureerida suudaks.\nKreeka, Iirimaa, Norra, Küpros ja San Marino oleks vast kergeim grupp?\nEsimesest kahest potist on muidugi nii, et võta üks ja viska teist. Mingigi potentsiaalse tulemuse seisukohalt ei oska kedagi eelistada, emotsionaalselt muidugi on mingid lemparid.\nEndale meeldiks omas grupis siis selline pilt:\n- Saksamaa (oleks juba aeg),\n- Iirimaa (vanad arved),\n- Slovakkia (lihtsalt tunde järgi),\n- Eesti (suru ---- vastu muru),\n- Leedu (punktide koht, kui kõik sujuks),\n- Luksemburg (ära on tüüdanud need napikad Andorra ja Fääridega).\nÜhendada mängitavus ja atraktiivsus:\nSaksamaa vastu mängiks pigem juba EM-finaalturniiril.\n1. grupist ikkagi las tulla Kreeka.\n2. grupist Iirimaa asemel võtaks taas Ungari, seal jäi veidi kripeldama hinges ning Ungari vastu on pisut rohkem võiduvõimalusi tegelikult nii kodus kui võõrsil.\n3. grupist tulgu vastu Norra, selles valitseb vist peaaegu üksmeel hetkel...\n5. grupp: siin on see valus ohukoht, nende vastu ei tohiks ju punkte loovutada finaalturniirile pääsemise unistuse täitumise nimel... Albaaniat kindlasti ei tahaks, samuti jätaks ära kauged sõidud grusiinide või aserite karukoopasse. Olgu siis Küpros või P-Iiri (Moldova või Leedu käib kah).\n6. grupp: kindlasti mitte Lux; Fääridest ja Maltast samuti loobuks. San Marino sobib kõige kindlamini.\nTelliks kokkuvõttes siis sellise alagrupi:\nKüpros / Põhja-Iirimaa\nSan Marino / Gibraltar\n1. Inglismaa - mugav reisida ja ehk kahe mängu kokkuvõttes ennast juba aastaid leidval koondisel selg (kodus) prügiseks teha.\n2. Rootsi - alati neile suurturniiridel (inglaste järel) pöialt hoidnud - Råsunda, Solna, Ullevi - mis iganes - sinikollastega oleks ääretult vahva mõõtu võtta. Täpselt selline "a la Serbialt" 4 punkti meeskond. Jah, olen optimist.\n3. Iisrael või Sloveenia - suur vahet pole.\n4. Jah Meitele - kahju, et Soome samas potis on :( - naabritega alati hea kohtuda, aga samas ei ole vahet. Mingu neil oma grupis hästi!\n5. Leedu - alles nad neil hetkedel peatreenerit vahetasid. Peata kana, küll saab!\n6. Malta - Taani ja Itaalia vastu suudeti suhteliselt südikalt vastu pidada möödunud grupis ning kui Eesti nende vastu peaks sattuma, siis tegelikult liialt kerget mängu loota ei maksa. Eriti, kui mäng Maltal satuks 7.-9. septembri või veel hullem, 12.-14 juuni mängupäevadele. Kuumus (ja niiskus) on tappev. Ja kuna ma hetkel juba mõnda aega siinmail asun, siis oleks hää meel oma sõpru siin võõrustada ja oma satsile kaasa elada! Naistekoondisel käisime juba tunamullu kaasa elamas, nüüd võiks meeste A-koondis ka siia müstilisse paika sattuda.\nKreeka(lihtsalt Ateena siga lahe linn,Mythos õlu hea,Metaxa jammi sinna peale)\nTaani(lemmik läbi aegade)\nAustria(ega me ju suusahüppeid ei tee)\nLeedu(kalnapils,svytyris,utenos ja muud õlled)\n6 pot peaasi et mite Kazakhstan(tugevaim selles potis),kõik teised brod...\nPole Kasahstanil ka häda midagi. Viisavaba. Õllesid igasuguseid ja väga head. Kõik on imeodav. Maksta saab pangakaardiga.\nSaksamaa - pole nendega varem mänginud; muidu eelistaks Bosniat aga ühte suurtest tahaks siiski näha.\nIirimaa - ajalooline põhjus, ka stiili ja taseme mõttes pigem sobiv. Atraktiivsuse mõttes oleks Rootsi muidugi parem.\nNorra - ei oska neid tasemelt näiteks Austriaga võrrelda aga usaldan siis eelpool kirjutajaid.\nKüpros - FIFA tabelis nad Moldovast madalamal, muud põhjust pole.\nSan Marino - vist Euroopa kõige sitem sats, Gibraltarit ei oska veel hinnata?\nMinu isiklik eelistus oleks:\n1. Saksamaa - mängitavuse kohapealt tõenäoliselt katastroof, aga samas ülimalt atraktiivne vastasseis.\n2. Rootsi - eelpool mainitud atraktiivsus oleks siin märksõnaks.\n3. Norra - ehk kõige mängitavam antud hetkel sealt grupist? Päris kole oleks kui Türgi taas vastu saaks.\n5. Leedu - Baltikumi sisesed mõõduvõtud on alati erilise kaaluga ja seda enam kui niivõrd tähtsad punktid mängus on.\n6. San Marino - tõenäoliselt Euroopa nõrgim jalgpallimaa ja see võiks paras sihiku täpseks rihtimise koht meie ründajatel olla. :P\nArvan, et meie võimalustele tuleb just kasuks, kui viimasest potis KAZ tuleb, eeldusel, et ise suudame võita ja KAZ näpistab/üllatab teisi. San Marinot võidavad suure tõenaosusge kõik. Kui Taani asemle veel Ungari panna, olekski üsna sogane supp koos, kus kõik võivad kõiki võita ja ilmselt meie finaalturniirile jõudmise võimalused taolises grupis ongi.\nRdS take on what would be a dream group for Estonia and what a nightmare on\n* Actually England won 3:0 in 2007 not 1997\nKäesoleva aastanumbri sees kinnitatud kuupäevadega vaid mängud Gibraltariga ja Balti turniir? Oskab keegi öelda, et kunas veel on lootust koondist sel aastal mängimas näha, eeskätt pean silmas kodumänge. Tänud ette.\nGibraltaril saab mäng lahedas kohas olema- otse lennujaama maandumisraja kõrval. loodetavasti ükski lennuk samal ajal staadionile ei lenda.\nega seal eriti rohkem ruumi polegi. lennuvälja maandumisrada on ka poolenisti merre ehitatud :)\nVähemalt saab bussi tellimise pealt kokku hoida ning otse lennujaamast treeningule minna\nYou have to wait for draw on the 23rd of February as they will draw also the calendar of Estonia's group.\nExcept from what you mentioned, no other friendly game as yet been confirmed by EJL as of today: http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=6144\nBaltic Cup will be in Liepajas.\nLoodetavasti need kahurid ei hakka paugutama mängu ajal. :P\nKivisild olevat Pehrssonile nimetanud 40 meest, keda võiks kaaluda kui koondisekandidaati. Esitaksin enda kandidaadid antud kohtadele. Kuna esialgne nimekiri tuli pikem, siis boldin ära need, kes minu arvates peaksid 40 olulisema mehe hulka mahtuma.\nSergei Pareiko (36)\nMihkel Aksalu (29)\nMarko Meerits (21)\nPavel Londak (33)\nMatvei Igonen (17)\nMait Toom (23)\nEnar Jääger (29)\nGert Kams (28)\nAleksandr Kulinitš (21)\nIgor Morozov (24)\nArtjom Artjunin (24)\nKaarel Kiidron (23)\nKarol Mets (20)\nVladimir Avilov (18)\nTaijo Teniste (25)\nDmitri Krugov (29)\nKen Kallaste (25)\nMaksim Podholjuzin (21)\nTrevor Elhi (20)\nAleksandr Dmitrijev (31)\nMartin Vunk (29)\nSiim Tenno (23)\nSergei Mošnikov (26)\nEino Puri (25)\nAndreas Raudsepp (20)\nBrent Lepistu (20)\nTarmo Kink (28)\nSander Puri (25)\nAts Purje (28)\nRauno Alliku (23)\nIgor Subbotin (23)\nKonstantin Vassiljev (29)\nJoel Lindpere (32)\nIlja Antonov (21)\nRauno Sappinen (18)\nSiim Luts (24)\nErkki Junolainen (22)\nKarl-Eerik Luigend (21)\nHenri Anier (23)\nSergei Zenjov (24)\nRimo Hunt (28)\nFrank Liivak (17)\nBogdan Vaštšuk (18)\nArtur Rättel (20)\nKevin Kauber (18)\nRobert Kirss (19)\nKeda ei taha enam koondises näha?\nArtur Kotenko (32), Tihhon Šišov (30), Taavi Rähn (32), Alo Bärengrub (29), Andrei Sidorenkov (29), Jarmo Ahjupera (29), Vladimir Voskoboinikov (30) jt vanemad härrad, kes juba mõnda aega koondist pole esindanud.\nEks näis, kas Pehrsson tahab hoida kogenenud tuumikut alles või teha radikaalseid muudatusi, kui radikaalne noorenemine läheb käiku, siis on oodata Levadia noori kogemusi hankima, ning vanuritest koondislaste kadumist. Kuid kindlasti vaadatakse ka meeste mänguaega, ning mitmekesisust, seega võib arvata, et üks jõulisem ja suurem ründaja tuleb ka koondise valikutesse! (Ahjupera jääb!)\nma lihtsalt ei usu, et Pehrsson hakkab koduliiga noortesse panustama, tal on võimaliku läbilöögi tegemiseks aega ainult 2 aastat, ning ta hakkab suure tõenäosusega kombineerima kogemuse, ning kohatiste küpsete noortega (Levadaia poisid)! Lisaks eelistatakse igal juhul mehi, kes on välisklubides, ning saavad enam-vähem normaalset mänguaega ja paremaid treeninguid meie kohalike meeste asemel!\nMa arvan, et mehed, kelle vahel tehakse valikud lõpuks olenevalt mänguajast, tulemustest klubides, ning vigastustest on ikkagi põhiliselt samad!\nSöön oma kaabu ära kui see mees veel mõne koondisemängu saab. :doh:\nPalatu seal listis on küll päris hea huumor.\nKes meil paremal kaitses peale Jäägeri ja Kamsi on? vajadusel nihutatakse Teniste sinna, ning Kruglov vasakul... Ei usu ka, et ta enam figureerima hakkab, kuid valitavate seas peab ka neid olema, keda ei kaasata võistkondadesse!\nEnne tuleb tuhat korda Šišov kui üks kord Palatu.\nMuidu aga: Kulinitš\nKui hakkate neid avalikult sööma, siis võiks ju Palatu lahkumismängu saada. :D\nTõernäoliselt ei tule ei palatu ega Kulinitš veel, vaid jätkatakse Jäägriga, keda asendab vajadusel Kams... või siis Teniste! Küll jõuavad need noored ka tulla veel A-koondisesse!\nKahtlen, et Pehrsson (toetudes suuresti Kivisillale) koosseisus kohe mingeid suuri muutusi tegema hakkab. Suurima võimaliku muutusena kujutan ette, et rootslane vaatab Pareiko vanust ja hakkab kiiresti väravasse kedagi nooremat sobitama, mis oleks praegu aga ilmselt veel viga.\nAga nimed, kes võiksid võimaluse saada:\nAleksei Jahhimovitš - omaaegne tulevikulootus, Levadias ennast taasleidnud.\nMargus Jürgenson - üks usinamaid Flora mängijaid, viimasel ajal veidi unustatud.\nKen Kallaste - sooviks rohkem näha.\nKarol Mets - Liechtenstein oli lebo debüüt.\nMaksim Podholjuzin - nii parem- kui ka keskkaitsja. Kui Mets ja Artjunin debüüdi said, siis on ka tema ära teeninud.\nEino Puri - loodetavasti suudab Rumeenias läbi lüüa, tase on seal parem kui Põhjamaades või Ungaris. Keskväljale alati mehi juurde tarvis.\nIlja Antonov, Andreas Raudsepp - pole veel valmis aga mingi aeg tuleb ka tulevasi keskväljamehi proovima hakata.\nRauno Alliku, Igor Subbotin, Janar Toomet - äärtel valitseb meil ilmselt kõige nukram olukord. Kink ja Sander Puri on teinud tagasimineku, Luts samuti ebakindel.\nArtur Rättel - noori ründajaid meil õigupoolest isegi jagub, kuid võimaluse peaks saama temagi.\nKooseis Gibraltariga mänguks. (http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=6227) Lindpere ja Meerits vigastatud, muidu justkui kõik põhimehed platsis.\nSisuliselt kutsus mees kõik need mehed selles järjekorras, nagu ma eelmisel lehel oma soovides väljendasin. Ütle veel, et mees ei loe soccernetti.\nSisuliselt kutsus mees täpselt need samad mehed, keda alati kasutatakse!\nFollowing 'World Soccer' logics, even Estonia should get lost...\nFresher look for Estonian FA: http://www.rumodispo.com/eesti-koondis/a-fresher-look-for-estonian-fa\nkibelen seda vormi ostma juba. üli kõva! kraega vutisärk on 5+\nVäga kena disain ka minu meelest. Nii uus Jalgpalli Liidu logo kui ka see siil. Kiidan heaks ning disainerile igatahes kõrge viis! Keegi nime oskab öelda?\nReintam number 14? :D\nEvertonil varsti juba aasta aega selline olnud. http://evertondirect.evertonfc.com/stores/everton/products/kit_selector.aspx?pid=130564\nKui Euroopa jalgpalli suurriigid saaksid oma tahtmise, ootaks Eesti ja teiste väikeriikide jalgpallikoondiseid tume ja üksluine tulevik, kust puuduks sära ja otsene kokkupuude Euroopa tippudega. Eestile sobivat hetkeolukorda ohustab uute vutiriikide, näiteks üleeile 2:0 alistatud Gibraltar, teke.\nMiks Eesti alati enda sõprusmänge paaris(1 kodus, 1 võõrsil) peab? Juba mitmendat aastat.\nEesti vutikoondise võistluskalender täieneb - enne MMi peetakse ka viies maavõistlus\nKui eile teatas jalgpalliliit, et 4. juunil peab Eesti jalgpallikoondis võõrsil maavõistluse Islandiga, siis mängitakse ka 7. juunil ja 4. septembril.\nMeenutaks eelmise aasta juunit. 3 sõprusmängu juunis järjest kodus\nKui vaadata Eesti senist saldot mängudes teiste Kesk-Aasia riikidega, lõpeb 7. juuni mäng Tadžikistaniga ilmselt viigiga:\nkas on keegi juba jõudnud läbi närida mismoodi see Rahvuste Liiga süsteem töötab.\nvõttes näiteks aluseks tänase reitingutabeli, mismoodi näeks välja meie potentsiaalne teekond EM 2020'le?\nEM-valikturniiri formaat ju ei muutu, seega teekond jääb samaks. Aga jah, see rahvuste liiga on äraütlemata ebameeldiv ja kusine moodustis. Ees ootavad igaaastased mängud Moldova, Albaania ja Armeeniaga ning haruldasteks jäävad sõprusmängud "suurtega". Keegi võiks nüüd omakorda mind valgustada mis määral selle rahvuste liiga kõrval sõprusmängud selle tänases tähenduses alles jäävad?\nSain juba oma küsimusele vastuse, paar sõprusmängu aasta kohta siiski jääb. Aga sellegipoolest, nõme variant.\nETV-le antud intervjuus tuli eesti keel üsnagi soravalt.\nMagnus Pehrsson is Viasat Sweden pundit.\nIn English Premier League show, 'You'll Never Watch Alone', he chose his 'Best XI'.\nQuite curiously, there's only two English players...no fear in September!\nKompany siis Chelsea nimekirjas.\nVäga väga üllatav koosseis. Tarmo Kinki, Kruglovi ja Dmitrjevit pole, samas on kutsutud palju mängijaid Meistriliigast. Ka Kotenko pole oma heade esitustega veel kutset saanud.\nkruglov ja dimitrjev on vigastatud.\nkink on ebastabiilne.\nsaag ja post on üllatavad.\nliivakust ei oska midagi arvata, eks siis ole näha.\nKruglov ja Dimitrjev on vigastatud. Kotenko hooaeg on alles algusjärgus ja praegu on ikka põhiline liigas hästi esineda. Kinki kohta ei tea, et miks kutset ei saanud, aga arvan, et valikmängudeks on jälle rivis. Sama kehtib ka ilmselt Zenjovi kohta. Tore, et Liivak kutse sai.\nMõned küsimärgid on, nagu vaid ühe parem- ja vasakkaitsja kaasamine ning Ojamaa puudumine aga muidu üsna OK. Üldiselt on hea, et Pehrsson sõpakates uusi ja mõningaid vahepeal unustatud mehi proovib. Liivakut on osad mehed siin juba tema esimesest U19 mängust saati tahtnud. Elavad need Kink & Co üle, kui mõnele mängule kutset ei saa.\nViimati debüteeris 17. aastane mängumees Eesti koondise eest 03.07.2003,\tEesti - Leedu 1:5 (0:2) ja nimeks oli tal Ragnar Klavan.\nÕnnestuks Liivakul pall Gibraltari koondise väravasse lüüa, oleks ta Eesti koondise kõigi aegade noorim väravalööja.\nKui kutse ei jää ühekordseks on aega noorimaks väravaautoriks saada veel kuni 7.06 Tadžikistani vastu.\nSama kehtib ka ilmselt Zenjovi kohta.\nIlusti kirjas ju Gibraltari mänguks.\nPost, Saag, Sander Puri? Liivaku proovimise üle hea meel.\nKink? Hetkel on mänginud oma koduklubi eest ilusaid mänge. Löönud ka väravaid. Aga äkki on klubi see, kes teda kinni hoiab!\nKruglov, Dmitrijev, Lindpere vigastatud.\nPurid?- Aran, et oma võimaluse võib ju neile anda, kes teab äkki on isu suur ja üllatavad jälle. Kuid kui põhimehed oleks kohal, siis nad pildile ei saaks.\nZenjov- äärepoolik. Eelmine mäng läks Perhhson mängule nii ,et äärepoolkaitsjad olid pigem ründajad, eks samamoodi läheb ka nüüd!\nMees on heas hoos, ning vajab kindlasti mänguaega koondise eest, et Ukrainaist minema pääseda.\nLiivak võiks kindlasti end näidata saada terve teise poolaja!\nPost ja Saag ? Posti oleks samas kaitses hea kasutada, teine korrus oleks lukus. Vennad Purid ei sisenda enam lootust, samas heal päeval võivad hea mängu teha, kuigi mängupraktika suht olematu mõlemal.Kinki hoiab klubi kinni arvatavasti nagu Ojamaadki, hooaja lõpp ja vaja kohad kindlustada.Liivakut saab olema huvitav jälgida, juba pikalt ootasin teda koondisesse.Rättel on veel võib-olla pisut ebaküps... Luigendit oleks võinud ka proovida.Huvitav koosseis, jääme ootama mängu ja võitu! :)\nAlgkoosseis võiks olla midagi sellist:\nÜlejäänust saan veel aru, aga Luts võiks enne ikka mänguaega ka kuskil klubis teenida kui koondisemängule saada. Või Pehrsson rootslasena sillas Lutsu Allsvenskanis mängimisest, kuigi mängimisest me tema puhul seal rääkida ei saanud.\nLuts ju muidu korralik mängumees ja mingeid etteheiteid talle pole, aga no kui üldse mängupraktika puudub klubis!?\nPS! Liivak on tore üllatus.\nJääb seekord klubi aitama.\nKui mitte arvestada Operit ja vigastuses olnud Meeritsat, siis see aasta neist kõige vähem mänguminuteid: Luts 0min; S.Puri 19min; E.Puri 67min. Nende asemel kasvõi näiteks Luigendile ja Subbotinile võimalus anda, muidugi seda võimalik ka järgmiste mängudega teha. Ühelt poolt arusaadav, et tahab võimalikult palju mängijaid üle vaadata enne kui uus valiktsükkel algab. Saag ja Post ka veidi kummalised valikud. Sümpaatne loomulikult, et antakse aina rohkem noortele koondiseõhku nuusutada.\nOn muidu Lutsu kohta midagi teada? Suudab Rootsist mõne muu kosilase leida või tuleb Eestisse (Florasse) tagasi?\nKeeruline leida kosilast, kui koduklubis enam mängudele ei pääse.\nEi imestaks, kui tuleb tagasi eestisse, mis ei pruugi üldse halb olla. Ennemgi tulnud mehed tagasi, ning siis veidikene end kogunud kodumurul ja korraliku tähelennu teinud!\nsander post on ikka mega veider liigutus, ei ole eestiski millegagi silma paistnud, jääb sama ampluaa meestele siingi alla. suht vana ka juba, et mingit erilist arenguhüpet loota. ei näe, küll et olulistes mängudes suudaks koondisele midagi juurde anda.ei oska leida kuidagi seda põhjendust miks ja milleks.... vennad purid on samuti minu jaoks veider, aga seal teiste eemale jäämisi erinevatel põhjustel ehk siis selleks. loodan et ntks balti turniiriks pannakse ikka vähe mõistlikum sats välja.\nMa ei tea, kui te jälle selliseid asju kirjutate, et miks kurat mingi vana v misiganes perspektiivitu vend on teiearust koondisse kutsutud, siis palun kohe lisada juurde PAREM mees, keda siis eelistada, võiks mune olla, et oma valikuid siis põhjendada. Muidu on jutt siuke mõttetu kiun!\nOlukord juba on selline et kodumaa vutitalentide valik on nagu ta on ..\nMuuseas Frank Liivak on sündinud 7.7.1996, ehk täpselt samal päeval, mil Urmas Roobast sai Narvas Balti Turniiril 1:1 viigimängus Läti vastu siiani Eesti koondise kõigi aegade noorim väravaautor. Urmas Rooba oli siis 17 a. 11 k. ja 29 p. vana.\nNähtavasti autoril ununes, aga tuleb siiski ära mainida,et 1998. aasta valiksarjas sai juba ühe mängu kirja ka Pareiko (http://www.11v11.com/matches/belarus-v-estonia-31-august-1996-246829/)\nKoondisevutis on põhiliseks ajaühikuks valiktsüklid ning Oper oli enne esmaspäeva viimane aktiivne Eesti koondislane, kes tegi kaasa ka 1998. aasta MM-valiksarjas.\nKokkuvõttes lause mõtet see muidugi ei muuda :)\nAhaa, hea tähelepanek. Eeltööd tehes jätsin Pareiko aga pigem seetõttu välja, et tõsiselt pildile mängis ta ennast eelmise kümnendi teises pooles.\nmis muidu on liivo leetma või?\nmul selline küsimus, et kas islandi või tadžikistani mänguks kutsutakse eesti parim koosseis ka kokku või juhtub see esimestel EM-valikmängudel?\nMilline see Eesti parim koosseis siis hetkeseisu järgi oleks muidu siis sinu arvates? :)\nMets-Mošnikov(tegelikult ta mulle ei meeldi, aga Dmitrijevist noorem)\n11 Siim Lutsu väljakul oleks ka huvitav vaadata :)\nparim eesti koondis em valiktsükliks - meibi midagi sellist?\njääger (kams) - morozov (bärengrub) - klavan (artjunin) - teniste (kallaste)\ndmitriev (vunk) - mets (antonov)\nkruglov (liivak) - vassiljev (kink) - ojamaa (lindpere)\ntähtsuselt nii umbes 7.-ndajärguline probleem muidugi, aga veidi on hakanud häirima see segadus koondisesärkide numbritega, neid vist pole aastaid nö. korrastatud. iga uus mees saab selle numbri mis kellestki vabaks jääb.\nmuarust oleks silmale ilus vaadata - ja nüüd kus uuel treeneril "pilt hakkab ette saama" teha mingi väike korrastustöö - A-rivistusele numbrid 1-11, B-rivistusele 12-22, C-rivistusele 23-... mulle igatahes meeldiks näha mängimas kostjat särgis nr 10 :)\nTekkis selline küsimus, et hooaja esimesi meistriliiga mänge vaadates oli Luigend tõeline kunn Flora keskväljal ja tõesti ole hea vaadata ta mängu. Peale seda pole ise sattunud meistriliigat jälgima ja nüüd koondisesse teda ei kutsutud. Selle asemel on keskväljal igasugu Eino Purid , Martin Vunkid ja koduklubis üldse keskkaitses mängivad mehed. Et kas need esimesed paar vooru jäidki Luigendil eredamateks sähvatusteks seal keskväljal? Või ei kutsutud teda seoses u21 koondisega?\nTundub kuidagi üllatav, arvestades et keskväli on meie kõige nõrgem koht platsil ja Luigend tundub mees kellel vähemalt on mingit loovustki.\nUEFA võistlustel peavad olema mängijate numbrid vahemikus 1 kuni 23 ehk siis see paneb paika vahemiku, kus tegutseda.\nEesti liiga on siiski Eesti liiga. Koondis vajab keskväljale kindlat rolli täitvat mängijat, kelle ülesanne on teha eelkõige pallita tööd, kuna tõele näkku vaadates ei valda ma enamasti palli. Seda tööd teeb Vunk hästi ja ilmselt Puri ka Luigendist paremini.\nKui mõtled Karl-Eerik Luigendit siis mängis ta laupäeval Venemaa vastu Eesti U21 koondises.\nMul tekkis tegelikult üks teine küsimus. Äkki on varem sellele vastatud, aga varasemalt oleme ju ikkagi enne suurturniiri saanud endale korralikud vastased. Viimase EM-i eel mängisid meiega Ukraina ja Prantsusmaa näiteks. Sel korral müdistame aga Gibraltari, Islandi ja Tadžikistani vastu, kes on küll kindlasti asjalikud meeskonnad, aga kindlasti mitte võrreldavad. Kas see oli jalkaliidu teadlik valik, et vältida kõvasid koslepeid ja pigem harjutada Pehrssoni sisse enamvähem jõukohaste vastastega või meiega ei taheta lihtsalt enam mängida?\nSeda küll ja ei vaidle vastu et neil meestel on ka oma roll koondises, aga kui vaadata kui palju on Eesti koondise vaateväljas neid lõhkuvaid poolikuid ja samas ehitavaid mehi on meil umbes täpselt 1 ja selleks on Vassiljev, siis need sõprusmängud tundusid just ideaalne koht sellise vähegi lootustandvama mehe testimiseks, kes ehk ka midagi ehitada suudaks.\nAga mu arvamus tugineb ainult paarile meistriliiga mängule ja hooaja alguses erinevate ekspertide suurtele kiidusõnadele mehe suunas. Kui need olidki üksikud sähvatused siis tunnistan viga, ei ole eriti tihe meistriliiga jälgija.\nkuidas siis kommenteerid näiteks Hannes Anieri lisamist mänguks Islandi vastu. kas ta on Taani liiga tase või mis?\nHannes Anieri valik on jah imelik, noormees on pärast Florast lahkumist täielik pettumus olnud. Ka laupäeval Venemaa vastu ei pannud teda eriti tähele platsil. Kui teravat ründajat vaja, siis võiks parem Gussevi juba võtta. Sel kutil on hea väravavaist koondises mängides, U-21 koondise eest 7 mängus juba 3 väravat.\näkki on see miskitpidi seotud meie tulemusega valikmängudel?\nst playoffi jõudnud satsiga tahab sarvi kokku panna veidi rohkem riike kui 5. koha saanuga.\n(siuke rumal oletus)\nkes vaats Eesti-vene U21 mängu, nägi kindlasti seda, et Luigendist oleks A-koondises kindlasti rohkem kasu, kui Puridest, või Lutsust!\nMees oleks võinud saada kasvõi ühes mänguski (Gibraltar näiteks) A-koondist nuusutada!\nOotan Islandi mängu ära, ning siis on tõehetk minu jaoks!\nArusaadav, et mees oli Reimi jaoks hädavajalik, ning U-21 ei saanud tähtsaks mänguks paljaks teha. Niigi oleks võinud balti turniiri asemel kasutada maksimaalselt U-21 mehi, äkki oleks välja võideldud veelgi parem tulemus :D\nluigendi nõudlemine oligi kuidagi maha rahunenud viimasel ajal, aga esiteks mees ei mängi ju enam äärt klubis, kuigi siin mõni vend just äärtega teda võrdleb, siis teine hoopis pakub, et tegemist on mängujuhiga, kuigi ka seda ta klubis ei mängi. mees on floras mänginud ju tagumist poolikut. sellel positsioonil oli koondises praegu antonov ja mets. mets on suur ja tugev, sellesmõttes ei saa luigendit temaga väga võrrelda ju. ja usun, et sellega just paljud ei vaidle, et antonov sai kenasti hakkama oma kohal. pealegi siin millalgi oli õhtulehes luigendiga pikem artikkel, siis sellest väljatulnud mehe ellusuhtumine ei peegeldanud küll erilist soovi kuhugi jõuda või ülearu saavutada.\nVaatasin kiirelt, et enne 1996 emi tahtis meiega sõbrustada Türgi, 98 Mehhiko, 2002 Venemaa ja Poola, 2004 Taani, 2010 Horvaatia, 2012 Horvaatia ja Ukraina. Pluss 1994 Usa.\nRootsi on ju ometi igati kõva vastane meile? Island on ka võimeline igasuguste Taanide ja Poolade taseme välja mängima.\nMa ei ütlegi, et Island nõrk oleks. Lihtsalt varasemalt on ka üks selline eliitvastane saadud.\nNo aga taaskord, Rootsi on ju ilusti selles kategoorias, ei?\nE. Lugesin üle ja sain aru, et mõtlesid enne MMi. Sellisel juhul küll jah. Island on kindlasti nõrgemast klassist kui Venemaa näiteks. Aga meie joaks ma usun ongi oluline vahetult enne valikturniiri mängida tugevatega. Praegu pole väga vahet ju, eriti veel kuna me isegi Gibraltarist jagu ei saanud.\nMöll rsk, retro !!\nWC paberi rullid lendavad, tribkal melu, 5:0 võit, Eesti esimene valiksari kus näidati et osatakse mängida. Isegi retro Kaljuveer.\nLoodan tõsiselt et Pehrson teeb varsti õigeid otsuseid, nagu näha siis visioon on tal õige, aga palju vaja õppida veel.\nEesti esimene valiksari kus näidati et osatakse mängida.\nKurat, seda videot vaadates ütleks küll, et praegusesse koondisesse oleks hädasti Kristalit vaja. Pagana hästi andis neid nurgalööke. Praeguses koondises pole ühtegi tüüpi, kes nurgalööke suudaks normaalselt anda. Vassiljev lörtsib neid ka üle ühe etteposti vastu esimest kaitsjat.\nSuurepärane video. Minu kui nooremapoolse foorumlase esimene koondise mäng. Jäin küll teleka käimapanekuga hilja peale, mistap alles Terehhovi 3-0 ja sellest tulenev Kaljuveeri kisa on väga teravalt mällu süübinud Hollandi 2-4 ja Operi duubel vs Venemaa 2-1 mängude kõrval, kui esimesed eredad mälestused meie koondisest.\nUrmas Rooba võib kergemalt hingata, noorima väravalööja rekord jäi Frank Liivakul enda nimele saamata.\nGibraltari vastu oli šanss, jäi kahjuks kasutamata ja mänguaega enam ei saanudki.\nEga lähiajal pole vast kedagi nii noort kui Liivak peale ka tulemas.\nPehrsson on saanud kriitikat küllaga aga samas pidi ta kuue mänguga tegema seda, mis Rüütlil jäi mitme hooajaga tegemata, koondise värskendamine.\nPoleks olnud koduviiki eeldatavalt nõrgema Gibraltariga (mis on siiski mänginud viiki ka Slovakkiaga), oleks kokkuvõttes tulemuste saldo päris aksepteeritav, arvestades, et iga mäng oli täiesti erineva koosseisuga.\nTahtsin seda öelda juba pärast Gibraltari mängu, pärast Läti mängu, pärast Soome mängu ja eriti pärast Islandi mängu. Ülereageerimise sildistamise vältimiseks sai keelt hammaste taga hoitud. Aga pärast eilseid 90+ minutit ei saa enam mitte vaiki olla ning tuleb tõdeda, et koondise võib-olla seni tähtsaimale valiktsüklile vastu minnes ei ole mitte mingit kindlustunnet koondise mängu suhtes. Õigupoolest isegi mitte ainult mängu, vaid koondise kui sellise tervikuna suhtes.\nPehrssoni toomisel võis tõepoolest argumenteerida, et Rüütli näis kohati end ammendanud olevat ning seega võis ka nõustuda, et pikemas plaanis on muudatused ilmselt kasuks. Paljulubav tundus ka fakt, et uuele treenerile on enne valikmänge korraldatud hea võimalus sisse elamiseks viie (pluss) mängu näol, millest vähemalt kolm pidid olema sellised, kus saab hoogsalt harjutada oma mängu loomist, arendamist ja ründeteravust. Samamoodi võis lubavaks pidada sedagi, et uuel treeneril tundus olevat konkreetne süsteem, mille alusel ta mehed mängima paneb ning seega võis loota, et mängupiltki nende sõprusmängude raames saab olema lubav.\nParaku ei ole peetud mängudega praeguseks hetkeks ükski lootus realiseerunud. Ei tulnud tulemust, mis oleks sõprusmängude puhul kergesti andestatav, kui oleks mängudes näha mingit loovust või head söödumängu või ohtralt võimaluste loomist. Viimaste puudumine on koondise sõprusmängude juures olnud üheks häirivaimaks teguriks. Jah, tuleb tõdeda, et ka Rüütli koondisel oli mänge/perioode, mil noortega mängides ei olnud just ülemäära palju lootust, kuid kunagi mitte sellise 5-mängulise tsükli vältel.\nJa mis lisaks teeb meele mõruks, on see, et Pehrsson, Pohlak jne üritavad läbi ajakirjanduse jätta muljet, justkui oleks Rüütli üle andnud mittetoimiva ja lõhkise koondise ning nüüd on vaja midagi üles ehitama hakata. Ning selle mulliga on ka paljud siinsed ja seni üsna aruka mulje jätnud kaaskommenteerijad kaasa läinud! Ometi viis Rüütli koondise play-offi ning hoolimata Rüütli standardite järgi ebaõnnestunud viimasest valiktsüklist oli siiski mängupilt oliliselt parem, võtku seda kokku või napil üle poole aasta tagune ilus viik Hollandi vastu.\nNigelate mängude järgsed kommentaarid selle kohta, et "täna harjutasime kaitset ja see töötas", "meie tugevust näitab see, et Soome pidi kaks päeva pärast eelmist mängu Eesti B/C-koondise vastu võidu saavutamiseks mängu panema oma tugevaima rivistuse", "kaitsesime hästi, meil oli viis väga head võimalust ja me olime värava all ohtlikud" ning "areng on silmnähtav" on puhas jama!\nSõprusmängud on vajalikud, noorte kaasamine on vajalik, kuid paraku ei saa ainuüksi selle üle rõõmustada, et on jälle üks ports noormängijaid debüteerinud ning mängud kirja saanud. 4-5 mängu on kiidetud Metsa, kes kaitsva poolikuna olevat teinud häid mänge - minu jaoks tekib siinkohal ikkagi küsimärk, kas see mees peaks uut positsiooni õppima selles koondises? Kas kaitsva pooliku ülesanne on silmad punnis kaitses siia-sinna joosta või peaks koondise tasemel olema selle positsiooni mängija mingilgi määral olema suuteline ka mängu ehitama? Sarnaseid küsimusi võiks siin esitada ka Antonovi, Kallaste, Lutsu kohta.\nKes oli selle viiemängulise tsükli silmapaistvaim ja enim teravusi tekitanud ründaja? Nii kurb kui see ka minu arust ei ole, siis on see minu mälu järgi ei keegi muu kui Andres Oper. Jah, vana ja vigane Oper, kes platsil oldud ajast viimased 10 minutit juba üksnes tahtejõu pealt mängis. Ma leian, et ülejäänud mängudes ei saanud puhtad ründajad palliga praktiliselt midagi ohtlikku korda saadetud. Ei Anier(id), Saag, Ojamaa, Zenjov ega loomulikult mitte Postki (miks Post, ma küsin miks?). Üdini häiriv, kui nii suure hulga mänguminutite ja mitte just kõige tugevamate vastaste vastu on poolkaitse jäänud nii nõrgaks, et ründajatele ei ole suudetud absoluutselt teenust tehtud. Mis aga selle taga võib peituda? Eks tuleb vaadata eelmist lõiku ja veelkord küsida, kas on vajadust ühe korraga platsile (sageli mitte loogilistele positsioonidele) toppida noormängijaid, keda peaks koondisesse integreerima ikkagi loomulikku rada mineva arengu järgi selliselt, et põhikoondise tuumiku kõrvalt lastakse ennast näitama 1-2 silmapaistvaimat noort. Paraku senistes mängudes rakendatu oli hoopis midagi muud ning sellest ka sellised tulemused... või õigemini tulemuste ja isegi võimaluste puudumine! (ning minul on raske Pehrssoni õpetussõnade järgi loodud võimalusteks pidada nt Islandi mängu taevast latti puudutavat langevat palli või kaitsemehe küll hiilgavat kauglööki, kuid siiski kauglööki, mis läheb kategooriasse "pime kana").\nPikka juttu kokku võttes tahan öelda, et sööksin hea meelega oma sõnu tulevikus, aga praegu nähtud mängude põhjal ei ole minul lootust sellele, et Pehrssoni koondisel oleks võimalik ära kasutada Pareiko, Vassiljevi ja Klavani koondise ilmselt hiilgavaimat (ja v-o nende meeste viimast) võimalust suurturniirile pääsemiseks! Seninähtu põhjal ei ole ole lootust sellelegi, et sarnaselt Rüütli aegadega mängu jooksul kindla peale 4-5 suurepärast väravavõimalust tekitatakse. See oli põhjus, miks nädala sees Tartust, Võrust või Valgast koondise mängule sõita, praegu samas ei suuda küll mõelda, miks neid "kaitse oli hea, toimub kõva areng, saime tugeva Islandiga hästi hakkama" mänge peaks staadionile vaatama minema...\nEi usu, et rüütli väga viis meid play-offi, rohkem kostja viis meid sinna. Enne eelmisi EM valikmänge, oli meil ka nigelad sõprusmängud, me kaotasime fääri saartele....\nPärast seda hakkas koondis hullu tegema. Anna Pehrssonile aega krt küll\nMinul jäi nendest mängudest mulje, et vana kaardivägi ainult oleskles platsil. Hooajad läbi ja pead puhkusemõtteid täis. Kui palju oli eilse mängu lõpus vanakesi platsil? Miskipärast on Eesti rahvusvahelised mehed iga aasta suve alguses platsil suht äpud.\nArtikkel jalgpallikoondise olukorras EM-valiksarja künnisel: "Ootused ja reaalsus ei klapi kuidagi kokku"\nEesti - Tadžikistan mängust tõukuv Ville Arikese kommentaar "Jalgpallist – kõik pole veel lootusetu!":\nhannes anier - on vist kõige vähemate mänguminutitega väravani jõudnud eesti koondislane?\nPraegustest või üleüldse? Jaanus(vms) Sirel lõi Balti turniiril oma ainsal koondisemängul värava- võimalik muidugi, et minutite poolest teeb Hannes talle ära.\nPuštovil kulus näiteks üldse ainult seitse minutit.\nÕige aeg selle meenutamiseks: http://soccernet.ee/kuidas-ma-esimest-korda-elus-eesti-koondise-treener-olin (vaatan, et kohe 10 aastat sellest loost, 11. juuni 2004)\nÜks mu lemmiklugusid.\nÕige aeg selle meenutamiseks: http://soccernet.ee/kuidas-ma-esimest-korda-elus-eesti-koondise-treener-olin\nsitä että tuota noin niin, siit tuleb yks monimutkainen kymysys.\nkas keegi ei tea, kust leiaks 12.11.2005 helsingis sõprusmängus soomega 2:2 viiki mänginud eesti rahvuskoondise täiskoosseisu (k.a. vahetusmehed jm.abipesonal). võtsin pärast mängu laevas enda koondisesärgi selja peale täiskomplekti autogramme aga mõnda allkirja ei vii selle autoriga enam justkui kokku.\n(tuvastatud on: jelle goes, taavi rähn, artur kotenko, kostja vassiljev, marko kristal, tarmo neemelo, erko saviauk, andrei stepanov, enar jääger, dmitri kruglov, martin reim, joel lindpere, raio piiroja, aleksander dmitrijev, mart poom)\ndisclaimer: jürgen kuresoo??\ndisclaimer 2: vist krt leidsin siitsamast, tänks all arge nähke vaeva :)\nMihkel AKSALU (07.11.1984) - FC Flora Tallinn -/-\nArtur KOTENKO (20.08.1981) - FC Levadia Tallinn 12/-\nMart POOM (03.02.1972) - Arsenal FC (ENG) 101/-\nTeet ALLAS (02.06.1977) - FC Flora Tallinn 64/2\nAlo BÄRENGRUB (12.02.1984) - FC Flora Tallinn 3/-\nEnar JÄÄGER (18.11.1984) - Torpedo Moskva (RUS) 31/-\nDmitri KRUGLOV (24.05.1984) - Lokomotiv Moskva (RUS) 14/-\nRaio PIIROJA (11.07.1979) - Fredrikstad FK (NOR) 58/4\nErko SAVIAUK (20.10.1977) - FC TVMK Tallinn 59/1\nAndrei STEPANOV (16.03.1979) - Torpedo Moskva (RUS) 55/1\nAivar ANNISTE (18.02.1980) - JK Tammeka Tartu 33/3\nAleksandr DMITRIJEV (18.02.1982) - FC Levadia Tallinn 5/-\nJoel LINDPERE (05.10.1981) - FC Flora Tallinn 39/3\nMartin REIM (14.05.1971) - FC Flora Tallinn 144/14\nTaavi RÄHN (16.05.1981) - FC Volõn Lutsk (UKR) 25/-\nSergei TEREHHOV (18.04.1975) - Šinnik Jaroslavl (RUS) 81/5\nJürgen KURESOO (11.02.1987) - FC Flora Tallinn -/-\nTarmo NEEMELO (10.02.1982) - FC TVMK Tallinn 5/-\nAndres OPER (07.11.1977) - Roda J.C. (NED) 98/30\nIngemar TEEVER (24.02.1983) - FC TVMK Tallinn 17/3\nKristen VIIKMÄE (10.02.1979) - FC Flora Tallinn 98/14\nMina lisaks veel Ingemar Teeveri\nkas keegi ei tea, kust leiaks 12.11.2005 helsingis sõprusmängus soomega 2:2 viiki mänginud eesti rahvuskoondise täiskoosseisu...\npäris huvitav rännak minevikku, vaid 9 aastat tagasi ca 1/3 koondisest mängis väljamaal, täna 2014 saab ca 1,5 koondist väljamaa klubides mängivatest meestest kokku panna.\ndoch-doch nagu helmutid nendivad, midagi on siiski veel muutunud. 9 aastat tagasi mängisime hõimlastega võõral väljakul (kusjuures domineerisime) ja seis jäi 2:2, nüüd kaotame neile kiluvaraste kodus 0:2 (võinuks jääda ka 0:5) :)\nTõsiküll väga teise-kolmandajärgulise koosseisuga Soome pm põhi vastu.\nKas Anniste on ainus Tammeka mängija, kes Tammekas mängides on koondist esindanud?\nProsa esimesed mängud pärinevad ka ajast, mil ta veel Tammeka ridades pallis.\nTäpselt nii, Uruguai ja Tšiili vastu siis 2011. Peale Anniste ja Prosa vist rohkem kedagi pole.\nSiim Tenno ka samades mängudes.\nAnniste pole Tammekasse (2005 a.) kuuludes koondise eest mängu kirja saanud.\nKiitus Kesa ! Siis ainult Prosa, Tenno.\nAivar Pohlak: Eesti - Kostariika mängu korraldamine pole lootusetu\nKas Eestis on mõni jalgpallur, kes pole kuulnud noortekoondistesse, aga on esindanud olulisel määral (s.t rohkem kui 90ndatel mõni mäng) rahvuskoondist. Neid mängijaid mitte pakkuda, kellel vanusest tulenevatel põhjustel ei olnudki võimalik Eesti noortekoondises mängida.\nIlja Antonov tõusis vaatevälja alles U21-s, ehk on veel hilisema arenguga mängijaid.\nÕhtulehe kolumnist Hugo Tipner selgitab, misläbi mõjutas Tarmo Rüütli mängufilosoofia Brasiilias toimuvat MMi.\n"Kusjuures ma ei ole nende sõpruskohtumiste suhtes ka ülearu emotsionaalne. Minu arust on järjest kuhjuvate laipade hunnikut arvates antud hetkel kohatu pidada Venemaaga sõpruskohtumisi, kuid ega iseenesest sellest maailm seisma jää. Küll aga tahaksin küsida vastavate alaliitude presidentidelt Aivar Pohlakult ja Jüri Rataselt: kas ja kust jookseb see piir, kus mantra „ärgem segagem sporti ja poliitikat" enam ei kehti?"\nToetan Märt Roosnat !\nOlen ma midagi maha maganud teemadel "Eesti-Venemaa sõpruskohtumine"? Et mis "pikast kavandamisest" nagu jutt käib? Kalender on ka meil ju suht täis...\nJa juurde üks kommentaar.\nlenc / 14:14, 26. juuli 2014\nEelmine postitus Õhtulehe spordiblogis: "Merili Luuk | Hõbemedaliga lõppenud päev vehklemisel ehk hingestatud emotsioonide sadu Kaasanis"\nÕhtulehe seisukoht on siis selline: Vehklemise-MM Venemaal on nii ülev ja tore. Jalgpalli-MM Venemaal on rõve ja ilge. Kahepalgelised limukad olete, kulla kirjatsurad.\nTerroristirahvusega sõprusmängude kokkuleppimisel ja suurvõistluste boikoteerimisel on ikka vahe sees.\nKontrastina uudistele Eesti sõprusmängude kohta sai eile meediast lugeda ka teadet Leedu kossuklubide Lietuvas Rytase ja Klaipeda Neptunase Idaliigast loobumise kohta. Mis seal ikka pikalt kommenteerida: ju on sealkandis ohutunne tugevam või siis lihtsalt otsustajate munad suuremad.\nVäike fakti viga artiklist....\nSee on pea sama hea kommentaar, et Venemaale piima võib müüa, aga Mistraleid ei või?\nValame õli tulle :)\nJa siis veel selline küsimus Roosnale - kas hullumeelse puuri panemine aitab tema hullumeelsust ravida?\nMa arvan, et mitte...\nMin pooldaksin igal juhul sõprusmängu venemaaga. FIFA ja UEFA on konkreetselt öelnud, et jalgpall peab jääma poliitikast võimalikult kaugele. Arusaadav, et Ukrainas on juba asjad nii kaugel, et nende vahelised võistlused oleks juba veidikene liig, kuid hakata lambist siin üksinda boikoteerima Venemaad, ning ainult valikuliste spordialadega on alatu ja lapsik! Venemaa pole meid otseselt rünnanud.\nSportlikust küljest, oleks Venemaa meile hea mõõdupuu, tegemist on tugeva keskmikuga, ning korrata ajaloo tulemust võites suurt idanaabrit oleks uhke tunne küll!\nIgasuguseid ROOSSSSIIIJAAA fänne kartes tuletaks meelde, et need mehed ei ole jalgpallifännid, ning nende provotseerimisele ei tasu alluda, las nendega tegelevad Eesti julgeolekuorganid.\nKohalikul Vene rahvusest elanikul on küllaltki põhjust elada Eesti koondise meestele kaasa, tegemist ikkagi ühe sügavalt integratsiooni läbinud koondisega, ning vene nimedega poisse oma kodumaad esindamas on meil küllaga, keda nad toetada võiksid!\nPS! Teades, et katuseorganisatsioonid jälgivad hoolega rahvusvahelistel mängudel kaasas käivate fännide käitumist-tegevust, siis on ka põhjust arvata, et Venemaa Jalgpalliliit ja Politsei teeb kohalike võimudega koostööd, muidu võib neid oodata ees erinevad karistused, ning nende fännide maine enne uut MM-i ei tohi olla rahvusvahelisele üldsusele hirmutav! Pole midagi karta!\nhttps://fbcdn-sphotos-a-a.akamaihd.net/hphotos-ak-xaf1/v/t1.0-9/10341848_933153810043844_2438696251570177507_n.jpg ?oh=bc26dc469f2bf6eb3e3d7fa7170dbeb2&oe=5476F6AD&__gda__=1416580892_cd187710e857ad8cd9b040261e61161 a\nNagu triiksärk kampsuni all.. Ženja Fokin, me vajame Sind!\nFRA särgid olid ühed ilusaimad. kiidan heaks.\nNojah, Nike oma tuntud laiskuses. Vahetad EJL logo Kreeka alaliidu oma vastu ja saad Kreeka koondise särgi.\nJep, logo kõrvale jättes täiesti identne shit\nMa olen juba tükk aega mõelnud, et kas EJL logo uue värvilahenduse tegi kellegi väike laps paintis? Midagi nii rõlget pole ikka ammu näinud, see okassiga on ka parem.\nTegin kiirelt Photoshopis sellise\nväike detail, kuid annab minu meelest särgile palju juurde\nSee on päris äge! (Y)\nmulle isiklikult meeldib originaal rohkem. lihtne ja stiilne\nPigem võiks n.ö õiget sinist kasutada särgil (selline nagu lipu peal (http://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp)) Kunagi olid sellised Lotto vormid.\nNike ja Jalgpalli Liit on läinud lihtsalt lihtsama(ka odavama) vastupanu teed - kahjuks.\nSportland Footballis oli müügil identne Brasiilia võõrsilvorm.\nOlle sseda nüüd reaalselt näinud, siis olgu mängimisega kuidas on aga fänni jaoks on need suured augud külgedel ja "võrk" selja peal ikka väga kahtlane, eriti kui juhtud olema veidi karvasem isend.\nAga noh, eks see kõik on ju maitse asi, viimane särk mis mulle meeldis oli üldse 2002-04, pärast seda on nike disain ilmselgelt minu jaoks liiga ära nihkunud.\nMihkel Aksalu (07.11.1984) - Seinäjoen Jalkapallokerho (FIN) 12/0\nSergei Pareiko (31.01.1977) - FC Volga Nižni Novgorod (RUS) 57/0\nPavel Londak (14.05.1980) - FK Bodø/Glimt (NOR) 24/0\nArtjom Artjunin (24.01.1990) - Tallinna FC Levadia 3/0\nAlo Bärengrub (12.02.1984) - Nõmme Kalju FC 45/0\nEnar Jääger (18.11.1984) - klubita 105/0\nKen Kallaste (31.08.1988) - Nõmme Kalju FC 8/0\nGert Kams (25.05.1985) - Seinäjoen Jalkapallokerho (FIN) 34/2\nRagnar Klavan (30.10.1985) - FC Augsburg (GER) 95/3\nIgor Morozov (27.05.1989) - Debreceni VSC (HUN) 24/0\nArtur Pikk (05.03.1993) - Tallinna FC Levadia 1/0\nMikk Reintam (22.05.1990) - Nõmme Kalju FC 11/0\nTaavi Rähn (16.05.1981) - Tallinna FC Flora 74/0\nTaijo Teniste (31.01.1988) - Sogndal Fotball (NOR) 31/0\nIlja Antonov (05.12.1992) - Tallinna FC Levadia 7/0\nAleksandr Dmitrijev (18:02.1982) - Tallinna FC Levadia 85/0\nDmitri Kruglov (24.05.1984) - Tallinna FC Levadia 91/3\nJoel Lindpere (05.10.1981) - FC Baník Ostrava (CZE) 92/7\nSiim Luts (12.03.1989) - klubita 20/1\nKarol Mets (16.05.1993) - Tallinna FC Flora 7/0\nSergei Mošnikov (07.01.1988) - klubita 21/0\nAts Purje (03.08.1985) - Kuopion Palloseura (FIN) 44/4\nSergei Zenjov (20.04.1989) - Blackpool FC (ENG) 33/7\nKonstantin Vassiljev (16.08.1984) - klubita 71/17\nMartin Vunk (21.08.1984) - Nõmme Kalju FC 63/1\nHannes Anier (16.01.1993) - FC Erzgebirge Aue (GER) 2/1\nHenri Anier (17.12.1990) - FC Erzgebirge Aue (GER) 15/5\nRimo Hunt (05.11.1985) - FC Kaisar Kõzõlorda (KAZ) 6/1\nTarmo Kink (06.10.1985) - klubita 82/6\nHenrik Ojamaa (20.05.1991) - Motherwell FC (SCO) 17/0\nAlbert Prosa (01.10.1990) - Tallinna FC Flora 4/0\nKaimar Saag (05.08.1988) - Assyriska FF (SWE) 45/3\nTaavi Rähn ?! , Kaimar Saag . Miks on sellised mehed üldse valikus?\nNo Rähni kaasamisest saan isegi aru, aga Lutsu, Saagi, Mošnikovi valikusse lisamisest ei saa ma üldse aru. Eks neid kutte ole veel, kelle puhul võib küsida, kas on koondise materjal või mitte\nPiirake erutust, sellest koosseisust trimmitakse peagi vähemalt 10 meest maha.\nMiks Kotenkot nimekirjas pole? Imo Eesti top3 väravaht.\nImo teed sa järeldusi vähemate teadmiste pealt kui rootslasest peatreener.\nNoh, ega Kotenko hetkeseisu põhjal Londakist sitem ei tohiks olla küll.\nPerse, mehed, tehke siis omapoolseid pakkumisi, kes kelle asemel tulema peaks. Mina ise lootsin Subbotinit näha nimekirjas, alustuseks Lutsu asemel näiteks.\nLiivak. Näiteks Saagi asemel.\nKorraks muudan teemat:\nKust kohast saaks osta-tellida Eesti koondise särki (mitte ilmtingimata seda kõige uuemat), kus peal ka (nt mingi konkreetse koondisemängija) nimi ja number? Palju see lõbu ka maksab umbes-täpselt?\nSportlandist peaks saama, hinda ei mäleta\nkelle juures 5 klubita meest treenivad praegu:\njääger, luts, mošnikov, vassiljev, kink?\nmis vormis on pareiko kui ta pole vist üldse mängida saanud viimasel ajal?\nArvestades meeste endisi klubisid, siis Jääger, Mošnikov ja Luts peaksid olema Flora juures ning Vassiljev ja Kink Levadias\nJääger, Mosnikov ja Vassiljev treenivad Floraga. Teistest ei tea midagi.\nSeis ei ole üldse kiita. Klavani, Anieri, Ojamaa ja Zenjovi hooaja algused on olnud pehmelt öeldes viletsad, teised oletatavad põhimehed on üldse klubita.\nSee, et klubidel on kehvasti ei läinud ei tähenda automaatselt, et mehed oleks kehvas vormis. Klavani seis on hooaja alguse kohta igati ok minu hinnangul - osales kõikides treeningmängudes ning minu mäletamist mööda oli alati algkoosseisus. Ja oli seda ka esimeses liigamängus. Samuti on ta suutnud vigastustest hoiduda. Anieril oli kerge vigastus. Eks tulevik näitab kui suurt rolli ta meeskonnas mängima hakkab aga hetkel on ta ikkagi mängupraktikat saanud. Ojamaa sai ka kohe uues klubis platsile ja see on igati hea. Zenjovist ei tea suurt midagi, nii et ei hakka kommenteerima. Peab ikkagi arvestama, et nende meeste jaoks hooaeg alles algas ja nad ei saagi praegu tippvormis olla.\nPigem muretsen meeste pärast, kes on suve olnud klubita ja pole saanud mängupraktikat ning kogu suvine ettevalmistus on mõõdunud seetõttu arvatavasti konarlikult.\nRääkisin just SJK fännidega ja Aksalu on Veikausliigas korralikus hoos! Nende subjektiivse hinnangu järgi üks parimatest kui mitte kõige parem väravavaht liigas. Kahtlemata üks kõrgemini hinnatumaid mängijaid meeskonnas (koos Kamsiga). Tegi hiljuti ka nullimängu Euroopa liiga alagrupi lävel oleva HJK vastu.\nArvestades praegust seisu Pareikoga, siis ma prooviks Perhssoni asemel Rootsi vastu Mihklit ja õnnestunud mängu puhul paneks ta töötu kiipri asemel ka Sloveenia vastu puuri.\nMiks pole siiamaani Ratnikovi koondises proovitud?\nNu Kostja väljas ja kutsuti Saag. Rootsi vastu oleks ju võinud tõesti Ratnikovi proovida. Mehel ikka elu üks parimaid hooaegu käsil\nJop kas rootslane peast põrunud või? Saagi asemel ju oleks võinud Liivaku võ noorema Anieri või Ratnikovi proovida pluss eesti liigaski Kaimari tasemega pälle veel.\nKes on päll?\nSeltsimees kodanik inimene\n2012. aasta EMi valiksarjas ületas Eesti end võimsalt. Sekundeerisid sportlik õnn, konkurentide nirud etteasted ja sobivad tulemused muudes mängudes. Järgmisel esmaspäeval algavas EM-valiksarjas vajame samasugust kokteili alustades kohe esimesest mängust, sest kui kaotada kodus peamisele kolmanda koha pretendendile Sloveeniale, muutub esikolmikukoha püüdmine jalamaid neetult keeruliseks.\nValiksarja avalöögini on jäänud vaid üks nädal. Täna koguneb koondis Tallinnas, et alustada ettevalmistust. Kell 13 toimuvalt pressikonverentsilt kuuleb üht päris põnevat uudist, sest esitletakse uut suurtoetajat. Püsige lainel!\neesti ajakirjandus @ the sh*ttest way.\nmilleks innustada ja motiveerida jalgpallureid, fänne ja muid asjaosalisi, kui saab hirme ja asjatut paanikat külvata? ajakirjanikul jälle s*taks hea meel kui mõni vungisugune palli heast kohast mööda uhab? tuleb ju sellele igati kaasa aidata, ja sobiv foon luua. pärast saab jälle midagi iroonilist kirjutada ja klikke koguda.\nmis asetusega sloveenia mängima tuleb, kes on nende ohtlikumad vennad, kes eestlastest peavad nendega hakkama saama, kus on sloveenlaste nõrkused, mida eesti võiks suuta ära kasutada, ehk siis selline sisuline mängu analüüs, mitte osila moodi nimede/klubide mahalugemine... kas keegi ajakirjanikest viitsiks ka tegelikku tööd teha?\nTele2-st saab kolmeks aastaks rahvuskoondise suurtoetaja.\nKüsisime ja võimalus tulevikus on sest ta on silma tema peale hoidnud siiamani.\nMa ei saanud nüüd aru, et kas selles valiktsüklis ei kutsuta teda enam või misasja?\nMa sain aru, et oktoobris on võimalus tal.\nJa sõnad ka treeneri Srecko Kataneci poolt http://www.rumodispo.com/eesti-koondis/slovenia-list-call-ups\nKui piletit pole või tahate juurde, siis loosime 2x2: https://www.facebook.com/OhtulehtSport/posts/667568803334129\nMošnikovi ja teiste Eesti liigasse naasnute kohalt tekkis huvi.\nKes võiks olla kõige parema karjääri teinud eestlane, kes pärast välismaal oldud aega naasis Eestisse, et siit siis uuesti välismaale minna?\nMart Poom, käis Pompeyst Floras laenul.\nÕige küll jah. Selles valguses tuleb kindlasti Poomi nimetada.\nKeegi veel, kelle karjäär sai peale Eestisse naasmist uuesti hoo ülesse?\nMul endale tulevad ainult äravajumised meelde.\nPole jalgpalliga seotud (jätan tavalise kollase pressile klikki saamiseks artikli teha) aga märkasin Mõtsniki õe poleemiline ja perekonna asjade avalik kommentaar siin: https://www.facebook.com/jalgpalleestis/photos/a.10152190368233815.1073741830.110931113814/10152666692818815/?type=1\nAnne Mõtsnik Arvatavalt oli see Kohtumine siis põhjuseks, miks (Oti)EMA urn Rootsist paar nädalat tagasi lõpuks Kodumaale tagasi saadeti, mida ema Viimse Tahte vastaselt ja INIMmõistusele arusaamatult poeg VIIS AASTAT Atvidabergis garaažis värvipottide ja muu laga vahel hoidis. Ema puhkab nüüd eelmisest teisipäevast Käsmu-Lobi lahes. R.I.P. kallis Ema\nParem kustuta ära, pole mõtet perekondlikke probleeme siiagi kiskuda.\nOlen nõus, ja välja näeb ka tema sai aru ja kommentaar kustutas ise.\nKamsile assist ja kui\nFifa rankingu praegust punktisüsteemi arvestada, siis Eesti koondise peale iseseisvuse taastamist Top-3 tulemus ja kodus parim.\n1. 1387,5 p. - 8.10.2010\tSerbia - Eesti 1:3 ECq (Serbia - 15., Eesti - 85) Rüütli\n2. 1327,5 p. - 2.09.2011\tSloveenia - Eesti 1:2 ECq (Sloveenia - 23., Eesti- 86) Rüütli\n3. 1207,5 p. - 8.09.2014 Eesti - Sloveenia 1:0 ECq (Sloveenia - 39, Eesti - 93) Pehrsson\nFifa rankingu Top- 50 kuuluvaid riike oleme võitnud veel ainult korra\n31.03.1999\tLeedu - Eesti 1:2 ECq (Leedu - 49, Eesti- 90) Thordarson\nFifa rankingus tõuseme ca 15 kohta, kusagile 80-ne alla.\nMiks peaks olema assist Kamsile? Purje lõi värava tavalisest reboundist, ongi kõik.\npall vist põrkas isegi väravavahist kaitsja jala pihta ja sealt Purje ette. seekord võiks isegi kolm meest assisti saada :)\nKordused paraku kinnitavad ,et sul on õigus, tõrjest kaitsja jalga, mis muutis otsustavalt palli suunda, Kamsile ei saa kahjuks assisti anda.\nPurje 1m 25s peale sissevahetust löödud värav peaks olema Eesti koondise läbi ajaloo kiireim värav, mille on löönud vahetusest sisse tulnud mängija.\nSelle assisti arutelu peale tuli meelde El Salvadori mäng, kus nädal aega diskuteeriti, kas 2-0 värav Piirojale või Kamsile.\nka teismelisena Spartaki süsteemi lahkunud Kink tuli tagasi Eestisse, kuid pääses paar aastat hiljem Ungari kaudu Ing-le\nDEFITSIIT: Jalgpalliliit ennustab Inglismaa-mängule kiiret läbimüüki, Leedu eraldab Eesti fännidele vaid 250 pääset?\nVaadates http://www.bilietai.lt/lt/buy/20287#plan piletimüüki, siis lootus on, et meile eraldatakse Rytu A ja B sektor, mis peaks olema siis äkki ca 900? kohta. Leedu-Läti mängul, eelmine valiktsükkel, olid lätlased just seal sektorites.\nÕL - ei ole vaja liigset paanikat tekitada :)\nFifa rankingu Top-50 kuuluvaid riike oleme võitnud veel ainult korra\nSaan aru, et see kitsendus kehtib rangelt valikmängude jaoks. Sõprusmängudes ikka oleme rohkem kollitanud. Muuseas, mitmes Belgia tabelis oli meile kaotamise ajal?\n14 oktoober 2009 oli Belgia koondis 68.\nJa nüüd vähem kui viis aastat hiljem on 5. kohal. Võimas!\nJah valikmängud. Sõprusmängudes, mida nüüdses FIFA rankingu punktiarvestuses väärtustatakse 2,5 korda vähem kui valikmänge, oleme Top-50 koondiseid võitnud neli korda. Enne 2006 peetud mängudes on punktid arvestatud praeguse süsteemi järgi.\n1. 579 p. - 25.03.2011\tEesti - Uruguai 2:0 (Uruguai 7 - Eesti 82)\n2. 528 p. - 27.03.2002\tEesti - Venemaa 2:1 (Venemaa 24 - Eesti 85)\n3. 453 p. - 21.05.2010\tEesti - Soome 2:0 (Soome 49 - Eesti 104)\n4. 423,3p. - 14.03.2002\tSaudi-Araabia - Eesti 0:2 (Saudi Araabia 34 - Eesti 87) Aasia tsooni koeffitsent 0,85.\nViigid Top-50 klubidega valikmängudes\n1. 487,5 - 6.09.2013\tEesti - Holland 2:2 (Holland 5 - Eesti 85)\n2. 467,5 - 15.10.2008\tEesti - Türgi 0:0 (Türgi 13 - Eesti 137)\n3. 450 - 29.03.2011\tEesti - Serbia 1:1 (Serbia 20 - Eesti 82)\n4. 437,5 - 15.11.2011 Iirimaa - Eesti 1:1 (Iiri 25 - Eesti 59)\n5. 435 - 7.09.2002 Horvaatia - Eesti 0:0 (Horvaatia 26 - Eesti 78)\n6. 427,5 - 11.02.1997 Eesti - Šoti 0:0 (Šoti 29 - Eesti 102)\n7. 417,5 - 30.03.2005 Eesti - Venemaa 1:1 (Venemaa 33 - Eesti 82)\n8. 385 - 2.04.2003 Eesti - Bulgaaria 0:0 (Bulgaaria 46 - Eesti 65)\nReeglite järgi rikošett või rebound ei võta assisti ära, niiet kui kaitsja otseselt palli ei mänginud, vaid pall põrkas vastu teda, siis võib lugeda assistiks, hoolimata palli suuna muutust.\nTransfermarkt on samuti assisti ära lugenud: http://www.transfermarkt.com/spielbericht/index/spielbericht/2429333\nOT, aga millistele "reeglitele" viitad? Mulle on jäänud mulje, et iga allikas seab omad tingimused, mida väravasööduks loetakse ja mida mitte. Või on kuskil siiski üldine praktika paika pandud?\nAllikaks wikipedia (https://en.wikipedia.org/wiki/Assist_%28football%29), mis omakorda viitab FIFA kodukale. Täpsemalt siia: (http://www.fifa.com/mm/document/afdeveloping/techdevp/fwc_mexico_1986_en_part4_279.pdf)\nTransfermarkt on assisti tüübiks pannud "Shot on goal" ehk et: "4. After goals from rebounds those players were awarded an assist who had shot on target."\nise ma tõlgendaksin olukorda nii, et kui pall oleks põrganud väravavahist otse Purjele, läheks assist kindlasti Kamsile kirja aga pall põrkas väravavahist kaitsja jalga, millest suunda muutes Purjele.\nTransfermarkt andis Kamsile assisti, UEFA, Soccerway mitte.\nTegelikult oleks päris huvitav teada, kes Eestist Transfermarkti infot sisestab.\nKunagi jäi silma, et Mazz on vist Soccerway, eksin?\nSisestan Eestit jah, aga väravasöötudega mul pistmist ei ole. Transfermarktis on Steffen Ries vist Eesti liigaga seotud, aga ma ei tea, kas ta ise numbrid ka sisse toksib.\nMeie Martin! ELAGU EESTI, ELAGU VUNK!\nmnjah. tinky winky wunky.\nKuidas koondislased välja näevad Baltmani ülikonnadega? Pareiko, Anier ja Ojamaa: http://www.rumodispo.com/eesti-koondis/internationals-baltman\nÜhe põhjusena võib välja tuua ka selle, et paljudel noortel puudub peale U17 klassi edasine väljund. Kõik ei ole veel valmis meestega mängima ja otsivad uusi tegevusi selle asemel, et veel paar aastat liha luudele koguda ja areneda. Kahjuks U19 liiga, kui selline on praegusel kujul olematu ja siin saaks EJL vast kuidagi asjale kaasa aidata.


Aktiivsusmonitori puhul on tegemist seadmega, mis aitab mõõta inimese tegevuste parameetreid. Nendeks tegevusteks võivad olla näiteks kõndimine või jooksmine, kuid miks ka mitte mõni rühmatreening spordiklubis. Tänapäeval müügis olevatest kelladest paljud on ühilduvad nii Androidi, kui ka iOS süsteemidega, ehk kogu info saab väga lihtsalt üle kanda enda nutiseadmesse. Kella abil saab näiteks ülevaate enda pulsist, unekvaliteedist ning loomulikult on olemas ka võimalus vaadata kellaaega ja kasutada stopperit. Erinevate mudelite funktsioonid on erinevad ning üldiselt sõltub funktsioonide arv seadme hinnast. Kuidas aga leida endale see õige aktiivsusmonitor, mis sobiks just teile?\nNagu ka eelnevalt mainitud, siis kellade omadused ehk funktsioonid sõltuvad väga paljustki hinnast. Mida odavam toode seda vähem erinevaid võimalusi, kuna tehnoloogilised uuendused on kulukad, siis kahjuks lisab see hinda ka tootele. Enne, kui teete suure investeeringu tasuks läbi mõelda põhjalikult enda vajadus ning mis funktsioone soovite kasutada. BRIGMTON BSPORT-16-R 0,96" OLED toote puhul on tegemist nii öelda klassikalise tootega, millel on olemas põhilised funktsioonid ehk sammulugeja ja pulsikella omadus. Kuid valides näiteks Polar A370 mudeli saate lisaks veel erinevad spordiprofiilid, südame löögisagedusel tugineva treeningu, une kvaliteedi hindamise ja puutetundliku ekraani. Eelnevalt mainitud funktsioonid olid, vaid väike osa lisavõimalustest, mis kaasnevad oma klassi ühe parima kellaga.\nKuna aktiivsusmonitor on mõeldud käe peal kandmiseks, siis on äärmiselt oluline, et kell oleks korrektse mõõduga. Eraldi kellad on välja arendatud ka lastele, et nad saaksid sarnaselt enda vanematele erinevat infot enda liikumiste kohta ning osad vanemad näiteks premeerivad enda lapsi, kui nad on olnud õues piisavalt aktiivsed. Samuti on erineva suurusega kellad meestele ja naistele. Naiste kellad on üldiselt väiksema esiplaadiga ning ei jäta kohmakat muljet, vaid pigem stiilse ja minimalistliku mulje. Meestele mõeldud kelladel on tavaliselt pisut suurem korpus ning samuti on rihmad pisut jämedamad. Tegelik põhjus, miks kell peab ilusti istuma on see, et paljud tooted kasutavad randmepõhist pulsisageduse mõõtmist ja vale suuruse korral on saadud tulemus vale. Enne toote soetamist tasub väga hoolikalt vaadata kella mõõte ja parameetreid ning valida just endale õige suurusega toode.\nSamamoodi nagu ka kõigil teistel toodetel on ka aktiivsusmonitoridel väga palju erinevaid disaine ja eritoonides lahendusi. Kõige klassikalisema välimusega on Garmin Vivosmart4, kitsas ja piklik ekraan, koos peenikese rihmaga, et olla võimalikult märkamatu ja minimalistlik. Ning samas näiteks Sigma iD.Life on neljakandilise ekraaniga ja sarnaneb pigem spordikelladele. Ilmselt on põhjuseks see, et arvestades erinevate kellade arengut, on tegemist juba praktiliselt spordikelladega ja kohati võib eristamine olla keerukas. Üldiselt saab neid eristada selle järgi, et aktiivsusmonitorid ei kasuta pulsivööd, kuid spordikelladel veel hetkel on kasutusel enamjaolt vööga mõõtmine.\nSelle punktiga on keerukas nagu alati. Sõltuvalt funktsioonidest erineb ka kella hind, kuid samas ei tohi ära unustada ka hinda, mis tuleb maksta kvaliteedi ning "firmanime" eest. Viimasel ajal on turule tulemas järjest uute firmade tooteid, mis on märkimisväärselt odavama hinnaga, kui näiteks tipptootjate omad, kuid siiski inimesed ei julge neid soetada, kuna puudub taustainfo. Kui valite endale kella ja ei suuda otsustada, milline võiks olla see õige, siis tasub endale kõigepealt selgeks teha millised funktsioonide erinevused on. Hind on otseselt seotud funktsioonide arvuga ja näiteks aku kestvusega. Tihti peale võib esineda aga olukorda, kus funktsioone on liialt palju ning reaalselt kasutust leiab nendest vaid kolmandik, kui sedagi. Peale selle välja selgitamist on õige hetk liikuda meie e-poodi ja valida välja endale sobiv aktiivsusmonitor ning alustada enda aktiivsuse jälgimisega.


Bow-legged Baby - New Kids Center - Väikelapsed - 2019\nEmaka kramplik neljandik võib viia vöörijalise lapseni. Kui laps seisab pahkluudega koos ja varbad ettepoole, kuid põlved ei puuduta, loetakse laps vööjalgseteks. Mõnikord on see väga väike ja läheb kiiresti ära. Muudel aegadel võib see olla väga väljendunud ja te võite kuulata teisi, kuidas teie laps kõnnib. Kas see on kerge või tõsine, on paljudel vanematel probleeme, kui nad näevad oma beebi kõndimist naljakas.\nBow-Legged beebi-kas see on normaalne?\nSee on väga normaalne ja täiesti arusaadav. Kui laps on emakas tihedalt kokku volditud, muutuvad jala luud veidi kõveraks. Need luud on ikka veel pehmed ja kasvavad, kui laps on emaka sees. Isegi kui laps on esmakordselt sündinud, on need väikesed jalad endiselt üsna pehmed, kuna luud viivad oma tugevasse ja tervislikku vormi. Nad jäävad väikelapsed väikelaste nädala jooksul, kuid kui nad hakkavad jalgadele kõndima ja kandma kaalu, sirguvad jalad loomulikult.\nKui laps hakkab esimest korda kõndima, võib ta näida välja nagu vööjalgne laps, isegi kui nad ei ole. Seda seetõttu, et kui laps esimest korda õpib õppima, on nad väga ettevaatlikud, kuhu nad jalad paigutavad. Nad peavad oma tasakaalu hoidma ja seda on raske teha. Seetõttu painutavad nad põlvi, et aidata neil tasakaalustada ja toetada oma kehakaalu. See võib muuta need kõndimise ajal vibujalgseteks. Ära selle pärast üldse muretse, sest see on täiesti normaalne.\nÄrge muretsege ainult siis, kui luud näivad olevat ebaühtlaselt kumerad või kui kõverad on äärmuslikud või kui kumerus aja jooksul halveneb. Kui teie laps näib olevat valus, kui ta üritab kõndida, või keeldub üldse kõndimast, siis võib see sind küsida, kas vööjalgse lapsel on rohkem probleeme kui sa arvasid.\nKui kaua kestab Baby Bowlegs?\nVööjalgne beebi võib vaadata nii mitu kuud pärast kõndimist. Aja jooksul jalad sirutuvad ja laps kõndib rohkem püstise asendiga. Luud näivad pikenevat ja sirgenduvad nii, nagu see juhtub. Mõnede väikelaste jaoks kulub see vaid paar kuud ja teiste jaoks võib kuluda kuni aasta või rohkem. Niikaua kui teie laps normaalselt kõndib ja ei tundu olevat valus, on asjad ilmselt head.\nJärgmine võib juhtuda just vastupidi - probleem, mida nimetatakse koputeks. Kui lapsel on põlviliidud, tähendab see nende põlvi puudutamist, kui nad kõndivad või jooksevad. Nende alumine jalg on nurga all. Seda märgatakse tavaliselt kolm kuni kuus aastat. Kuid nagu vöörihma probleemide puhul, kipuvad põlvikud minema, kui laps vananeb.\nEnamikel juhtudel on teie laps ilmselt täiesti normaalne, ja vöörijalise oleku probleem sorteerib end lühikeses järjekorras. Kui olete selle pärast mures, võtke laps oma arsti juurde ja laske arstil näha beebi mööda tuba. Kui on põhjust muretsemiseks, määrab arst selle.\nEnamik lapsi kasvab välja, kui nad on kolmekordsed. Kui teie laps kannatab selles punktis ikka veel probleemi all, siis on aeg pöörduda arsti juurde.\nKui probleem puudutab ainult ühte külge või tundub, et see aja jooksul halveneb, selle asemel, et paremaks muutuda, on see veel üks hea põhjus arstiga kohtumiseks.\nKokkuvõtte tegemiseks on see aeg, mil peaksite oma lapse jalgade kohta helistama oma tervishoiuteenuse osutajale:\nTeie vööjalgne laps süveneb ja on vähemalt kaheaastane\nÜks jalg kummardub rohkem kui teine\nLapse varbad liiguvad kõndimise ajal sissepoole (seda nimetatakse tihti kui “sisenemist” või “pigeon-toed”\nTeie laps on oma vanuse jaoks lühike, tal on probleeme kõndimisega või kui tal on probleeme sirgjoonega\nPõlvede või jalgade nurk põhjustab valu või kõndimisega seotud probleeme.\nNagu alati, kui te olete mures selle pärast, kuidas teie laps liigub, pöörduge arsti poole. Alati on parem olla pigem ohutu kui vabandada.\nKuidas arst ravib vibujalgse beebi?\nOodake, et teie arst teeb veretööd ja võib-olla teie lapse jalgade röntgenkiirte. Kui teie lapsel on vitamiinipuudus, võib arst määrata, mida on vaja luude tugevdamiseks. Röntgenikiired on mõeldud Blount'i tõve välistamiseks. Kui leitakse, et teie lapsel on probleeme, mis vajavad tähelepanu, oodatakse selle suunamist pediaatrilisele ortopeedile, kes teeb seejärel täiendavaid teste, et hinnata, kui halb on probleem.\nMõnel juhul püsivad vöörihma püsimine või süvenemine üle kahe aasta vanustel lastel. Kui see juhtub, võib ravi hõlmata jalgade traksid või valu, et aidata neil kasvada sirged ja tõelised. Mõnikord on vaja operatsiooni, kuid see on ainult väga harvadel juhtudel. Pidage meeles, et pärast kahe- või kolmeaastast vanust ei saa te enam oodata, et teie laps kasvaks vööriha. Sellisel juhul võib arstiga konsulteerimine oodata artriiti või muid probleeme põlvedes, puusades ja teistes liigestes.\nEt rohkem teada saada vöörihma puudutavate probleemide kohta, vaadake allolevat videot:\nVaata videot: Orthopedic Clubfoot Care (November 2019).\nTestid raseduse ajal - uus lastekeskus\nCopyright 2019 \_ Lapsed atlanta \_ Bow-legged Baby - New Kids Center


Reisijatevedu laevadel Soome suunal peatati Soome ametkonna palvel koroonaviiruse leviku tõkestamiseks 11. aprillist. Foto: Pixabay\nSoome Vabariigi valitsus otsustas esmaspäeval lubada alates 14. maist Soome-suunaline reisijatevedu laevadel tööreisideks ning vältimatuteks reisideks. Seetõttu taasalustab Tallink Grupp piletimüüki reisijatele Soome suunal. Piletimüük Soomest väljuvatele reisidele on samuti jätkuvalt avatud, teatas Tallink.\nMuutunud olukorras toob Tallink Grupp Tallinna-Helsingi liinile alates reedest, 15. maist nädalavahetuste tippväljumisteks tagasi ka ettevõtte teise shuttle laeva Star, mis on aprilli keskpaigast seisnud Helsingi sadamas.\nStar väljub 15., 20. ning 29. mail kell 13.30 ning 19.30 Helsingist Tallinna suunal, kel 16.30 väljub laev samadel päevadel Tallinnast. Samuti väljub Star 17., 24., ja 31. mail kord päevas kell 16.30 Tallinnast Helsingi suunal. Megastar jätkab liinil opereerimist tavapärase graafiku alusel.\nReisijatevedu laevadel Soome suunal peatati Soome ametkonna palvel koroonaviiruse leviku tõkestamiseks 11. aprillist. Seoses pandeemia olukorra pidurdumisega ning olukorra mõningase paranemisega, otsustas Soome valitsus esmaspäevasel nõupidamisel esialgu taastada reisijateliikluse Schengeni piirkonna kodanikele, kellel on vajadus reisida Soome töölepingujärgselt või muul vältimatul põhjusel.\nKontroll Soome piiril jätkub ka pärast 14. maid määramata ajaks ning Soome Vabariigi ametkond töötab lähipäevil välja konkreetsemad juhised selgitamaks tingimusi ning nõudeid piiriületuseks.\nTurismireisid pole praegusel hetkel Soome Vabariigi suunal endiselt lubatud ning nende osas teeb Soome valitsus eraldi otsused tulevikus kui pandeemiast tingitud olukord veelgi paraneb. Soome reisivatel isikutel tuleb endiselt kinni pidada rangetest tervise- ja hügieeninõuetest.\n"Tunnustame Soome Vabariigi valitsust selle olulise otsuse tegemise eest, mis võimaldab paljudel Soomes töötavatel eestlastel oma perede juurde ning tööle naasta," sõnas Tallink Grupi juhatuse esimees Paavo Nõgene pressiteates.\n"Selge on see, et olukorra leevenedes tuleb meil hakata liikuma majanduse ja tööelu taaskäivitamise suunas ning tänases maailmas, kus meie majandused on meie naaberriikidega nii oluliselt läbipõimunud, on selle taaskäivitamise oluliseks osaks liikumispiirangute järkjärguline leevendamine," lisas ta.\n"Mitmed ohutusmeetmed on meil täna opereerivatel laevadel olemas juba kriisi-eelsest ajast ning lähiajal tõhustame neid meetmeid vastavalt kokkulepetele ametkondadega ning partnersadamatega veelgi," kinnitas Nõgene.\nTa nentis, et lähiajal ei hakka Tallinki laevadel reisima kriisieelsele ajale sarnased reisijatehulgad ning liinidele ei naase kõik meie laevad ja kohe.\nSoome Vabariigi otsus on esimene väike samm ja meie käime ühte sammu nii Eesti kui meie põhiturgude valitsuste otsuste ning juhistega.\nAlates teisipäevast on töö tõttu ning muudel vältimatutel põhjustel reisijatel taas võimalik Soome suunal pileteid osta Tallink Grupi laevadele Megastar, Star, Baltic Princess ja Galaxy väljumistele alates 14. maist.\nTallinki laevadel ning Tallinna sadamas on ettevõtte teatel avalikes kohtades desinfitseerimisvahendid hügieeninõuete järgmiseks ning teostatakse senisest tihedamalt koristust ja desinfitseerimist.\nKõikidele reisilaevadele müüakse vähemalt järgneva kuu vältel pileteid vaid laeva poole reisijatemahu ulatuses, tagamaks reisijate hajutamise laeval ning nõuetekohase kahemeetrise vahe hoidmise võimaluse.\nReisijate hajutamiseks terminalides, sadamagaleriides ja laevadel joonistatakse või kleebitakse põrandatele ning seintele vastavad märgistused ja viidad. Laevade kauplustes ja toitlustusaladel on kehtestatud külastajate arvu piirangud.\nToitlustusalade personal nii köögis kui toitlustusaladel kannab opereerimise esimeses etapis näomaski.


Veel kord õnne proovimas: kas mees on ikka piisavalt intelligentne, haritud ja majanduslikult kindlustatud? - Elutark\nVeel kord õnne proovimas: kas mees on ikka piisavalt intelligentne, haritud ja majanduslikult kindlustatud?\nKui keskealised naised hakkavad kaaslast otsima, võib takistuseks saada kõrge enesehinnang. Ikka oodatakse oma muinasjutuprintsi, kuigi tuleks tunnistada, et see prints koos oma hobusega on lihtsalt läinud. Tiina Ross kirjeldab raamatus „Sundimatult suhetest“ erinevaid suhteprobleeme.\nKas veel korra oma õnne proovida või mitte – see on küsimus. No mis küsimus see ka on, loomulikult proovida! Usun, et pole mingit põhjust lasta end kammitseda uskumisel, et teisel ringil ehk siis vanemas eas on raske peret luua. Samas võib peas kummitada arvamus, et vist on liiga hilja kooselusadamasse purjetada.\nKorra pettunud, aga samas normaalsed mehed on muutunud väga-väga ettevaatlikuks, sest nad on saanud haiget ja ei suuda enam usaldada pea mitte kedagi. Suisa väldivad suhteid, et mitte teist või ka mitmendat korda ämbrisse astuda.\nNaistel võib saada sageli komistuskiviks muu hulgas ka kõrge enesehinnang, eriti kui ollakse üle keskmise välimusega. Siiski ei saa üheselt öelda, et välimus on ainus põhjus, aga see on midagi, mille järgi tehakse esimene, kiirotsus.\nMinu armastatud sõber, kes täna kõrgetes ametites „tüürib“, on esmamulje kohta tabavalt öelnud:\n„Esimest muljet kaks korda jätta ei saa.“\nHärra Johannes Kert\nNaised, kel on raskendatud kaasa leidmine, kus võib siis olla põhjus? Mida arvavad just mehed naiste kohta?\nGran Canaria elu käib ümber päikese ja eestlastest arvatakse siin hästi (5) 28.09.2016\nÜks daam, kes endast peab, oskab pidada ka oma kaaslasest, seega ei pea igas hallis ja kaunis rüüs kohe hunti nägema.\nMillises karbis on peidus pärl ehk mida mõtled naisest, kes:\n¬ veel kuldses keskeas näeb superhea välja;\n¬ on veidi väljakutsuva riietumisstiiliga;\n¬ omab aastatega kogunenud enesedistsipliini.\nTeisalt naine, kes kannab silmatorkava dekolteega pluusi, tal on seljas mini – see aga on igati ontlik, ta on oskuslikult sättinud oma kaunid pikad juuksed. See on kompott, mis tekitab juba nagunii vaid ühe emotsiooni, ehk mis iga isase mõtte õigelt rajalt kõrvale juhib.\nNaised seevastu on meeste suhtes endiselt väga valivad ja lasevad endis kohe tekkida eelarvamusel ja sõeluvad mehi hoolega. Ikka oodatakse oma muinasjutuprintsi, kuigi tuleks tunnistada, et see prints koos oma hobusega on lihtsalt läinud. Sugugi ei aita edasi beibelik käitumisstiil, et kui korra sõelale jäänud pürgijal uhket limusiini ukse ette ajada pole, siis ärgu üritagugi väljavalituks saada.\n„Umbrohi on ka lill, kunagi sa ehk veendud selles.“\nNaised on laias laastus kahes leeris: need, kel põhjendamatult kõrged nõudmised, ja need, kel on elu jooksul kogunenud korralik veimevakk ja seda nii taskusse kui pähe. On enesestmõistetav, et kui sa oled oma elus juba varaliselt kindlustatud ning saavutanud stabiilsuse, siis ei lepi sa üldjuhul vähemaga. See tähendab, et ka mehel peab olema kasvõi minimaalne nn kaasavara, et teistest eristuda.\nAga siinkohal tasub liivakell korraks seisma panna ja tõele näkku vaadata, et kas elad koos veimevakaga või piisab sulle siiski pelgalt selle omanikust.\nNaine, kes otsib meest viiekümnendates ja üle selle, on ilmselt ise juba neljakümne või ka viiekümne piiri ületanud, ning üks pere on tal ehk juba laialigi läinud, aga nõudmised on jätkuvalt püüdmatud.\nUsun, et sellises vanuses on mõistlik mängida lahtiste kaartidega ja mitte püüda otsida igast suhtest vaid rahalist peavõitu.\nFaktorid, mis räägivad igati ja vaid otsija kahjuks, on esiteks – käest libisev aeg. Teiseks – suured kogemused, ja kolmandaks – kõrged nõudmised. Seega on raske teisel ringil leida keegi, kes vähemalt esmase jutu järgi võiks sarnaneda eelpool toodud hulgale omadustele, ehk soovidele vastav ja huvipakkuv objekt. Otsijal jagub küsimusi veel ja veel.\nKas mees on ikka piisavalt intelligentne, samas ka haritud, ja mis pole väheoluline, ka majanduslikult kindlustatud? Teatud vanuses ei ole lihtne enam kummalgi poolel, kuna kui kõik eelnevad tingimused on täidetud, võib osutuda kirstunaelaks hoopis mehe välimus.\nKui ikka ei suuda „kuldset kuube“ selga mõelda ja tõtt öelda pole ju vajagi.\nPahatihti saadab partneriotsinguid kiirustamine, pinnapealsus või soovimatus ja kartus oma tundeid usaldada. Kui aga hing pole rahul, siis ei ole muu enam oluline. Midagi jääb üldpildis häirima ja just see võib olla põhjus, et polegi soovi süvitsi minna. Seega on tegu vaid pealiskaudse ja etteruttavalt ka ilmselt lühiajalise suhtega.\nJust liiga pindmise tutvuse juures ei pruugi paljud isiksuse omadused üldse avatud saadagi. Nagu mehes peidus olev headus ja samas ka tema ausus. Või siis hoopis jätkuv tolerantsus, elu jooksul juba lastetoast alates lihvitud kõrge haritus. Ilmselt eelnenuga kaasas käiv võimalik korraarmastus. Ehk veel üks hea iseloomujoon – soov pidevalt areneda.\nSoovin siia ühte neist, kumb on parem?\nKuigi paljudel meestel on ka loomupäraselt kaasa antud palju häid omadusi, jääb nende avastamisrõõm vaid inimesele, kes neid tõepoolest avastada soovib ja ei lase end kinni jääda vaid mehe ehk veidi „kulunud“ välimusse. Väljanägemist annab lihtsate vahenditega upitada, sisemist ilu aga kahjuks mitte.\nIkka veel peretu – vabadus, isekus või teadmatus?\nVõtame nüüd huviorbiiti õrnema sugupoole esindaja, kes pole abieluranda tüürinud. Silmapilkselt vormub huultele küsimus, milles probleem. Kas on tegu järjekordse karjäärinaisega või siis printsi ootajaga, kes aga peaks juba hoopis kuningat piidlema?\nVõi siis on temakese poolt latt nii kõrgele seatud, et enamik eesti mehi jookseb selle alt läbi.\n„Ja siin on mu saladus, väga lihtne saladus: ainult südamega võib õigesti näha, kõige tähtsam on silmale nähtamatu.“\nSamas on kirjeldatu aga üdini normaalne naine ja teistelgi naistel on igal oma hea põhjus, miks nad on ikka veel üksi. Kuigi tänapäeval on pere loomise aeg järjest kaugemale nihkunud, on ikkagi vanemas eas suhte alustamine kordades raskem.\nJuba on välja kujunenud oma n-ö selgroog elule, mis koosneb olude sunnil tugevaks vormunud iseloomust ja reeglina korralikest kommetest. Need on aga üksi elava inimese omad ja olemasoleva ümberhäälestamine on visa.\nOn ka üks kamp inimesi, kes liigitub nii nn elupõletajateks, seda siiski vaid mingi eluperioodini. Sest ka kõige kirglikuma seikleja hing vaibub lõpuks, ning kui sarved lõplikult maha joostud (ka emastel on minu loos sarved), siis ihatakse paiksemat ja vaiksemat eluviisi, et oma eelõhtusse tüürida. Asutakse lõpuks otsima püsisuhet. Tean üsna mitut inimest, kes on vanuses 50 või siis ka 60 pluss, kes on oma eelmise kaaslasega olnud kooselu lõpetanud ning jällegi alguses tagasi.\nEhk seisavad lõhkise küna ees.\nOmeti on sellistel inimestel kogemusi rohkemgi kui võib-olla ühe inimese jaoks vaja oleks. Nende pajatused on värvikad ja kokkuvõtvalt tõdetakse, et elus on olnud kõike, ohtralt erinevaid suhteid ning rikkalikke seiklusi toredate ja heade meeste või naistega. Nüüd aga on jõutud oma elus ristteele, kus tuleb valida teine suund. Ühtäkki on kohale jõudnud teadmine, et vanamoodi enam jätkata ei saa. Üksiku vana hundi hing ihkab lähedust ja keha vajab stabiilsust. Kust siis veel kord õnne proovida, kui üksi olla ei taha ning tutvusringkonnas sobivat natuuri pole senini silma jäänud? Tegelikult tuleb silmad lahti hoida igal pool, ja kus vähegi võimalik suhtlust arendada.\nVaatame veel kord tänapäevase digiajastu kütkes olevaid persoone ja kõike lubavat netiavarust, millel juba korraks peatusime.\nInternetis suhte loomisel on ka mõned plussid:\n¬ lootus näha inimese sisemust,\n¬ väline pool ei suuda mõjutada,\n¬ otsuse peab langetama enne reaalset kohtumist.\nKaaslase otsinguil põrkume üsna tihti aga ennekõike psühholoogiliste probleemide otsa, kuna vastutust on raske võtta, ja seepärast võetakse vabadus süüdistada. Kui näpp näitab otsijat ja mõte poeb väite taha, et soovid, soovid, soovid. Seega Achilleuse kannaks võib olla sageli kujunenud hoopis see, et otsija ka ise ei tea täpselt, mida ta tegelikult tahab.


Erik Aru: Struktuurne tasakaal pere eelarves kuulub kodanliku eluviisi juurde | Rahageenius\n3. juuni 2019 kell&nbsp10:19\nMaailm peab terve hulga kirjandusteoste eest olema tänulik sellele, et nende autorid olid pidevalt rahahädas, kirjutab Erik Aru.Foto: Kalle Veesaar\nMärkimisväärne kogus loomingut on sündinud täna vajadusele perekondlikus eelarves struktuurne tasakaal säilitada, ütleb majandusajakirjanik Erik Aru.\nEelarve struktuurne tasakaal tähendab sisuliselt seda, et ajutiselt võid küll kulutada rohkem kui teenid, ent keskpikas vaates peaks selleks perioodiks kas olema varem kogutud varusid või tuleb sellel ajal võetud võlg hiljem tagasi maksta. Nagu elu ikka käib.\nEeskätt käib niimoodi just lihtinimese elu, sest temal on võimalusi struktuursest tasakaalust mööda hiilida omajagu vähem kui riigil.\nKorralik riik saab igasuguseid võlakirju välja anda, et vanu võlgu tasuda, kui neid just liiga palju pole kogunenud. “Liiga palju” on suhteliselt veniv mõiste, ent riiki, mille võlakoorem ületab SKP suuruse (ehk siis laias laastus kahe aasta riigieelarve) hakatakse juba veidi kummaliselt piidlema.\nLihtinimene, kes tahab oma sissetulekutest märksa suuremat laenu saada, peab aga midagi püsivat panti panema, tavaliselt kinnisvara. Nii ongi iseäranis mõistlik see, kes raha säästab, et seda kitsamatel aegadel kasutada – ehk käitub vastutsükliliselt.\nÜks vanemaid lugusid eelarve vastutsüklilusest ja struktuursest tasakaalust pärineb Vanast Testamendist, kus Joosep soovitab vaaraol seitsmel heal aastal viiendik vilja kõrvale panna, et seda seitsmel nälja-aastal kasutada.\nIlmselt ei üllata suurt kedagi see, et märkimisväärne osa loomeinimesi oma rahaasju nii heaperemehelikult ajada ei suuda.\nMaailm peab terve hulga kirjandusteoste eest olema tänulik sellele, et nende autorid, teiste seas Alexandre Dumas ja Honoré de Balzac olid pidevalt rahahädas ning pidid oma eelarve struktuurse tasakaalu säilitamiseks (loe: võlgade maksmiseks) pidevalt uusi romaane vorpima.\nKa Charles Dickensi viljakus oli ilmselt vähemalt osaliselt tingitud lapsepõlvetraumast, kui tema isa läks võlavanglasse ja ta ise pidi kooli pooleli jätma ning saapaviksijana tööle minema. Hirm vaesumise ees saatis teda terve elu.\nÜks kuulus kirjamees, Nobeli kirjanduspreemia pälvinud, ent ka Briti peaministrina tuntud Winston Churchill oma perekondliku eelarvega struktuursesse tasakaalu tegelikult ei jõudnudki.\nHertsogi pojapojana armastas ta elada oma aja aristokraatide moel, kanda siidsärke ja juua kallist šampanjat, pidada lisaks suurele majale Londoni kesklinnas ka 30-hektarilise pargiga maaresidentsi Chartwelli.\nKuna poliitiku palgatase seda ei lubanud, oli Churchill pidevalt sunnitud kirjutama erinevaid ajaloolisi ja autobiograafilisi teoseid. Ta suutis oma aja kohta hiiglaslikud avansid ja honorarid mõnikord läbi lüüa juba enne kui ükski sõna paberile oli saanud.\nKorduvalt tasusid tema võlgu rikkad sõbrad, kes näiteks 1945. aastal tegid korjanduse, et fond National Trust ostaks Chartwelli, kui Churchill ei jaksanud seda ülal pidada.\nPraeguse aja poliitiku sellisele eluviisile vaataksid britid ilmselt üsna viltu. Ükskõiksust elu rahalise poole vastu peab nii mõnigi aristokraatlike maneeride üheks osaks, kuid meie maailmas valitseb kodanlik ellusuhtumine, mis idealiseerib struktuurset tasakaalu nii riigi kui ka pere tasemel.\nMärksõnad: eelarve, eesti, pere, struktuure tasakaal