Artriidi sormede tabletid kaed,\nArtriidi sormede tabletid kaed. Sõrmede liigesed paisuvad: põhjused, mida teha, ravi - Podagra\nEbamugav rüht unes, jäsemete pigistamine, häiritud verevool, lümfivool. Haiguse arengu võib esile kutsuda tugev stress, gripp või rasked külmetushaigused, hüpotermia või nakkushaigused.. Mis on karpkala põletiku konservatiivne ravi: Käe immobiliseerimine - soovitatav on kasutada tihedat sidet või kildu. Iseloomulikud kriisiliited. Podagra Ilmub metaboolsete häirete tõttu, mis on tingitud kusihappe soolade sadestumisest liigestes. Haigus mõjutab inimesi igas vanuses, kuid areneb peamiselt pärast 30 aastat.\nRizartroos; Tenosynovit de Querven; Artriit on haigus, mida iseloomustab põletik liigestes ja lähedalasuvates kudedes. Selle tõttu valutab sageli pöidla pinal, kuna liigutused muutuvad väga piiratud ja valulikeks. Artriiti on mitut tüüpi: reumatoidne, podagra ja psoriaatiline.\nReumatoidartriit areneb infektsioonide, hüpotermia, viiruste, bakteriaalsete haiguste, stressi tõttu. Reumatoidartriidi peamised sümptomid on käte phalangeste turse, punetus ja valu.\nKõige sagedamini kogeb inimene öösel sõrmede falangides valu. Riskis on mehed ja lihahuvilised. Nn podagra artriit võib esineda vanuses aastat. Haigusega kaasneb valu sageli pöidla falangis, kuid ka teised sõrmed võivad põletikku tekkida.\nPsoriaatiline artriit algab psoriaasiga - haigus, kui nahale ilmuvad kuivad, ketendavad laigud. Järgmine etapp on käte turse, ebamugavuse ilmnemine, nahk muutub karmiinpunaseks. See haigus põhjustab harva valu sõrmede falangides, kuid see pole välistatud. Selle probleemiga pöörduvad aastased patsiendid arstide poole ja enamasti on need inimesed, kellel on naha psoriaatilised kahjustused punakasvärvi helveste kuivade laikude kujul.\nKõik sõrmed võivad Artriidi sormede tabletid kaed aksiaalse põletiku, ilma eranditeta, kuid haigus on asümmeetriline, st phalangid saavad haiget teha ainult vasakul või paremal käel. Haigus mõjutab inimesi igas vanuses, kuid areneb peamiselt pärast 30 aastat.\nNaised on viis korda rohkem altid reumatoidartriidile. Haiguse arengu võib esile kutsuda tugev stress, gripp või rasked külmetushaigused, hüpotermia või nakkushaigused. Tavaliselt algab reumatoidartriit keskmise ja nimetissõrme falangide põletiku ja tursega. Metakarpofalangeaalliigesed võivad randmega samaaegselt põletikuliseks muutuda.\nReumatoidartriidiga käte sõrmede falangid põevad sümmeetriliselt, see tähendab, et parema käe liigeste kahjustustega kannatavad peaaegu kindlasti vasaku käe samad liigesed.\nValu intensiivistamine selle vaevusega võib toimuda keset ööd või lähemale hommikule. Päeval ja õhtul sündroom nõrgeneb. Ülaltoodud sümptomitega reumatoidartriidi Napunaiteid malyshie valu liigestes kaasnevad kehatemperatuuri tõus, külmavärinad Artriidi sormede tabletid kaed kehakaalu langus, see tähendab, et haigus põhjustab heaolu üldist halvenemist.\nFalangi valu järgmine põhjus on podagra. Paljud inimesed usuvad ekslikult, et podagra on suure varba deformatsioon, mis areneb kõige sagedamini naistel. Tegelikult nimetatakse seda haigust suure varba artroosiks ja praegust podagrat mõjutab peamiselt tugevam sugu ja see mõjutab sõrmi.\nPodagraga sõrmede falangid muutuvad paroksüsmaalselt põletikuks. Vaev areneb äkki ja enamasti öösel.\nValu võib olla terav ja sellega võib kaasneda naha punetus, samuti muutub see kuumaks. Mõnedel patsientidel, eriti naistel, on rünnakud vähem väljendunud, see tähendab, et sõrmede falangides pole valu äge ja punetus pole tugev.\nOlgu kuidas on, podagra põhjustab sõrmede liigestes valu, mis kestab 3—10 päeva ja möödub siis sümptomiteta. Mõne aja pärast võib rünnak korduda ja selleks peate olema valmis. Tenosynovit de Querven.\nHarvadel juhtudel põhjustab Salvi liigestega mesilastega falangide valu tenosünovitis de Kerven, mis on pöidla väikeste lihaste ja sidemete põletik. See haigus ei mõjuta teisi liigeseid. De Kerveni tenosünoviit võib areneda igas vanuses inimestel ja seda saab diagnoosida pöidla põhjas ja selle all randmeliigesega kokkupuute kohas ootamatult tekkivate valudega.\nValusündroom süveneb, kui patsient proovib midagi selle Artriidi sormede tabletid kaed haarata. Rizartroos on haigus, mis mõjutab pöidla otsas asuvat liigest, mis ühendab metakarpalist luu randmeliigesega. Kui rhizartroos toimib polüosteoartroosi tunnusena, seab arst kergesti diagnoosi, kuid harvadel juhtudel areneb rhüartroos eraldi.\nSel juhul pole haiguse eristamine tenosünovitis de Quervenist lihtne, kuna sümptomid on peaaegu täielikult identsed. Artriidi sormede tabletid kaed spetsialistid eristavad haigusi üksteisest haige falangi luude deformatsiooni järgi, mis on uurimise ajal märgatav ja röntgenpildil nähtav.\nDe Kerveni tenosünoviidi korral muutuvad ainult pehmed kuded ja siis harvadel juhtudel. Bursiiti iseloomustab sõrmede liigeskottide põletik.\nSeetõttu koguneb õõnsusesse vedelikku. Artriidi sormede tabletid kaed peamised sümptomid: tursed, punetus, pehme turse sõrme falangi liigespiirkonnas. Väga kiiresti läheb kroonilises staadiumis. Bursiit võib ilmneda pärast vigastust, sel juhul koguneb mäda, inimene tunneb peas valu ja kehatemperatuur tõuseb. Osteomüeliit on mädane haigus, mis mõjutab sõrmede ja pehmete kudede falanksi liigeseid.\nVälimuse peamine põhjus on mädased bakterid. Osteomüeliidi sümptomid - kehatemperatuuri järsk tõus, kiire halvenemine, keha joobeseisund, oksendamine, külmavärinad, sõrmede liigesevalu, sõrmede liikuvuse piiramine. Stenoseeriv ligamentiit - sõrmede rõngakujulise sideme põletik, mis põhjustab valu sõrmede pinalis hommikul, pärast und ja ka öösel.\nSelle haiguse sümptomid: kahjustatud piirkonna naha sinine värv, turse, Mis vitamiine liigesevalu, Artriidi sormede tabletid kaed liikuvus. Pange tähele, et selle haigusega ei valuta väikeste sõrmede falangid. Niinimetatud sõlme sõrme sündroom on üsna levinud valu põhjus sõrmede falangides. Haigus ületab vähemalt aastaseid inimesi, kuid areneb enamasti 50—55 aasta pärast. Mehed haigestuvad harvemini kui naised.\nHaigusega ilmuvad sõrmedele omapärased sõlmed - peamiselt küünte lähedal asuvate phalanglite külg- ja seljapinnal. Sõlmed võivad ilmuda sümmeetriliselt, see tähendab samaaegselt mõlemal käel. Nende väljanägemise tagajärjel deformeeruvad, paksenevad ja kaotavad sõrmede sõrmede falangid. Selle põhjuseks on kõhrekoe hävitamine. Polüteosteoartroosi tekkimisel liigestes on põletustunne ja valu, mõnel juhul muutuvad liigesed punaseks ja paistetus.\nMõnel patsiendil tekivad sõlmed ilma sümptomiteta ja valuga ei kaasne põletustunne. Lisaks Heberdeni sõlmedele ilmnevad haiguses mõnikord ka sõrmede keskel olevad valutud sõlmed.\nNeid nimetatakse Bouchardi sõlmedeks ja need erinevad fusiformide poolest, kasvavad aeglaselt ja peaaegu ei tekita ebamugavusi. Kui käe pöidla neelu valutab paindumisel või mõnel muul sõrmel - see on märk artroosist, osteoartriidist, stenoosivast ligamentitisest ja samuti on võimalik selgroolülide närvide pigistamine.\nSõrmefalangid valutavad pärast treeningut Kui sõrmede falangid valutavad pärast füüsilist pingutust, võib see viidata vigastustele. Kõige sagedamini on see nihestus või luumurd. See võib juhtuda tavalises majapidamisolukorras, näiteks asjade üleandmisel. Sageli seisavad sportlased, eriti korvpallurid, võrkpallurid, käsi vigastamas.\nTreeningu ajal sõrmede liigeste valu on osteoartroosi, artriidi ja risoartroosi klassikaline sümptom. Sõrme liigesed valutavad: millise arsti poole peaksin pöörduma Enamik inimesi ei tea, milline arst ravib sõrmede liigeseid, nii et nad ei tea isegi seda, kelle poole selle probleemi ilmnemisel pöörduda.\nReeglina toimub haiguse diagnoosimine ja ravi reumatoloogi järelevalve all. Sõltuvalt ebamugavuse põhjusest võite pöörduda ka traumatoloogi, kirurgi, neuropatoloogi või hematoloogi poole. Viimase võimalusena Artriidi sormede tabletid kaed alati pöörduda terapeudi poole, kes suunab teid vastava spetsialisti juurde.\nMida teha, kui sõrmede falangid valutavad Alustamiseks peate täpse diagnoosi saamiseks nõu pidama arstiga. Ärge mõelge iseseisvalt, kuidas ravida valu sõrmede falangides. Kõik manipulatsioonid tuleks läbi viia ainult vastavalt arsti juhistele. Kui valu on Suu kargstruktuuri magus, kasutatakse valu sündroomi leevendamiseks mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, näiteks Ketanov, Ortofen.\nKompositsioonis võite kasutada ka anesteetiliste komponentidega salve, näiteks Fastum-gul. Valu sõrmede falangides: ravi Ravi võib olla terapeutiline ja kirurgiline, sõltuvalt diagnoosist. Igasugune sõrme liigeste valu ravi seisneb siiski haigusest vabanemises, valu leevendamises ja funktsioonide taastamises.\nPärast haiguse diagnoosimist määravad arstid põletikuvastase ainena ibuprofeeni ja düstroofsete kahjustuste korral määravad nad kõhrekoe taastamiseks teraapia, kasutades kondroprotektiivseid ravimeid ja massaaži. Liiga tugeva ja ägeda valu korral määravad arstid salve, süste ja tablette. Konservatiivse ravi korral soovitatakse ka käte liigeste terapeutilisi vanne. Chondroprotektorid on kõige tõhusamad sõrme falangi valu artroosi ravis. Need leevendavad peamist sümptomit ja soodustavad kahjustatud liigeste kõhre taastumist, samuti toodavad vedelikku liigese määrimiseks.\nRizartroosi üleminekuga viimasesse arenguetappi, põhjustades liigese hävimist, väheneb ravimite efektiivsus. Falanglite valu raviks määravad arstid ka põletikuvastaseid ravimeid ja anesteetikume: Lokaalanesteetikumidel on valuvaigistav toime, nimelt anestesiini, novokaiini või mentooliga salvid. Video Veel üks tõhus ravim sõrmede falangides esineva valu raviks on indometatsiin tablettide, kapslite või süstide kujul.\nPäevane annus on mg ravimit, jagatuna mitmeks annuseks. Ägeda valu, eriti podagraga võitlemiseks määratakse indometatsiin 0,05 g kolm korda päevas ning ägeda seisundi ja ägenemiste korral paar korda päevas manustatakse ravimit intramuskulaarselt annuses 60 mg.\nRavikuur kestab üks kuni kaks nädalat. Sageli kombineeritakse uimastiravi massaaži ja spetsiaalsete võimlemisharjutustega. Kui sõrme neelu valu on põhjustatud vigastusest, on sõrme ja käe vigastamiseks vajalik esmaabi. Harvadel juhtudel, kui phalanglite valu põhjustav haigus on tugevalt pühitud, peate kasutama kohaliku anesteesia all operatsiooni.\nÕige ja tõhusa ravi määravad arstid pärast diagnostika ja kõigi uuringute läbiviimist.\nPunane villane long randme valu liigestes


Tillukene Zenant - Pesaleidja MTÜ\nNimi: Tillukene Zenant\nTILLUKENE ZENANT EI PIDANUD VASTU TÄIESTI OOTAMATULE JA RASKELE HAIGUSELE JA MÄNGIB NÜÜD TEISTEGA TEISELPOOL VIKERKAART.\nZenant on üks Triinumiia rüblikutest, kes sündis 04.05.19. Zenant on jõudnud täpselt sellesse vanusesse, kus on aeg saada iseseisvaks ning enam mitte emast sõltuda. Nimelt oli pisikesel Zenantil 04.07 väikene uhke sünnipäev, mil sai ta 2-kuu vanuseks. Täpselt sellesse ikka, mil on tal ametlikult lubatud oma päriskoju kolida. Kahjuks aga päriskodu, kuhu kolida, siiski veel ei ole.\nZenant on oma pesakonna nõrgema sugupoole esindaja ning tõeline memmekas. Zenantit võib alatasa leida oma ema külejalt. Ilmselt oma päriskodus kasvab temast samamoodi üks tõeliselt lähedust armastav loomakene. Seega sobib Zenant väga hästi koju, kus kassile on võimalik pakkuda palju armastust ning lähedust.\nKui soovid tillukesele Zenantile kodu pakkuda, siis vajuta järgmisele nupule "Soovin seda loomakest" ja täida ära meie kassisoovija küsimustik. Peale seda võtame teiega ühendust ning lepime kokku, kuidas on võimalik pisikesega kohtuda.\nZenantiga tuleb uuele kodule kaasa ka kingitus Proplanilt.


JP Morgani analüüs: mida õpetas Skandinaavia kriis? - Äripäev\nJP Morgani analüüs: mida õpetas Skandinaavia kriis?\n18. märts 2009, 12:47\nJP Morgan Chase Bank 18. märts 2009, 12:47\nJP Morgani koostatud majandusanalüüsist\nSkandinaavia 1990. aastate kriisi kohta nähtub, et kinnisvaraturu taastumine\nvõttis aega aastaid ning töötuse määr on Soomes ja Rootsis jäänud kõrgemale\nkriisieelsest tänaseni. Sellest lähtudes ei tasu Eestil praeguses kriisis oodata\nJärgneb JP Morgani analüüs:\nÜksmeelselt arvatakse, et 1990.ndate panganduskriisiga tuli Skandinaavia hästi toime, kuna majandusõitseng taastati küllalt kiiresti. Üldiselt võib sellega nõustuda, ent siiski on tähtis mõista, et Skandinaavia kogemus polnud kaugeltki valutu ja et rakendatud abinõud polnud sugugi imerohi. Roome ja Rootsi surutis jõudis väga sügavale ja viis toodangu pikaajalise languse ja tööpuuduse kasvu tohutu tõusuni. Valitsusmeetmete tõttu kasvas avaliku sektori võlg oluliselt, ka eraisikud säästsid rohkem ning säästmine kestis veel pikka aega. Kui võrrelda erasektori kriisieelset kulutamist sellega, mis juhtus järgnenud languse ajal, siis näeme, et tagasiminek majanduses ületas oluliselt algselt teenitu. Näeme veel, et surutis - olenemata puhtalt tsüklilistest kaalutlustest - tõi kaasa majanduse strukturaalsed muutused, sealhulgas pikaajalise languse tootlikkuses ja tõusu tööpuuduses. Need muutused aitavad selgitada, mis tuli tagasilöök oli alul teenitust suurem.\nPoliitika ei suutnud vältida piina\n1990.ndate algupoole kriis kestis Skandinaavias küllalt lühikest aega ja just seetõttu peetakse tollal aetud poliitikat edukaks. Rootsi ja Soome rahanduskriis kestis mõlemal juhul kõige enam kaks aastat hetkest, mil finantssüsteem sattus ohtu, kuni hetkeni, mil rahadussüsteem oli jälle tugev. 1990.ndate keskel, mil langus lõppes, algas üpris jõuline majanduskasv. Lisaks sellele ei kaotanud võlausaldajad kriisi ajal raha (v.a aktsiate omanikud) ja riiklike fondide vahendid, mida kasutati kriisist ülesaamiseks, korvati järgnevail aastail, kuna valitsus müüs tagasi enamuse tollal omandatud pangaosalusist.\nSkandinaavia kogemuse positiivsed jooned ei tohiks aga siiski varjutada kriisi sügavaid ja ulatuslikke tagajärgi. Majanduskriisi madalaimas punktis langes Rootsi reaalne SKP enam kui 5 %, Soomes rohkem kui 12 %. Lisaks sellele tundus, et langus toodangu mahus oli pikaajaline; hoolimata jõuliselt toibumisest, võttis kaua aega isegi tsüklieelse tipptaseme saavutamine. Areng elamuturul oli veelgi äärmuslikum. Rootsis langesid hinnad tipptasemega võrreldes 20 % ja Soomes umbes 40 %. Võttis aega vastavalt 7 ja 13 aastat, et naasta nominaaltasemeni, mis oli enne tõusuaegset tipptaset. Toodangumahu ja jõukuse vähenemine tõi omakorda kaasa suurenenud tööpuuduse, mis püsis pikka aega. Töötus hüppas vaid kolme aastaga 2 protsendilt 11 protsendini Rootsis, Soomes aga 5 protsendilt 18 protsendini. See tase püsis mõned aastad ja siis hakkas langema, ent püsib isegi praegu kõrgemal kriisieelsest.\nOn vähe kahtlust, et valitsuse jõuline sekkumine oli tarvilik, see oli isegi asjakohane. Soomes tõusis valitsuse võlg suhtena SKPst vähem kui 20 protsendilt umbes 60 protsendini, Rootsis 50 protsendilt 90 protsendini. Riigisektori võlg küll vähenes aja jooksul, aga Soomes püsis see ikka kõrgemal kriisieelsest. Valitsuse kulutused osaliselt tasakaalustasid finantsvõimenduse langust erasektoris. Kuna kulutusi kärbiti rohkem, kui langes sissetulek, siis suurendasid majapidamised ja mitte-finantsettevõtted kriisi ajal säästusid, mis moodustasid lõpuks u 19 % Soome ja 24 % Rootsi SKPst. See käitumuslik muutus rohkem säästa püsis ka siis, kui mittefinantssektorist, mis enne kriisi oli olnud netolaenaja, sai pikaks ajaks netolaenuandja.\nKokkuvõttes, olgugi et valitsuse tegevus aitas küllalt kiiresti taastada finantsstabiilsust ja majanduskasvu, oli siiski protsess ise valulik. Rootsi ja Soome mitte ainult ei kannatanud raskusi, vaid majanduslangus jättis ka püsiva jälje mõlema riigi majandusmaastikule. Kasvu taastumisele aitas kaasa üleilmne soodne (majandus)keskkond, mis omakorda viitab asjaolule, et majanduskasvu taastamiseks ei piisa üksnes valitsuse poliitikast.\nTagasilöök oli tõusu ajal teenitust suurem\nMajanduse arenemist kriisiaegses Skandinaavias, aga ka ehk finantskriisi üldiselt, võib kokku võtta lihtsal moel. Majapidamised ja ettevõtted kulutavad kriisile eelneval perioodil liiga palju, sest tõusvad varahinnad toidavad nende ettekujutust igikestvast sissetulekust. Skandinaavia 1980.ndate ulatuslik finantsvabadus viis laenutingimuste leevendamiseni ja sedakaudu varahindade hüppelise tõusuni. Varahinnad ja majandus kuumenesid üle, seejärel tingimusi karmistati, ja saigi selgeks, et oldi ebaadekvaatselt hinnatud olukorda ning arvatud, et sissetulekud ei lõpe iial. Osalt vabatahtlikult, osalt aga karmistunud laenutingimuste tõttu hakkasid majapidamised ja ettevõtted oluliselt suuremal määral säästma ja võlga tagasi maksma, võlga, mis langenud varahindu arvestades oli liiga suur. Majapidamised ja ettevõtted pidid tagasi maksma võla, mis oldi kaela võetud tsükli algupoole.\nKas majapidamiste ja ettevõttete tagasilöök oli vastavuses tsükli varasemas faasis tehtud liigsete kulutustega ehk oli see suurem või väiksem? Rootsis oli nõudlus potentsiaaliga kooskõlas kuni 1986. aastani, seejärel see tõusis ja püsis üle potentsiaali kuni umbes 1991. aastani (majandustõusu periood), siis aga kukkus alla potentsiaalikõverat ning jäigi sinna kuni 1997. aastani (majanduslangus). Nõudluse kasv kogu tõusu ja languse perioodil oli kokku 1,4 %, mis koosneb keskmisest 3,4protsendilisest kasvust majandustõusu ja 0,4protsendilisest tõusust majanduslanguse ajal. Soome majandustõus langes kokku Rootsi majandustõusuga, ehkki näib, et langus lõppes aasta varem. Kogu perioodi nõudluse kasv Soomes oli 1,2 %, koosnedes kesmisest 4,5protsendilisest kasvust majandustõusu ja -0,7protsendilisest majanduslanguse ajal.\nMajandustõusu ja –languse perioodil oli nõudluse kasv nii Rootsis kui ka Soomes väiksem kui sellele eelneval kümne aasta pikkusel perioodil (nõudluse keskmine kasv vastavalt 1,8 % ja 2,7 %). Kui laiendame nõudluse prognoosi, kasutades andmeid keskmise majanduskasvu kohta enne tõusu-languse perioodi ja võrdleme andmeid tegeliku ja hüpoteetilise nõudluse kohta tõusu-languse episoodi, siis näeme, et nõudluse tagasilöök oli Rootsis kaks korda suurem võrreldes algselt saavutatuga, Soomes viis korda suurem. Teisest küljest vaadatuna võib öelda, et keskmine majandustõusu ja –langusperioodi aastane nõudluse tase oli Soomes madalam umbes 2,5 % ja Rootsis umbes 9 %. Arvestades, et tõusu ja languse periood kestis umbes kümme aastat, on kumulatiivne nõudluskadu umbes 25 % Rootsi ja 90 % Soome aastasest nõudlusest.\nKodumaise nõudluse järsule kasvule majandustõusu ajal vastas saranane (kuid mitte nii järsk) SKP kasv; ka järgnenud langus nõudluses oli suurem kui langus SKPs. Kodumaise nõudluse ja SKP kasvu vahe täitis import: kaubavahetuse bilanss halvenes majandustõusu ajal ja pööras järsult positiivses suunas languse ajal, kajastades kodumaise säästmise tõusu ja langust. Kui me ei vaata kodumaise erasektori nõudlust, vaid pigem tagasilöögi ja SKP suhtarvu, siis torkab silma äärmuslik suund. Võrreldes (eelneva) tootmisprognoosi ületamisega, oli alaprognoosi maht Rootsis umbes viis korda ja Soomes kümme korda suurem (kuna tõusu-languse tsüklile eelnevail aastail oli SKP kasv Soomes kõrge, siis on tsükli tõusufaasis saavutatu suhteliselt väike). Sarnaselt erasektori puhul kirjeldatule, küündis toodangumahu kumulatiivne vähenemine tõusu-languse perioodil Rootsis 25 protsendini ja Soomes koguni 90 protsendini aastasest toodangumahust.\nMajanduslangus viis strukturaalse nõrkuseni\nAlgselt saavutatu ja hilisema tagasilöögi suur vahe tundub kinnitavat, et langus jätab majandusmaastikule kestva jälje. Potentsiaalse toodangu tase tundub olevat langenud ja tööturg koges 1990.ndatel hüstereesi. Majanduse strukturaalsed muutused tunduvad olevat seoses majanduselanguse järsu iseloomuga: järsk langus majandustegevuses põhjustas pankrotitaseme järsu tõusu, mis lisas hoogu kapitali liigvarasele mahakandmisele. Samal ajal vähendasid ettevõtted töötajaskonda ja seetõttu jäid paljud pikaks ajaks töötuks. Tõsiasja, et pakkumise pool majanduses nõrgenes - ja et langus polnud pelgalt tsüklilise iseloomuga - , toetab ka inflatsioonidünaamika. Inflatsiooni langemine lõppes 1990.ndate lõpus hoolimata isegi sellest, et tööpuudus oli tollal ikka veel kõrge.\n23. March 2009, 10:21


Raamatupidamisbüroo juht Maie Mängel: uusi algusi ei tasu karta - Raamatupidaja\nAutor: Kadri Penjam • 24. september 2021\nRaamatupidamisbüroo juht Maie Mängel: uusi algusi ei tasu karta\nPea 14 aastat Mingelston OÜ eesotsas tegutsenud Maie Mängel on kogenud elus nii mõndagi. Ta on silmitsi seisnud valikutega, millest noorena unistadagi ei osanud. Küll aga on kõik saatuse keerdkäigud viinud teda isiklikus arengus edasi ning nõnda ütleb Maie, et uusi alguseid ei tasu kunagi karta.\nViljandimaal Abja-Paluojal üles kasvanud Maie Mängel on põline maatüdruk, kes pärast keskkooli lõpetamist seadis end kodukohas sisse ja lõi seal pere. Siis aga sattus tema teele keerdkäik, mis osutus väga vajalikuks – tema ellu tuli raamatupidamine, mis viis Maie uutele radadele.


LIIKLUS - Lehekülg 70\nNäidatakse tulemusi 1 381 kuni 1 382, kokku 1382\n11.09.18, 08:47 #1381\nAuto kellele sisse sõideti, siis temajaoks ei muutu midagi ja liikluskindlustus hüvitab tavapäraselt ja ma arvan, et kasko hüvitab ikkagi ka õnnetuse põhjustanud juhile kahju, kuid mida teeb pärast tema kindlustusmakse on juba omaette küsimus ja usun, et see tõuseb maksimaalselt lakke koos liikluskindlustusega.\nKasko ei hüvita tahtliku rikkumise korral. Näiteks kui oled purjus peaga roolis või sõidad 50 km/h alas sotaga seina jne. Mobiili näppimine on nüüd tõlgendamise küsimus. Võib olla on purjus peaga roolis olemisega võrdsustatud.\n15.09.18, 11:37 #1382


Nemvalts, Ülle | Lugemissoovituse blog\nArchive for the ‘Nemvalts, Ülle’ Category\nPosted by sulepuru in 2016, Nemvalts, Ülle, Prangel, Kaie.\tTagged: näitused, nimestik, põlvkonnad, perekond.\t2 kommentaari\nAareleid, Kai „Vene veri” (Varrak, 2011)\nBaturin, Nikolai „Kentaur” (Eesti Raamat, 2003)\nBeekman, Aimée „Sugupuu” (Eesti Raamat, 1977)\nErich, Artur „Enne äikest” (Canopus, 2007)\nErich, Artur „Pärast äikest” (Canopus, 2008)\nErch, Artur „Varjud” (Canopus, 2009)\nErich, Artur „Varjude allee” (Canopus, 2010)\nErich, Artur „Välgust tabatud” (Canopus, 2009)\nErich, Artur „Äike” (Canopus, 2008)\nErich, Artur „Äikese varjud” (Canopus, 2012)\nHindrey, Karl August „Urmas ja Merike” (Eesti Raamat, 1991)\nHint, Aadu „Tuuline rand II” (Eesti Raamat, 1965)\nHint, Aadu „Tuuline rand II” (Eesti Riiklik Kirjastus, 1962)\nHint, Aadu „Tuuline rand III” (Eesti Raamat, 1965)\nHint, Aadu „Tuuline rand IV” (Eesti Raamat, 1966)\nJakobson, August „Miika Valtsbergi roim. Esimene romaan tsüklist „Andruksonide suguvõsa”” (Noor-Eesti, 1931)\nJakobson, August „Töö algus. Teine romaan tsüklist „Andruksonide suguvõsa”” (Noor-Eesti, 1932)\nJakobson, August „Vallutajad. Kolmas romaan tsüklist „Andruksonide suguvõsa”” (Noor-Eesti, 1934)\nKrusten, Erni „Pekside raamat” (Eesti Raamat, 1970)\nKrusten, Pedro „Laul kõrgel kaldal” (Eesti Raamat, 1992)\nKrusten, Pedro „Neiuke läks roosiaeda” (Eesti Raamat, 1992)\nKrusten, Pedro „Torn üle metsa” (Eesti Raamat, 1992)\nKäsper, Kalle „Buridanid I” (Eesti Keele Sihtasutus, 2005)\nKäsper, Kalle „Buridanid II” (Eesti Keele Sihtasutus, 2006)\nKäsper, Kalle „Buridanid III” (Eesti Keele Sihtasutus, 2006)\nKäsper, Kalle „Buridanid IV” (Eesti Keele Sihtasutus, 2007)\nKäsper, Kalle „Buridanid V” (Eesti Keele Sihtasutus, 2009)\nKäsper, Kalle „Buridanid VI” (Eesti Keele Sihtasutus, 2011)\nKäsper, Kalle „Buridanid VII” (Eesti Keele Sihtasutus, 2012)\nKäsper, Kalle „Buridanid VIII” (Eesti Keele Sihtasutus, 2014)\nLaipaik, Herta „Angara ääres. Anno 1950” (Eesti Raamat, 1991)\nLaipaik, Herta „Musta opaali rada” (Eesti Raamat, 1996)\nLaipaik, Herta „Pärlid surevad pikkamisi” (Eesti Raamat, 1993)\nLember, Ira „Katariina portree” (Canopus, 2010)\nLember, Ira „Päevalilled” (Canopus, 2009)\nLõvi, Oskar „Kolm naist. Alma” (Varrak, 2005)\nLõvi, Oskar „Kolm naist. Klaara” (Varrak, 2005)\nLõvi, Oskar „Kolm naist. Viktooria” (Varrak, 2005)\nMägi, Arvo „Risti riik. Uued isandad. Karvikute kroonika” (Eesti Raamat, 1992)\nMägi, Arvo „Taalrimäng” (Eesti Raamat, 2005)\nMägi, Arvo „Õigus hõlma all. Lippude vahetus. Karvikute kroonikat” (Eesti Raamat, 1997)\nNirk, Endel „Siin maa peal” (Koolibri, 1993)\nNirk, Endel „Siin maa peal. 2” (1995)\nNirk, Endel „Siin maa peal. 3” (1997)\nPark, Eeva „Naeru õpilane” (Kupar, 1998)\nPark, Eeva „Tolm ja tuul” (Eesti Raamat, 1992)\nPõder, Rein „Hilised astrid” (Eesti Raamat, 1984)\nPõder, Rein „Jahedad varjud” (Eesti Raamat, 1992)\nPõder, Rein „Liesel” (Eesti Raamat, 2015)\nRistikivi, Karl „Tuli ja raud” (Eesti Raamat, 1984)\nSaarsen, Karin „Poola suvi” (Eesti Raamat, 1991)\nSergo, Herman „Näkimadalad. 1. raamat” (Eesti Raamat, 1984)\nSergo, Herman „Näkimadalad. 2. raamat” (Eesti Raamat, 1984)\nSergo, Herman „Näkimadalad. 3. raamat” (Eesti Raamat, 1984)\nSillamaa, Kaari „Kadunud sugulane. Müllrsonide esimene raamat” (Virgo, 2006)\nSillamaa, Kaari „Kahel pool piiri. Müllersonide kolmas raamat” (Virgo, 2008)\nSillamaa, Kaari „Pärijad. Müllersonide neljas raamat” (Virgo, 2014)\nSillamaa, Kaari „Valed abielud. Müllesrsonide teine raamat” (Virgo, 2006)\nTammsaare, Anton Hansen „Tõde ja õigus I” (Eesti Raamat, 1974)\nTammsaare, Anton Hansen „Tõde ja õigus II” (Eesti Raamat, 1965)\nTammsaare, Anton Hansen „Tõde ja õigus III” (Eesti Raamat, 1968)\nTammsaare, Anton Hansen „Tõde ja õigus IV” (Eesti Raamat, 1969)\nTammsaare, Anton Hansen „Tõde ja õigus V” (Eesti Raamat, 1969)\nTooming, O. „Kaksteist aastat. Ühe perekonna kroonika” (Eesti Riiklik Kirjastus, 1963)\nTraat, Mats „Haamri all. Minge üles mägedele. X jagu” (Kupar, 2001)\nTraat, Mats „Minge üles mägedele” (Eesti Raamat, 1987)\nTraat, Mats „Minge üles mägedele. Teine raamat” (Eesti Raamat, 1994)\nTraat, Mats „Minge üles mägedele. 3. köide” (Ilmamaa, 2010)\nTraat, Mats „Minge üles mägedele. 4. köide” (Ilmamaa, 2009)\nTraat, Mats „Muld lõhnab. Minge üle mägedele. VII jagu” (Virgela, 1999)\nTraat, Mats „Peremees võtab naise” (Kupar, 1997)\nTraat, Mats „Puud olid, puud olid hellad velled” (Eesti Raamat, 1979)\nTraat, Mats „Valge lind. Minge üles mägedele. IX jagu” (Virgela, 2000)\nUustulnd, Albert „Hullunud meri. Tuulte tallermaa IV-2” (Gtrükk, 1996)\nUustulnd, Albert „Lummev meri. Tuulte tallermaa III-1” (Eesti Raamat, 1994)\nUustulnd, Albert „Ohtlikud hoovused. Tuulte tallermaa V” (Gtrükk, 1998)\nUustulnd, Albert „Rajud ei rauge. Tuulte tallermaa III-2” (Eesti Raamat, 1994)\nUustulnd, Albert „Tormid ei taltu. Tuulte tallermaa IV-1” (Gtrükk, 1996)\nUustulnd, Albert „Tuulte tallemaa” (Eesti Raamat, 1985)\nUustuld, Albert „Tuulte tallermaa II” (Eesti Raamat, 1990)\nAmeerika Jätka lugemist →\nPosted by sulepuru in 2014, Coelho, Paolo, Nemvalts, Ülle.\tTagged: armastus, brasiilia, eneseleid, tsitaadid.\t2 kommentaari\nPaulo Coelho sündis inseneride peres. Ta tahtis juba teismelisena kirjanikuks saada. Paulo vanemad ei teadnud, mida teha lapsega, kes oli endasse tõmbunud ja keeldus elamast niisugust elu nagu vanemad ja ühiskond temalt ootasid. Nad saatsid poisi 16-aastasena hullumajja, kust ta vabanes nelja aasta pärast.\nVanemate soovil asus ta õigusteadust õppima, langes aga aasta pärast välja, elas hipina, rändas läbi Ameerika ja Lääne-Euroopa. Pärast Brasiiliasse naasmist töötas ta näitleja, ajakirjaniku ja teatridirektorina ning kirjutas sõnu kuulsatele brasiilia lauljatele.\n1986. aastal läks Coelho palverännakule Santiago de Compostelasse – see osutus tema elus pöördeliseks – teda tabas hingeline ärkamine.\nPaulo Coelho on kõigi aegade suurima müügieduga Brasiilia kirjanik ning suurima müügieduga portugali keeles kirjutav kirjanik, teda on tõlgitud 80 keelde. Alates 2002. aastast kuulub ta Brasiilia Kirjandusakadeemiasse ning 2007 . aastast on ÜRO rahusaadik.\nIndrek Koffi poolt eesti keelde tõlgitud “Abielurikkumine” on autori arvult 15. raamat.\n“Abielurikkumine” on kirglik armastusromaan, mille peategelane ajakirjanikuna töötav Linda on 31-aastane, tal on kolm poega, armastav abikaasa ning hea töökoht. Naine on oma senist elu elanud ilma mingeid küsimusi esitamata. Vahetevahel on teda haaranud süütunne, et ta on saanud elult rohkem kui ta väärt on. Pärast intervjuud ühe kirjanikuga tõdes ta, et tema elus pole ühtki riski, iga uus päev on täpselt samasugune nagu eelmine. Nooruses kannatas ta vastamata armastuse pärast, kuid peale abiellumist jäi aeg seisma. Alul tundub, et mis siis rutiinis halba on – kui siis ainult salajane hirm, et ühel hetkel kõik muutub ja see tuleb täiesti ootamatult.\nNaine püüab oma elus selgusele jõuda, kuid mida rohkem on vastuseid, seda rohkem tekib uusi küsimusi. “Ja siis hakkavad peas keerlema halvad mõtted, ikka ja alati samad, otsekui varjaks end toanurgas deemon, valmis mulle kallale kargama ja ütlema, et see, mida ma nimetan õnneks, on vaid mööduv seisund, mis kestab vaid üürikest aega.” (lk.17)\nLinda ellu toob pöörde kohtumine kunagise noorpõlve kallima Jacobiga, kellega naine saab “minna ajas tagasi ja olla jälle see tüdruk, kes ei muretse tagajärgede pärast, sest ta on saanud alles kuusteist…” (lk.62)\nEndas selgusele jõdmiseks ja sisemise rahu saavutamiseks on naisel palju abi Kuuba šamaani kuldsetest sõnadest: “Me ise tekitame oma peas segadust. See ei tule väljapoolt. Tuleb lihtsalt kaitsevaimu appi paluda, tema tuleb su hinge ja aitab seal korra majja lüüa. Ainult et mitte keegi ei usu kaitsevaimudesse.” (lk.156)\nKooselu mõistmisele aitab kaasa toetav abikaasa: “Kui inimesed teineteist armastavad, siis peavad nad kõigeks valmis olema. Sest armastus on nagu kaleidoskoop, millega me lapsena mängisime. See on pidevas liikumises ega kordu kunagi. Kes seda ei mõista peab kannatama asja pärast, mis on tegelikult olemas ainult selleks, et meid õnnelikuks teha” (lk.233)\nLisaks ühe inimhinge sisemusse tungimisele mõtiskleb Coelho oma romaanis mitmetest teistest valdkondadest: ajakirjandus, narkootikumid, üksildus, šveitsi liiklus ja šveitslased jt. Näide autorilt: miks pole Genfi ümbruskonnas autoparklaid: “Sõnum on lihtne: ära tule siia, võõras, sest vaade alla järvele, võimsad Alpid silmapiiril, kevadised aasalilled ja viinamägede kuldne toon sügisel- kõik selle on meile pärandanud esivanemad, kes elasid siin ilma et keegi oleks neid häirima tulnud. Me tahame, et see nõnda jääkski, sellepärast ära tule siia, võõras.” (lk.119)\nLõpetuseks tsitaat Paulo Coelholt: “Me ei vali oma elu, aga me saame otsustada, mida meile osaks saava rõõmu ja kurvastusega peale hakata”.\nAutori koduleht on http: //www.paulocoelho.com, blogi http://paulocoelhoblog.com/\nPosted by sulepuru in 2014, Moskvina, Marina, Nemvalts, Ülle.\tTagged: lõbus, perekond, vene.\tLisa kommentaar\nMoskva. Ühetoaline korter, mille elanikeks on noor naine Maria, kelle mees Keša on eluvõõras kunstnik ja kes ise on eluvõõras kirjanik ning nende poeg. Poiss oli lapsena tihti haige, armastas tiivulisi inimesi voolida, vaikselt pimedas istuda.Vanemaid ehmatas poiss sellega, et ei tundnud üldse huvi põhiküsimuse – kust tulevad lapsed – vastu. Selle asemel tahtis elada koos kaladega ning lõi arvuti ja süntesaatoriga muistseid Skandinaavia saagasid. Veel kuulus perekonda hiiglaslik kuningpuudel Gerassim.\nKülalistoa aset täitis korteris köök, mille keskel oli aukohal Saksa firma Anakonda vanaaegne laud, millel polnud ainsatki naela ja millest pool täitis ka pereisa ateljee ülesannet. Pereisa Kešal oli naise juurde kolides kaasas ainult üks asi – vana plaadimängija Vega. “Kitsavõitu küll, pead-jalad koos, aga üksmeeles. Nagu vanasti õeldi: mis on õnn? See, et su vanemad on elus.” (lk.22) Samas trepikojas elasid Maria vanemad – ema Margarita (Rita) ja isa Serafim (Fima).\nRaamat algab perepoja vapustava teatega, et ta kavatseb naise võtta. Muidugi ei suuda vanemad algul leppida sellega, et nende ainuke poeg on juba sellisesse ikka jõudnud. Kohe kerkis ka küsimu s- kuhu noored elama asuvad? Koos otsustatakse hakata raha koguma uue korteri ostmiseks. Kuidas sellega aga hakkama saada ootamatult Venemaale saabunud kapitalismi tingimustes? Igaüks otsustas endale isikliku kohustuse võtta. Töötati välja strateegia: range kokkuhoid, perekonna väärtasjade müük, muretseda raha ausal teel või laenates.\nEdasine raamatu tegevus kirjeldabki kõikvõimalike rahateenimisvõimaluste otsinguid. Mida nende otsingute käigus küll ette ei võeta! Pereisa Keša otsustas valmistada kahemeetrise liivakella, mille nimetuseks sai “Meie neelame Aega, Aeg neelab meid”. Leiti ka ostja – rikas naftamagnaat Araabia Emiraatidest. Pereema Maria sai tellimuse Ameerikast kirjutada stsenaarium Hollywoodile Tšehhovi “Kaštanka” ainetel. Maria isa otsustas panna oksjonile oma alkoholikollektsiooni pärli – Mao Zedongi allkirjaga 1954. aastal kingituseks saadud veinipudeli. Paraku lasus pere ettevõtmistel justkui needus ning kõik senised rahateenimise võimalused luhtusid. Lõpuks saavutas oma eesmärgi pereisa järjekordne objekt “Kuu”, millele leidis rakenduse restorani Helisev Kristall direktor klientide meelitamise eesmärgil.\nLäbi raskuste jõudiski kätte see õnnis hetk, mil korteriostu raha oli koos. Käivitati suurejooneline operatsioon raha pangast väljatoomiseks ja sihtkohta toimetamiseks. Pealtkuulamise hirmus kasutati koondsõnu näiteks “kuponge lõikama” tähendas raha lugema, “võtame loogu ja seome vihke” aga dollareid pakkidesse laduma jt. Järjekordne strateegia nägi ette: käia tohib ainult kahe-kolmekesi, keelatud oli laskuda vestlustesse, ei tohi lasta end puudutada, mitte välja näidata, et sul on raha, riietuda tagasihoidlikult jne. Rahaga ehitusvalitsusse jõudes selgus järjekordne fiasko – ruutmeetri hind oli 3 protsenti tõusnud aasta jooksul. Veel üks katsumus õnnestus ületada ootamatu päranduslooga.\nLõpuks toimus kauaoodatud soolaleivapidu. Poiss sai vanematelt päranduseks Anakonda laua ning plaadimängija Vega. Raamat lõpeb John Lennoni laulu “Imagine” inglisekeelsete sõnadega.\n“Kuuromaan” on humoorikas raamat ligimesearmastusest, teineteise aitamisest, raskustele mitte alla vandumisest unistute elluviimisel või eesmärgi saavutamisel. Marina Moskvinal on erakordne oskus olukordi värvikalt kirjeldada ning luua meeldejäävaid kõrvaltegelasi – näiteks kohtumine Tehnosila müüjapoisiga: ”Kaupluses Tehnosila tüüris Keša kiitsaka müüjapoisi juurde, kelle kollasel jakil oli pilt meeletust supermanist, puudane rusikas otse ostja poole püsti. Kogu oma olekuga näitas superman tema rinnal meile, elektrotehnika kauplusesse põiganud lihtsurelikele, et me oleme haledad pügmeed, kellel pole isegi kodumajapidamises nii vajalikke seadmeid nagu triikraud Titanic aurumuunduri, kuumusindikaatori ja veepritsijaga, mis laseb täpse ja tihke joa meetri kaugusele…” (lk.122) Meeleolu aitavad luua ka Marina Moskvina mehe, tuntud karikaturisti Leonid Tiškovi illustratsioonid.\nMarina Moskvina sündis 1954. aastal. Ta alustas raadioajakirjanikuna ja lastekirjanikuna, jJätkas reisi- ja romaanikirjanikuna, tuues oma raamatutesse päikeselise fantaasia ja huumori. “Kuuromaan” ilmus kirjastuse Tänapäev “Punase raamatu” sarjas Toomas Kalli tõlkes 2014. aastal ning on kirjaniku seni ainuke eesti keeled tõlgitud raamat.\nPosted by sulepuru in 2012, Ivanov, Andrei, Nemvalts, Ülle.\tTagged: eestivene.\t3 kommentaari\nSündis Tallinnas militsionääri ja töölise perekonnas. Et pääseda Nõukogude sõjaväest, lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Pärast lõpetamist töötas mitmel pool valvurina, reisis ringi Skandinaavias, elas pikalt Taanis. Eesti keeles on ilmunud jutustused “Tuhk” ja “Minu Taani onuke” Loomingu Raamatukogus 2010. a. ja 2011. a. romaan “Peotäis põrmu”. Romaan “Hanumani teekond Lollandi” pälvis kultuurkapitali vene kirjanduspreemia ja jõudis 2010. a. Vene Bookeri finalistide hulka.\nTõlkija Ilona Martsoni küsimusele: ”Kas on kerge või keeruline olla kirjanik kõige tüüpilisema vene perekonnanimega,” vastas Andrei Ivanov: ”Meie maailmas pole inimenegi kerge olla, rääkimata sellest, et jõuda kirjutada midagi avangardset… ja perekonnanimi ei mängi siin mingit rolli. Oleksin ma võtnud endale kõlava pseudonüümi, oleksin ikkagi kirjutanud samamoodi, see poleks sisuliselt midagi muutnud.”\nKuigi Andrei Ivanovi looming on autobiograafiliste sugemetega, on autori sõnutsi autobiograafia vaid pinnas, millele ta rajab oma “väljamõeldiste aedu”. Intervjuus ajakirjanikule räägib ta: ”Ma olen iseendale kunstipersoonina ebahuvitav, igav inimene halbade harjumustega melanhoolik. Elan väga lihtsat elu ja mis kõige tähtsam, mulle ei meeldi mitte mingisugused muutused, olen väga konservatiivne ja võimetu tegema midagi ekstravagantset”.\nRaamatu ajataust on täpselt dateeritud – talv 2003 – aprill 2007, pronksiöö paiku. Minajutustaja, kolmekümnendates aastates mees, on seitse aastat veetnud Skandinaavias ning pöördub tagasi sünnimaale. Pöördub tagasi selleks, et veenduda – tema lapsepõlvelinna ei ole enam ning Eesti on üle võtmas Skandinaavia heaoluühiskonna hoiakuid. Raamat kubiseb värvikatest tegelastest, paljud neist vihkavad Eesti Vabariiki, aga peale selle vihkavad nad ka kõike muud: iseennast, oma sugulasi, sõpru, naisi, tõööandjaid, ilma, naabreid, ajalugu. See kõik on kokku kohati väga naljakas, aga samas ka väga kurb. Autor raamatust: ”Kirjutasin valmis märkmed, kirjutasin üles sündmused ja tajumise mitte läbi oma silmade, vaid asusin välja mõtlema kirjanduslikku tegelast nii, nagu näitleja tõmbab näole ette maski. Sellest hetkest muutusid märkmed justkui pliiatsijoonisteks, mida pole värvikorra alt näha. Romaani peategelast kandsin endas kui erilist kristalli, läbi mille piilusin aeg-ajalt maailma ja inimesi, ning panin tulemuse hiljem kirja.”\nRomaanis “Peotäis põrmu” kajastatakse väga paljusid tänapäeva ühiskonna ning argielu probleeme: venelased ja vene keel Eestis, immigratsioon, kodumaatus, kultuuride kokkupõrge, suhtumine sümbolitesse, inimelu tähtsus, vanade ja noorte suhted, peresuhted, euroopastumine, ajaloo tõlgendamine, mineviku mõtestamine jne, jne. Aga eeskätt on see raamat depressioonis inimesest, kes ei innustu millestki, pigem tundub talle kõik suhteliselt nõme. Peategelane ei võta seisukohti, vaid pigem toob kitsaskohti välja, ironiseerib, kritiseerib – ja see ongi minu meelest tore, sest nii jääb lugejale võimalus oma arvamuseks.\nVärvikas tegelane Perepelkin Eestist ja eestlastest: “Mulle meeldib tänapäeva eestlane. Ta näeb stiilne välja. Ta räägib inglist ja muid keeli. Tänapäeva eestlane istub wifis ja klõbistab asjalikult klahvidega, ta meenutab väga skandinaavlast, tänapäeva eestlane on nagu kameeleon, kes edukalt põhjamaalaseks muutub – ta on Põhja-Balti eurooplane, kes on kõik oma lokaatorid suunanud Skandinaavia poole, mitte see, kes ta varem oli…\nVarem oli ta tšuhnaa! Äraaetud tšuhnaa! Ta oli see, mida nõukaaeg eestlastest teinud oli. Jah, hüva, riigi on meie tšuhnaad viieteist aastaga üles ehitanud. Nad ei kukkunud läbi, nagu paljud solvunud venelased ennustasid, öeldes, et eestlased ei õppinud ära vene keelt, kuid neil pole ka häid inglise keele õpetajaid. Jama! Nad latravad nii vene kui ka inglise keeles!… Kõik see toimib, masin töötab, juba on euroliitu põrutanud, poed on pungil, kasvavad justkui seened. Viisteist aastat, aga meie oleme nende jaoks ikka veel okupandid… Me ei pääse kunagi eliiti! Meid ei võeta nende ringi, ükskõik kui hästi me nende keelt ka ei räägiks! Me jääme alati teise sordi inimesteks ainult rahvustunnetuse tõttu. Mitte mingit diskrimineerimist. Lihtsalt ignoreerimine. Vaata kuidas nemad muretud, istuvad, rüüpavad oma kokteile, tähistavad midagi, meie aga peksame keelt oma raske elu üle, meie – võõrad selles elu pillerkaaris.”\n“Ma saan aru, miks eestlased venelasi ei salli ja ausamba ära viia tahavad! Mulle pole vaja muinasjutte rääkida, siin pole mingit poliitikat! Kõik on palju lihtsam. Okupatsioon, viiekümneaastane kommunism, ešelonid, mis viisid Siberisse – need kõik on teisejärgulised faktorid, kuna inimene elab läbi kõhu ja tunneb nahaga. Eestlased ei salli venelasi hruštšovkade pärast! Alandavate järjekordade pärast! Sellepärast, et pidid sõitma sapakate ja mossedega. Sellepärast, et pidid ärkama ja magama minema raadiokanali Majak järgi, Moskva aja järgi. Isegi mitte sellepärast, et pidid parteisse ja komsomoli astuma, vaid seetõttu, et pidid saunas Carlsbergi asemel Žiguli õlut jooma. Vaat sellepärast! Sellepärast, et ei olnud valikut. Sellepärast, et bolševikud segasid Lääne poole vaatamist. Segasid iseolemist ja kodumaa armastamist. Punaseks võõbatud kodumaa oli nende jaoks võõras ja igaühe südames oli selline kõrb nagu minu omas.”\nRaamatu eriline väärtus on minu meelest galerii värvikatest inimtüüpidest. Ühed neist on väsinud, laialivalguvad, sünged, must-valged subjektid, nagu “oleks nende peal katsetatud mingit koledat eksperimenti”. Nad kogunevad, ei tee midagi, neil on oma filosoofia, igaühel neist on viletsam kui teisel. “Olles ennast kõigest tänapäevasest eraldanud jampsist ehitatud müüriga, hulpisid nad mineviku unenägudes vastavaid teemasid läbi võttes, tehes näo, et mõtlevad, sukeldudes aina sügavamale ja sügavamale unenägudesse. See on omalaadne unustamise meetod. Nad peituvad vana koli täistopitud kapi taha, kujutades ette, et ekslevad püramiidis, püüdes lahendada selle mõistatust. Nad keerutavad käes iseenda taskurätti, nagu oleks see kaart, lootes leida väljapääsu raudteejaama kemmergust. Vaatavad üllatunult kella, justkui oleks see kompass, haaravad palavikuliselt mobiiltelefoni järele, nagu oleks see süda. See inimtõug sureb väga varsti välja. Väga varsti. Mingi kahe-kolmekümne aasta pärast neid enam pole. Ühed surevad maha, teised topitakse hullarisse, kolmandatel pole enam jaksu korterist välja tulla”.\nMõned selle mõttelise grupi esindajad:\n* Taissia – poetess, vene keele õpetaja, tundis muret vene keele tuleviku pärast Eestis, lahkus koolist kui keelekomisjon palus tal riigikeele eksami uuesti sooritada, tal olid eraõpilased, kirjutas neile kirjandeid, teenis hästi. “Õpilased ei mõista, kuidas kirjandeid kirjutada. Nad ei saa aru, et tuleb väljendada ennast, oma arvamust, mitte teha copy paste`i. Isegi kava ei suuda nad koostada!”\n* Turgenevlik abielupaar Ljudovid – “absoluutselt ärapleekinud isiksused”, liha nad ei söönud, päikese käes ei käinud, kandsid “ökoriideid”, vestlesid poolsosinal, hoidusid eraldi, vahtisid kõiki altkulmu. Mees jättis naise pärast kõik, ka naine jättis mehe pärast kõik. See oli tõeline armastus nagu poleks nad inimesed, vaid mannekeenid.\n* Vilavate silmadega itimees, kelle arvates vajab tänapäeva inimene seitse korda päevas pääsu internetti, autot ning vähemalt klaas viina, et “veresooned šlakist puhtad hoida.” Ta ei suutnud kuidagi leppida, et on veel olemas inimesi, kes ei ela aktiivset netielu.\nTeisalt aga inimesed, kes teadsid, mida nad elult tahtsid ja kuidas oma eesmärke ellu viia:\n* Ülemus Valeri Ivanovitš. Oli nõukaajal majandusteaduskonna lõpetanud, oli haridusse raha paigutanud ning see andis dividende. Oskas hiilgavalt kolme Eestis kõige vajalikumat keelt: eesti, inglise ja rootsi keelt. Tundis end Eestis nagu kala vees. “Seadusi ta teab. Ta teab kõike. Ta teadis juba viieaastaselt, et eesti keelt on vaja õppida, et selles riigis ilma eesti keeleta ei saa. Ta teadis enne Gorbatšovi, et tuleb perestroika ja Nõukogude Liidu lagunemist ei saa vältida. Ta astus sellesse maailma entsüklopeedia peas, kalkulaator õnnesärgi taskus, milles ema oli ta sünnitanud, ainsa eesmärgiga teha raha.”\n* Kolleeg Tõnu – tõi firmale raha sisse, oskas ükskõik kelle surnuks rääkida, hoidis klienti paela otsas niikaua, kuni too andis talle nõusoleku. “Neljakümneaastane, ahnuse ja iharuse poolt kuivaks imetud, olid seesmised vastuolud paisanud ta sedavõrd halli eksistentsi, et krihvel oleks tema kõrval ennast tundnud värvipliiatsina.” Hoidis kokku kõige pealt, valis naisedki sellised, kes käisid raha välja. Töötas kolme koha peal, ei ostnud midagi, segas odavat veini mulliveega.\nLõpetaksin lugemistutvustuse autori enda sõnadega: ” Ainuke asi mida ma tahan, on luua raamatuid, mida loetakse ka sadu aastaid hiljem. See tähendab tõelist kunsti, mitte kassikulda. Kipun kirjutama provokatiivseid teoseid, mida saab mitme nurga alt tõlgendada. Aga ma ei planeeri kirjutades väga palju ette, kasutan intuitsiooni ja lähtun inspiratsioonist”.\nJään huviga ootama Andrei Ivanovi uut raamatut, mille tegevus toimub Eestis 1920.-1930. aastatel.\nMerike Reiljan “Anakronett”\nPosted by sulepuru in 2012, Nemvalts, Ülle, Reiljan, Merike.\tTagged: maavallast, noortele, Tartu, tudengid.\tLisa kommentaar\nMerike Reiljan on Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilane. Sündinud Tartus 1989. a. Lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi humanitaarharu ja õppinud Vanemuise Tantsu- ja Balletikoolis. 2009. a. sai ta preemia draamateksti eest Kooliteatrite Festivali riigivoorus.\nAnakronism – kreeka an(a)- “tagasi” ja kronos- “aeg” – on nähtus, mis ei sobi oma ajaloolisse konteksti, samuti sellise nähtuse kujutamine.\nAutor ise selgitab, et anakronett on tuletatud sõnadest anakronism ja sonett: “Kuna anakroneti tuumaks on ilu, siis tema vormi kirjeldamiseks valitud peen ja nipsasjalik mõiste sonett. See sõna võiks samahästi olla ka korsett, menuett, konfett, piruett, marionett või Marie Antoinette.”\nInimestega minevikust on võimalik kohtuda ilma ajamasinata. Rasmus saab seda teada, tutvudes tüdrukuga, kes kummalise elu keerdkäigu tõttu on saanud 1930-ndate kasvatuse, ehhkki elab 21. sajandil. Tartu puuaguli süngete ja värviliste majade vahel hargneb lugu kahest noorest tänavamuusikust, kes püüavad vastata aja nõudmistele. Võib-olla on tüdrukul minevikust sellega kergemgi hakkama saada kui poisil kaasajast.\nRASMUS. 20- aastane, õpib ülikoolis apteekriks ja teenib tänavamuusikuna taskuraha. 9- aastaselt oli poiss katusele roninud ja libisenud ning saanud kukkudes püsiva põlvevigastuse. “Temas oli peidus hästisegatud kombinatsioon kavalast naerukuradist ja tõsidusest. Tal olid rohelised raskete laugudega silmad ja lõuajooneni ulatuvad punakaspruunid juuksed. Ta nägi pealaest jalatallani välja maitsekalt lohakas. Oma kargud oli ta ise puust voolinud, oranžiks võõbanud ja pärast üle lakkinud”. Rasmus elas koos isaga Karlovas ja aitas viimasel antikvariaati pidada.\nMARIIN. Keemik ja riietur. Õppis ülikoolis ainete teadust ja töötas kostüümilaos. “Ta oli kondine ja tema igapäevasesse rõivakomplekti kuulusid pruun sonimüts, vest ja siidsall. Mariinist õhkus tahumatut ülbust ja nooruslikku kergemeelsust. Kuid see kõik olnuks plass ilma luulelise palistuskandita, mille lisas tema kiindumus parukatesse ja lavariietesse, mida ta korrastas ja osatäitjatele selga aitas.” Mariin üüris väikest ahiküttega korterit ja rõõmustas selle üle, et saab ise süüa teha. Rasmus ja Mariin tutvusid ülikooli laboris keemia praktikumis.\nKRISTOFER. Õppis Tartu Kõrgemas Kunstikoolis maali – soovis saada vanade šedöövrite ja üldse vanade asjade restaureerijaks. Lisaraha teenis teatrirekvisiitide värskendamisega. Kannab raamatuid aksessuaaridena. Juba keskkoolis hoidis alati käes pintsaku või pükstega ühte värvi raamatuid. “Raamat on ju füüsiline asi ja selle valin ma välimuse järgi, teose aga võtan sisu järgi. Ma arvan, et mõlemat kvaliteeti tuleb hinnata. Mõistagi meeldib mulle lugeda, aga ma pean kaantest sama palju lugu. Niisamuti armastan ma vestelda, aga tahan olla ilusate inimeste keskel.” Kristofer oli Rasmuse sõber, said tuttavaks juba algklassides ja olid keskkooli lõpuni pinginaabrid.\nINGEBORG. Salapärane leierkastiga tüdruk, kellega Rasmus kohtus öisel tänaval.”Neiu kandis tumesinist kolmekümnendate aastate lõikega mantlit. See ulatus allapoole põlve, oli keskelt laia vööga kokku tõmmatud, kitsas tegumood rõhutas sihvakust. Tüdruku kuklasse üles sätitud juuksed olid vesihallid… Neiu võis kõige rohkem olla kahekümnene. Ometi tundus tema juures kõik mitte ainult vanamoodne, vaid lausa vana. Tema riided, tema hoiak, tema vesilokid. Kõik, peale verinoore naha.”\nTüdruku vanaema oli 90-aastane ja elas maamõisas koos Ingeborgiga, kellele palgati koduõpetaja, tantsuõpetaja. “Kahekümne esimest sajandit ei olnud maamõisas olemas. Selle asemel oli pesuköök ja toatüdruk, guvernant ja tantsutunnid. Ajakiri Linda ja Gailiti, Tuglase ning Kivikase närvekõditavad romaanid.” Alles 19-aastaselt astus Ingeborg ülikooli ja tuli Tartusse elama. “Ta ei kolinud üksnes maalt linna, vaid kahekümnenda sajandi algusest kahekümne esimesse.”\nSee omapärane neiu üürib kaheks kuuks vaba toa Rasmuse ja tema isa majas. Paneb raamatud külmkappi – “Ma arvan, et surematud asjad peavad kattuma härmaga ja ainult surelikud tolmuga”, riietub kinno minnes uhkesse tualetti ja aplodeerib püsti seistes seansi lõppedes. Päevade möödudes avab Ingeborg Rasmusele nii mõnegi saladuse oma elufilosoofiast: “Toad on pildid elavatest inimestest – aknapiidaga raamitud veel kuivamata värv. Ma valin külalisi hoolega. Kui olen kellegi kord oma tuppa lasknud, ei saa seda enam kunagi muuta ja ma kohtlen teda vastava austusega.”\n16-st novellist koosneva raamatu tegevuspaigaks on Tartu linn, mida autor nimetab “kasutatud asjade laenukoguks” ja selgitus: “kõik meile armsad kohad on juba kellelegi kuulunud. Nagu ka raamatukogudes ei jagata teavet eelmiste laenutajate kohta, sulgeb linn ajutise omaniku loo delikaatselt oma puuseintesse ja kivimüüridesse. Ainult lagunev fassaad annab märku nende “teiste” olemasolust…Linnajaod nagu Karlova, Tähtvere ja Supilinn on kapseldunud betoonseinte ja elektrivalgustuse vahele. Ohvrikivid pole kuhugi kadunud, nad on nüüd betoonist. Nad on kõrgemad kui kirikud, need kaasaegsed kaubahoovid. Igaühel on oma ettekujutus, mida täpselt on neile ohverdatud ja ka sellest mõeldakse erinevalt, kas kividele ohvri viimine muudab maise elu paremaks…”\nRaamatut suureks plussiks on noore autori sõnaseadmise oskus – seetõttu kasutasingi ma lugemissoovituses palju autori enda teksti, mis on üllatavalt nüansirikas ja värvikirev. Samuti imponeerisid mulle “Anakroneti” tegelaskujud – noored, omanäolised, iseteadvad elukunstnikud.\nPosted by sulepuru in 2012, Baricco, Alessandro, Claudel, Philippe, Curiol, Céline, Denežkina, Irina, Desarthe, Agnès, Fuentes, Carlos, Gaudé, Laurent, Gavalda, Anna, Glover, Douglas, Graff, Laurent, Heller, Zoë, Khadra, Yasmine, Kiivit, Piret, Lahiri, Jhumpa, Llamazares, Julio, Martinez, Guillermo, Nemvalts, Ülle, Parisis, Jean-Marc, Petterson, Per, Piñol, Albert Sánchez, Pulkkinen, Riikka, Sulg, Tiina, Tarik, Tiina.\tTagged: kirjastus, kriipiv, kurbus, sarjad.\tLisa kommentaar\n“Pegasuse väikese sarja” raamatud on mind alati üllatanud!\nÜhelt poolt mitmekesisuse ja omanäolisusega.\nViimane tõeline elamus oli kataloonia kirjaniku Sanchez Pinoli raamat “Pandora Kongos”. Selles oli seiklust ja põnevust, õudust ja ulmet, armastust ja krimi. Tegelased suutsid mind sedavõrd haarata ja kaasa elama panna, et tekkis lausa soov raamatule uus lõpp kirjutada.\nSügava elamuse jättis samuti alžeeria kirjanik Mohammed Moulessehouli (pseudonüümina kasutab naise nime – Yasmine Khadra) kurb ja inimlik raamat “Plahvatus”, mis süüvib Iisraeli ja Palestiina konflikti tagamaadesse ja argipäeva, annab terrorismile näo, keha ja tunded.\nTeisalt tõsiduse ja lihtsusega.\nRaamatud, milles läbivateks teemadeks on inimestevahelised suhted, vanadus, surm, illusioonid, ootused ning armastus.\nMõtlemapanevalt ja ehmatavalt aus on raamat soome kirjanik Riikka Pulkkinenilt “Piir”. Romaanis käsitletakse selliseid raskeid teemasid nagu eutanaasia, teismelise ja täiskasvanu vaheline suhe.\nPrantsuse kirjanik Anna Gavalda raamatud “Ma armastasin teda” , “Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks” ning “Näpatud tunnid” puudutavad inimese hinge, käsitlevad peresuhteid ja nende muutumist.\nSoovitan “Pegasuse väikest sarja” kõigile, kes tahaksid kursis olla kaasaegse tõlkekirjandusega – raamatuid on sarjas tõlgitud prantsuse, hispaania, saksa, vene, soome jt. keeltest.\nPegasuse väikese sarja alapealkiri võiks olla ka Kriipivad lood, sest peaaegu kõik seni loetu sellest sarjast on jäänud mõneks ajaks kuidagi painama – Riikka Pulkkineni “Piir” ja “Tõde”, Zoë Helleri “Ühe skandaali märkmed”, Jean-Marc Parisis’ “Enne, siis, pärast”, Céline Curioli “Suletud hääl”.\nNeid raamatuid ühendab mu meelest asjaolu, et tegelaste elu ja suhted ei järgi alati üldkehtivaid norme või on lihtsalt omamoodi. Aga eluski tuleb ette kõikvõimalikke olukordi, vahel saab ka kirjandusest abi ning elujulgust. Elame siin ja praegu, teadmata, kas meid juhib juhus või saatus. Ja inimene ise on saladus.\nRiikka Pulkkineni raamatust “Tõde”: “Inimestevahelised suhted on nagu tihedad metsatukad. Või hoopis inimesed ise, nemadki on metsad, neid avaneb üks rada teise järel, rajad, mis jäävad teistele tundmatuks, avanedes vaid juhuslikult neile, kes peale satuvad.”\nPegasuse väike sari on igati tähelepanuväärne sari uuemast tõlkekirjandusest. Sarjal pole ametlikku nime, teda võib riiulil ära tunda ühtse kujunduse järgi. Vormilt napid, kuid sisutihedad, tundlikud ja inimpsüühikat vahedalt lahkavad lühiromaanid ja jutustused on enamasti hästi tõlgitud ja sisukate saatesõnadega varustatud.\nGeograafiliselt ei piirdu avaldatu Euroopa nüüdiskirjandusega, sarjast võib leida ka näiteks argentiina (Guillermo Martinez), kanada (Douglas Glover) ja mehhiko (Carlos Fuentes) kirjanike teoseid. Sama sarja abil on eesti lugejale tuttavaks saanud Anna Gavalda – üks praegustest lemmikautoritest (“Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks”), Philippe Claudel (“Brodecki raport”) ja Riikka Pulkkinen (“Piir”). Ka Eestis populaarselt Alessandro Bariccolt on avaldatud mitu raamatut.\nMinu isiklikud lemmikud sellest sarjast (Gavalda ja Claudeli kõrval) on Agnès Desarthe’i “Head kavatsused”, Laurent Graffi “Õnnelikud päevad”, Laurent Gaudé “Scortade päike” ja Per Pettersoni “Kui me hobusevargil käisime”. Sari pakub aga piisavalt mitmekesist lugemist, et igaüks sealt endale midagi sobivat leiaks. Jõudu otsimiseks!\nPegasuse väike sari on hea valik, kui on tahtmine lugeda midagi head, lühikest, kaasaegset ja kurba. Mulle tundub, et selle sarja puhul on hästi läbi mõeldud, mida ja millal avaldada. Olen lugenud pooli sarjas ilmunuist ja omamoodi elamuse on loetu alati pakkunud.\nKõige enam sobisid mulle Julio Llamazarese üksindust uhkav “Kollane vihm”, Alessandro Baricco inimesi ja teid analüüsiv “See lugu”, Douglas Gloveri seiklusjutumaiguline “Temake”, Jhumpa Lahiri suhtlemise keerukusi lahkav “Murede mõistja” ja Irina Denežkina karm ja kurb noortest jutustav “Anna mulle!”.\nVarem on Pegasuse väikse sarja raamatutest siin blogis kirjutanud Auli Käsik (Per Pettersoni “Kui me hobusevargil käisime” ja Laurent Graffi “Õnnelikud päevad”), Halliki Jürma (Anna Gavalda “Näpatud tunnid”) ja Tiina Sulg (Julio Llamazaresi “Kollane vihm” ja Albert Sánchez Piñoli “Külm nahk”).\nPegasuse väike sari kirjastuse kodulehel.\nRaamatute ühispilt: Ago Pärtelpoeg.


TF Bank Laen | Vaata Kas Tasub Laenata TF Bankist | TF Bank Väikelaen\nTF Bankil on väga soodne autolaen, aga kui soodne on nende väikelaen?\nKui soovite väikelaenu võtta, siis tuleks alati võrrelda erinevaid laene. Siin lehel toome välja TF Banki head omadused ja halvad omadused. Seega näed ise, kui soodne (või kulukas) TF Bank laen on. Kui Teid huvitab laenu taotlemine internetist või telefoni teel (nutiseadmega), siis soovitame Teil võrrelda laene laenud internetist lehel. Sealt leiate kõik autolaenud, kiirlaenud ja väikelaenud, mida saab internetist võtta.\nTF Bank on tarbimislaenude turul üks liidreid ning tootevalikus on nii väikelaen kui ka autolaen.\nLaenude võrdlus peaks olema 2-tasandiline. Esiteks vaadake laenupakkujate veebilehtedelt, millised on laenude üldtingimused.\nTeiseks, täidate laenutaotluse ära ja saate teada, mis intressiga laenu Teile pakutakse. Laenutaotluse täitmine on tasuta ja laenu ei pea kinnitama.\nTihtipeale on nii, et pangad näitavad oma veebilehel ühte intressi, aga kui täidate laenutaotluse ära, siis Te saate teistsuguse intressi. See intress võib olla kas parem või halvem.\nTähtsust omab see, et lõpliku vastuse küsimusele, mis intressiga Te laenu saate, oleneb sellest, milline on Teie viimase poole aasta palk, kui suured on Teie väljaminekud ning kas Teil on korrektne makseajalugu.\nKäesolevas kirjutises võrdleme TF Banki väikelaenu teiste väikelaenudega.\nTF Bank pakub erinevaid tarbimislaene (väikelaen ja autolaen), mis on mõeldud tarbimisvajaduste katmiseks.\nKui tarbimislaenu taotlete, siis pank ei küsi, mis otstarbel laenu võtate.\nTF Banki laen on selliste tingimustega:\nLaenusumma: 500-20 000 €\nLaenuperiood: 12-84 kuud\nTagatis: Pole vaja\nLepingutasu: 75 €\nNõuded isikule, kes soovib TF Bankist laenata.\nLaenutaotleja on vähemalt 22-aastane\nLaenutaotlejal on püsiv sissetulek (näiteks palk või pension)\nLaenutaotleja alaline elukoht on Eestis\nLaenutaotlejal puuduvad maksehäired.\nMuide, TF Bank on ainuke pank Eestis, kellel pole numbriliselt märgitud, kui suur peab laenutaotleja igakuine sissetulek olema.\nTF Bank (head omadused)\n1. Hea ja konkurentsivõimeline intress.\nÜks esimesi asju väikelaene valides on leida võimalikult madala intressiga väikelaen. Eestis tegutsevate pankade minimaalsed väikelaenude intressid on suurusjärgus 7% – 15%.\nTF Bank laenu intress algab 9,9%-st, mis on üsna hea. Teiste väikelaenude intressid on sellised:\n– SEB: al 7%\n– TB Bank: al 9,9%\n– Bigbank: al 9,9%\n– Luminor: al 12%\n– Inbank: al 12,9%\n– Coop Pank: al 12,9%\n– Swedbank: al 15%\n– LHV: al 15,9%\n2. Pakuvad pikemat sorti laenuperioodi.\nPikem laenuperiood tähendab seda, et Teie kuumakse on väiksem, aga makstate rohkem intresside eest.\nLaenuperioodi pikkus tuleks valida selle järgi, kui suure osa väikelaenu kuumakse moodustab Teie sissetulekust.\n– Bigbank: 12 – 120 kuud\n– TF Bank: 12 – 84 kuud\n– Inbank: 6 – 72 kuud\n– Coop Pank: 6 – 72 kuud\n– SEB: 6 – 60 kuud\n– Swedbank: 6 – 60 kuud\n– Luminor: 1 – 60 kuud\n3. Pole varjatud tasusid.\nÜkskõik mis lepingut sõlmides on meeldiv ja normaalne, kui kõik lepingutingimused on väljatoodud. Kaasaarvatud hinnakiri koos kõigi muude tasudega. TF Banki veebilehel on läbipaistvus üsna kõrge. Esimese asjana torkab silma laenutaotlus ning sinna vajutades avaneb kogu inf0 väikelaenu kohta.\nLisaks on laenutaotlus ise selge ning laenuprotsess on ka välja toodud. Näidis TF Banki väikelaenu taotlusest:\n4. Pakuvad tasuta maksepuhkust.\nMaksepuhkus on hea võimalus, mis võimaldab Teil laenu osamakse lükata edasi 1 või kuni 6 kuu võrra.\nMaksepuhkust kasutatakse nt suvel, kui on puhkuste aeg või kui tekivad makseraskused.\nTF Bank on ainuke pank, kes pakub maksepuhkust tasuta. Suurtest pankadest, kes ei paku maksepuhkust, on Luminor.\n5. Pakuvad laenude refinantseerimise võimalust.\nLaenu refinantseerimine on võimalus viia oma kallid laenud, liisingud ühe odavama laenupakkuja juurde. TF Bank on kõige soodsam laenuandja, kes pakub laenude refinantseerimist.\nTF Bank (halvad omadused)\nAinukeseks TF Banki miinuseks on kõrge lepingutasu.\nTF Banki väikelaenu suurimaks miinuseks on lepingutasu. Lepingutasu suuruseks on 75 €. See on ühekorde makse, mis tuleb maksta laenulepingut sõlmides.\nTeiste pankade lepingutasud:\n– LHV: 29,9 €\n– Coop Pank: 35 € (praegu on kampaania kus lepingutasu puudub)\n– Inbank: 35 €\n– SEB: 35 €\n– Swedbank: 35 €\n– Bigbank: 45 €\n– Luminor: 60 €\nPeale kõrge lepingutasu TF Banki laenul miinuseid pole.\nTF Bank (kokkuvõte)\nTF Bank plussid\nMadal intress (9,9%)\nPikk laenuperiood (kuni 7 aastat)\nPole varjatud tasusid\nTF Bank miinused\nLepingutasu on kõrge (75€)\nTF Bank AB (publ.) Eesti filiaal PK 1201, Pallasti 28 10001 Tallinn\n+ 372 880 3210 (E-R 9-20, L-P 9-15)\nKas võtta laen TF Bankist?\nTF Banki laen on üks odavamaid väikelaenusid. Ainukeseks kõrgeks tasuks TF Banki puhul on lepingutasu. Hetkel on kampaania, kus TF Banki autolaenul ja väikelaenul puudub lepingutasu.\nMuide, autolaenudest on TF Bankil üks kõige soodsamaid autolaene Eestis.


insult äkki? | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\ninsult äkki? 15.05.04 / Neuroloogia\nmul on 75 aastane vanaema ja tema pärast ma kirjutangi. Kuni eelmise aasta suveni oli ta kõbus vana daam, kuid siis avastati tal rinnavähk ning tal oli südamerabandus. Südamerabandusest ta toibus ja tatsas juba rõõmsalt ringi kuigi tal olid suured valud rinnavähi pärast. Nüüd nädal tagasi äkki ei seedinud ta enam ühtegi toitu. Kuigi tal oli ka enne tasakaaluhäired siis nüüd ei kuklub ta alatasa pikali või istub toolist mööda. Tema kõne on muutunud segaseks ja ta sonib, tihti ajab ta mind minu emaga segamini ning räägib imelikest asjadest, näiteks arvab ta mõnikord, et on vene aeg või et tema vend, kes suri 50 aastat tagasi, on elus. Tihti jätab ta lause poole pealt segamini ja jääb nagu magama ning hakkab sonima, siis äkki ärkab ja imestab selle üle kus ta on.\nMa olen tema pärast väga mures ja tahaksin teada kas need on insuldi sümptomid. Samuti tahaks ma teada kas saaks midagi teha tema valude jaoks. Ta saab praegu kõige kangemaid tableti versioonis valuvaigisteid, kuid need ei aita üldse. Räägitakse, et kui inimene hakkab morfiini saama, siis kaob mõistus täiesti ära. ning seda ma ei taha üldse. Minu isa ütleb et me ei peaks teda poputama, kuid mina ei julge teda kauaks üksi jätta, sest ta ei saa isehakkama. Mida teha, et teda kas või kuidagi aidata?? ja kui ta räägib segastest asjadest kas peab tema jutuga kaasa minema või üritama talle selgitada kuidas asi päriselt on??


Kliinikum ja haigekassa liitusid „Pikema Sõpruse Päeva“ kampaaniaga\n31. oktoobril algas meeste terviseteadlikkuse tõstmisele pühendatud kampaania „Pikema Sõpruse Päev“, milles löövad kaasa partneritena ka Tartu Ülikooli Kliinikum ja Eesti Haigekassa.\nKui „Pikema Sõpruse Päeva“ eesmärk on panna mehed senisest rohkem hoolima iseenda ja sõprade tervisest ning kutsuda mehi üles pühendama sellele rohkem aega, siis Tartu Ülikooli Kliinikum ja Eesti Haigekassa pakuvad projektiga samal ajal tervisekontrolli, mille laiemaks eesmärgiks on leida tõenduspõhiseid lahendusi meeste tervise parandamiseks. Projekti tulemuste põhjal valmib Eesti meeste tervise raport, mida aitab koostada Tervise Arengu Instituut.\nTartu Ülikooli Kliinikumi meestekliiniku juht dotsent Margus Punab juhib tähelepanu, et Eestis on meeste keskmine tervena elatud eluiga ainult 52,8 aastat. „Samal ajal on meeste keskmine eluiga Eestis 73,9 eluaastat, mis tähendab, et just enne 50. eluaastaid tehtud õiged tervist toetavad otsused võimaldavad elada elukaare teises pooles tervemalt ja täisväärtuslikumat elu. Seetõttu kutsuvad kliinikum ja haigekassa tervist kontrollima meesterahvad vanuses 40–49, et ennetada õigeaegselt võimalikke terviseprobleeme ning nende olemasolul alustada raviga nii kiiresti kui võimalik,“ selgitas dr Punab.\nMeestekliiniku ja haigekassa koostöös pakutakse pilootprojektis alates 1. novembrist 6 kuu jookusul tasuta tervisekontrolli võimalust kuni 3200 mehele vanuses 40–49 eluaastat eeldusel, et neile ei ole viimase aasta jooksul tehtud põhjalikke terviseuuringuid. Tervisekontrollis saab osaleda Tartu Ülikooli Kliinikumi androloogiakeskuses Tartus, aga ka filiaalides Tallinnas, Pärnus, Narvas (avatakse 2020) ja mööda Eestit liikuvas mobiilses kabinetis.\nTervisekontroll keskendub südame-veresoonkonna, eesnäärme-, seksuaaltervise- ja vaimse tervise riskide väljaselgitamisele. Tasuta uuringuprogrammis osalemiseks tuleb meestel täita uuringu nõusolekuleht ja elektrooniline terviseankeet, millele järgnevad vereanalüüsid, vererõhu mõõtmine ja kehaehituse aparaatanalüüs. Kogutud andmete põhjal analüüsitakse mehe terviseseisundit ja terviseriske. Tervisemurede ilmnemisel pakutakse meestele täiendavate uuringute ja ravi võimalust Tartu Ülikooli Kliinikumi meestekliinikus.\nEesti Haigekassa juhatuse esimehe Rain Laane sõnul on lisaks meeste terviseteadlikkuse tõstmisele oluline tulemuste põhjal koostada ka meeste soospetsiifilise terviseraport. „Lisaks meile juba teadaolevate terviseriskide levimuse välja selgitamisele soovime teada, millised on parimad meeste terviseuuringusse kaasamise teed ning kas need viisid on sobivad edasisteks sõeluuringute läbiviimiseks,“ lausus Laane.\n„Pikema Sõpruse Päev“ on liikumine, mille eesmärk on panna mehed senisest rohkem hoolima iseenda ja sõprade tervise eest, et Eesti mehed tervikuna elaksid senisest kauem ja tervemana ning oleksid reipad abikaasad oma naistele, õnnelikud isad ja vanaisad oma lastele ja lastelastele.


Iisrael pakub riskirühma kuuluvatele täiskasvanutele Pfizer COVID-19 vaktsiini võimendit - Detonic\nIisrael pakub Pfizer COVID-19 vaktsiini võimendit ohustatud täiskasvanutele\nPfizer - BioNTechi torke jääb Iisraelis COVID-93 raskete haiguste peatamiseks 19% tõhusaks\nFox News Flash juhib 12. juuli pealkirju\nIisraeli tervise- ja terviseasutused teatasid pühapäeval, et rahvas hakkab kindlasti pakkuma COVID-19 vaktsiini korduvaid võtteid riskigruppidele mõelnud täiskasvanutele, kui ta hindab avalikkusega seotud valikuid. Kolmandat lasku pakutakse kindlasti täiskasvanutele, kellel on tegelikult olnud kaks Pfizer-BioNTech vaktsiini annust ja kellel on arvatavasti ka keha immuunsüsteemi kahjustusi, teatas Reuters.\nSee tegevus toimub nädal pärast seda, kui riik teatas, et Pfizer-BioNTech vaktsiini efektiivsus nakkuse peatamisel ja ka sümptomaatilised seisundid on Delta alternatiivi suurenemise ja vähendamisprotseduuride vähenemise tõttu langenud 64% -ni. Vaktsiin on 93% efektiivne, et peatada haiglas viibimisest tingitud COVID-19 põhjustatud rasked vaevused.\nPfizeri vaktsiini antakse igale Iisraeli 12-aastasele ja vanemale inimesele. Praeguste arvude kohaselt on Iisrael 60% oma elanikkonnast täielikult immuniseeritud ja on tegelikult ka üle andnud 10.9 miljonit annust.\nEttepanekus, mis vastaks eeldatavale vajadusele veelgi suuremate annuste järele, eriti kuna riskirühma kuuluvatele täiskasvanutele pakutakse korduvaid abinõusid, jõudis rahvas Pfizeriga kokkuleppele järgmise kaadrivooru edastamiseks 1. augustil, mitte septembris.\nReiseri sõnul on Iisraelil umbes 46 klienti, kellel on tõsine probleem. Enamikus juhtudest on riskirühma kuuluvaid inimesi. Umbes viiskümmend protsenti neist juhtumitest on seotud immuniseeritud inimestega. Ametnikud on tegelikult väitnud, et pole mingit põnevust valida põhirahva jaoks võimendajaid.\n"See on üsna keeruline," ütles rahvatervise ja heaolu juht Sharon Alroy-Preis avalikus raadios esinedes. "Praegu näeme haiguspuhanguid peamiselt vaktsineeritud laste ja nende vanemate seas, kes ei olnud tingimata vaktsineeritud jaanuaris ja veebruaris, ja peame tuvastama eelarvamused."\n"Praegu pole meil olemasolevaid andmeid arvestades vaja inimestele kolmandat lasku anda," märkis ta. "See ei tähenda, et me sellega peatume. ... Praegu tehakse uuringuid, kui räägime teostatavuse uurimisest, kas ja millal peaksime inimesi hoogustama. "


Rantšo 7. osa: väljaandmise kuupäev, treiler ja mis saab edasi - Netflixi Uudised\nRantšo 7. osa: väljaandmise kuupäev, treiler ja mis saab edasi\nRanch Part 7 Release Date\nRantšo 4. hooaeg - krediit: Greg Gayne / Netflix\nviimane mees maa peal Netflix\nMiss Fisheri mõrvamüsteeriumid lahkuvad Netflixist 2019. aasta septembris Peaky Blinders 5. hooaeg tuleb Netflixi 2019. aasta oktoobris\nKõik, mida peate teadma The Ranch Part 7 kohta, sealhulgas väljaandmise kuupäev, treiler, uuendamise olek ja mis edasi saab.\nRantšo tuleb varsti uute osadega tagasi! Netflix teatas just 7. osa ilmumiskuupäevast ja avalikustas uue hooaja treileri. Kõik, mida peate teadma Rantšo 7. osa on loetletud allpool!\nRantšo 7. osa tuleb Netflixi reedel, 13. septembril 2019.\nFännid pidid 6. osa esietendusest üsna kaua ootama, et voogedastusteenuses 7. osa vaadata. 6. osa esietendus detsembris 2018. Uue hooaja esmaesitluse ajaks on olnud umbes 10 kuud sellest ajast, kui me sarja uusi osi nägime.\nArvasime, et uus hooaeg lisatakse Netflixi juunis või juulis. Kahjuks olime paar kuud puhkusel.\nMis järgmisena juhtub\nLõpus Rantšo 6. osas olid asjad paljude Bennettide ja nende pereliikmete jaoks segaduses. Pärast 5. osa filmimist sarjast vallandatud Danny Mastersoni kehastatud Roosteri peetakse hooaja alguses surnuks. Tema surnukeha pole leitud.\nUuel hooajal saime kohtuda ka Duke Shepardi kehastatud Luke Matthewsiga. Kuigi Luke'il on asjad Bennettidega algul head, saab ta Colt ja Beau'ga asja sisse ning ta lahkub hooaja lõpus Californiasse. Tundub, et ta tuleb 7. osas ja loodetavasti ka 8. osas tagasi. Me ei tea tema tegelase tulevikust sarjas palju.\nBeau jaoks on asjad natuke paremad kui enamikus Bennettides. Beau ja Joanne kolivad kokku ja treileri põhjal näevad asjad välja nagu hästi.\nKõige tähtsam on see, et Colt ja Abby näivad olevat lahku läinud Colti vabarattalise hoiaku tõttu. Abby tunneb, et ta ei võta asju nii tõsiselt kui peaks ja nad ei tee koostööd selliste oluliste otsuste langetamiseks nagu karja müümine. Huvitav on vaadata, kuhu 7. osa jõuab ja kas Colt ja Abby jäävad paarisuhtesse. Treileri põhjal võivad asjad Coltil ja Abbyl korda minna. Me näeme!\nSee näeb välja nagu kogu näitleja Rantšo 6. osa tuleb tagasi uuel hooajal, sealhulgas Ashton Kutcher, Elisha Cuthbert, Sam Elliott, Debra Winger, Dax Shepard, Kathy Baker ja Wendie Malick. Kurtwood Smith, kes mängis koos Kutcheriga aastal See 70ndate näitus, on ka 7. osas.\nNetflix jagas selle treilerit Rantšo 7. osa üks päev pärast väljaandmise kuupäeva teatamist!\nVoogedastusteenusesse on jõudmas veel 10 sarja osa. Rantšo Ashton Kutcheri säutsu järgi peaks 8. osa ilmuma 2020. aastal. Netflix ei ole 8. osa väljaandmise kuupäeva teatanud, kuid eeldame, et see saabub millalgi 2020. aasta kevadel.\nKahjuks on 4. hooaeg, mis sisaldab 7. ja 8. osa, Netflixi sarja viimane hooaeg. Nii et see on viimane sõit Rantšo.\nAnname teile teada, kui midagi muutub. Vastavalt TV Line reportaaž , Rantšo lõpeb Netflixi kõige kauem kestnud komöödiasarjana.\non lemmikloomade salaelu väljas\nKas vaatate septembris Netflixis 7. osa?\nJärgmine:25 parimat Netflixi saadet, mida sel sügisel vaadata\nCobra Kai William Zabka ja Ralph Macchio jutuhooaeg 3\nMis juhtus Jenelle'i sõbra Toriga teismelisest emast 2?\nMis kell Office lahkub Netflixist?\nVaadake Grey anatoomiat veebis: 15. hooaeg, 17. osa otseülekanne\n50 parimat romantilist filmi Netflixis: pulmakuupäev\nGlee lahkub Netflixist 2021. aasta novembris\nMarveli Luke Cage'i kokkuvõte: lihtsalt esindaja saamiseks\nDaredevil 2. hooaeg, 1. osa: ‘Paugu’ kokkuvõte ja ülevaade\nAfter We Fell ei tule Netflixi 2021. aasta novembris\nNetflixi nädala telekanal: tüdruk vastab maailmale\nABC Whisky Cavalier: millal saab meeskond teada agent Marekist?\nKas NCIS: Hawai'i on Netflixis? Kust saadet veebis vaadata\nstep it up 4 täispikk film\nmis kanalil on üleloomulik 12. hooaeg\nkui ma siit homme lahkun\nuus tüdruk, uus osa täna õhtul\nmillal Jane the Virgin tuleb Netflixis välja\nkuidas eemaldada film Netflixi vaatamise jätkamise loendist\n27 Netflixi tegelast, kes väärivad omaenda spinoffe\nKas teie väljavalitu viimane kiri toimub?\nDraakoniprintsi 4. hooaeg ei tule Netflixi 2021. aasta novembris\nHBO Max: kõik, mida on vaja teada Roku ja Amazon Fire'i kättesaadavuse kohta


Signe Vahtramäe: Otsustasin, et ma ei taha mitte kunagi õpetajaks saada – Kirjatark\nSigne Vahtramäe: Otsustasin, et ma ei taha mitte kunagi õpetajaks saada\nAvaldatud 21. veebr. 2020 24. veebr. 2020 . Autor Kärt Pärnat.\nMeie kooli inglise keele õpetaja Signe Vahtramäe räägib enda kooliajast, õpetajaks saamisest ning hobidest.\nMida mäletate lapsepõlvest? Kus olete üles kasvanud ja oma koolitee käinud?\nLasteaia lõpetamine 1971. aasta kevadel. Foto: Erakogu\nElu esimesed aastad elasin vanematekodus Pärnus. Kõik oma koolivaheajad ja sageli ka nädalavahetused veetsin Tallinnas, vanaema juures. Kooliteed alustasin Pärnu 6. 8-klassilises koolis. 8. klassi kevadel tegin elumuutva valiku ja otsustasin minna katsetele N. V. Gogoli nim. Tallinna 21. Keskkooli inglise keele eriklassi. Olin edukas ja olin üks neist õpilastest, kes valiti kümnete kandidaatide hulgast välja. Algasid minu koolitee kolm raskeimat aastat täis meeletut õppimist ja pühendumist.\nSelle tee valimisel mõjutasid mind mu varalahkunud vanaema sõnad: “Signe, kuna su tervis ei luba paljude muude asjadega tegeleda, siis õpi võõrkeeli!” Ta soovitas just inglise keelt. Kuna ta ise valdas vabalt nii inglise kui ka saksa keelt, veidi ka prantsuse keelt algtasemel, siis ta teadis täpselt, et kõige kergem nendest on õppida just inglise keelt. 7. ja 8. klassis käisin ka inglise keele kursustel, sest tahtsin seda keelt osata, kuid toonane õppekava ei võimaldanud seda – inglise keelt oli vaid kaks tundi nädalas.\nMis on Teie kõige eredam mälestus kooliajast?\nFoto on tehtud 1982. aastal, mil olin üliõpilane. Foto: Erakogu\nPeale meeletu õppimise on värvikalt meelde jäänud just minu inglise keele õpetajad, kuid soojemad hetked on seotud hoopis 21. Keskkooli naiskooriga – kooli iga-aastased kevadkontserdid Estonia kontserdisaalis ja loomulikult laulupeod. Ereda seigana on meeles 1982. aasta laulupeo lõpp, mil keeldusime laulukaare alt lahkumast enne, kui on lauldud “Mu isamaa on minu arm”. Tookord kõlas laulupeo lõpus midagi muud ja kindlasti mitte isamaaline laul. Osad lauljad lahkusid, kuid meid jäi sinna kaare alla päris palju. Nõudsime oma “Isamaad”, kuid dirigent ei tulnud. Valjuhäälditest mängiti hoogsat marssi ja meie laulsime siis kõike muud esivanemate laulupärandist (toona lauldi üldse palju, kui suguvõsad kokku tulid). Hirm puges põue, kui miilits hakkas kogunema laulukaare ette, mis omakorda suurendas noorte protestivaimu. Lõpuks tuli Heino Kaljuste (Aga see võis olla ka Gustav Ernesaks ise, tema dirigeerimisel olime seda laulnud veidi varem.) dirigendipulti ja laulsime oma “Isamaa” siiski veel kord ära ning astusime rahulikult minema.\nFoto aastast 1985, ehk siis, kui otsustasin, et õpetajat ei saa minust kunagi. Foto: Erakogu\nMiks hakkasite õpetajaks?\nTundus kuidagi loomulik jätk olema. Mul oli au ja õnn kooliteel kohtuda väga pühendunud, eredate ja värvikate isiksustega – Õpetajatega suure algustähega. Ometi ei alustanud ma oma karjääri õpetajana – töötasin erinevatel kohtadel ning pidasin mitmeid ameteid – ametnikust ja sekretärist raamatupidajani.\nKust tuli otsus anda õpilastele edasi just inglise keelt?\nÕpetajaks õppimist alustasin tegelikult vene keele ja kirjanduse erialal. Tollel ajal oli inglise keelt koolides hästi vähe, isegi õpetajaid oli vähe, vastupidiselt vene keelele. Peale 3. kursust jäid aga vene keele õpingud pooleli, sest otsustasin, et ma ei taha mitte kunagi õpetajaks saada. Dekaan küll palus, et võtaksin ühe aasta puhkust ja mõtleksin järele, et küll ma tagasi tulen, aga mina ajasin seepeale pea püsti ja ütlesin: “nikagda!” Ju otsustasin nii sellepärast, et olin väga tagasihoidlik ja vaikne, ma ei ole tegelikult mitte kunagi eriti suur enesekehtestaja olnud. Arvasin vist, et ei saa õpetajana hakkama. Kindlasti mõjutas ka see, et kuna olen üles kasvanud sinimustvalges perekonnas, siis vene keel ei olnud siiski kõige parem valik. Mõtlesin, et ma ei taha seda keelt õpetada.\nLõpuks kolisime abikaasaga Mõisakülla, peale seda olin lastega pikalt kodus. Aga minu naaber Pirje Usin, kes oli sel ajal Mõisaküla Keskkoolis algklassiõpetaja, sai varsti teada, et olen õppinud inglise keele eriklassis. Siis ta vist rääkis seda koolis, sest seal oli probleeme inglise keele õpetaja leidmisega. Nii mulle tehtigi ettepanek õpetajana tööle hakata. Arvasin, et õpetan peamiselt algklasse, alustades oma karjääri algusest. Kui aga esimest korda tööle läksin, siis selgus, et pean õpetama 6. klassist keskkooli lõpuklassideni välja. Pidin minema õppima inglise keele õpetajaks, algas meeletu töö.\nKuidas jõudsite siia, Kilingi-Nõmme?\nKilingi-Nõmme Gümnaasiumisse ma ikkagi kandideerisin. Otsiti inglise keele õpetajat ning mõtlesin proovida. Nii saingi siia tööle, see oli 2006. aastal.\nMõisaküla Kooli 110. aastapäeval tehtud foto, kui sain Viljandi maavanema tänukirja aktiivse tegevuse eest kooli e-keskkonna loomisel ja vabariigi tasandil keeleõpikute testimisel. Foto: Erakogu\nKui kaua olete õpetajana töötanud?\nAlustasin 1995. aastal, nüüd peakski 25 aastat täis saama.\nMis koolides olete töötanud?\nÕpetajana olen töötanud Mõisaküla Koolis, Abja Gümnaasiumis ja Kilingi-Nõmme Gümnaasiumis.\nMis Teile õpetajatöös kõige rohkem meeldib?\nNagu enamus teisigi õpetajaid ütlevad – töö noortega. See on väga vaheldusrikas ja mitte kunagi ei ole kahte sarnast päeva.\nKuid arvan ka, et see töö on raske. Samas, kui olen mõnikord väsinud ja enam ei jaksa, siis mõtlen, et peaks ikka midagi muud tegema. Mõtlen siis, et mida teha, aga midagi targemat peale õpetajatöö pähe ei tule. Õpetajaks saada olen ma ju tahtnud omaenda kooliajast peale, see on mulle alati meeldinud.\nMida uut olete õpetajana õppinud?\nÕpetajatöös on alati midagi uut õppida. Tegelikult peabki pidevalt õppima. Kuigi minu tööajal on vist kõige elumuutvam olnud see, et õppisin väga varakult arvutit kasutama. Mul oli see võimalus juba siis, kui arvutid olid veel Eestis haruldased. See oli päris minu õpetajatöö alguses. Nii on jäänud mulle ka huvi erinevate digilahenduste ning nende õppimise vastu. Uued teadmised, lähenemised ja põhimõtted on minu jaoks väga huvitavad. Need panevad mõtlema ja oma tööd analüüsima.\nOlete ka B. G. Forseliuse Seltsi Noortekogu juhendaja. Kuidas selleni jõudsite?\nNoortekogu jõudis minuni aastal 2015, isegi mitte väga ammu. Sama aasta suvel toonane õppealajuhataja Mari Karon helistas mulle ja palus, et kas ma saaksin kahe oma klassi õpilasega Noortekogu suvekooli minna. Olin nõus, sest arvasin, et see kuulubki mu klassijuhataja ülesannete hulka. Noortekogu seltskond oli hästi vahva ja mõnus, nii et ka järgmisel suvel polnud mulle probleemiks sinna koos õpilastega minna. Niimoodi jäingi sellega seotuks.\nMillega tegelete väljaspool koolimaja, vabal ajal? Mis on Teie hobid?\nHobisid on mul palju, kõige rohkem olen tegelenud käsitööga. Linnainimesena ka väike hobiaiandus, aga mitte midagi suurt.\nMinu huvid on enim seotud põlisrahvaste kultuuriga, just tänu mitmetele Ameerika põlisrahvastest sõpradele. Mind köidab loodusrahvaste kultuur ja pärand.\nOlen siin pildil Soomes, koos Mona Polacca (üks 13-st põlisrahvaste Vanaemast) ja Austin Nuenz´iga (Arizona hõimurahvaste valitud juht) pärast suure higitelgi ehitamist. Foto: Erakogu\nAlguse sai see Indiaanilaagritest, kus enne mind oli käinud minu abikaasa. Ühel suvel ta küsis, et kas ma tahaksin kaasa tulla. Tegelikult ta arvas, et mulle ei sobi see, kuna laager oli mere ääres, looduskaunis kohas ning pealegi magati telkides, mis minu jaoks pole kunagi probleem olnud. Ju tundus, et olen harjunud peenema eluga ja eelistaksin pigem hotelli. Võtsin pakkumise vastu ning nii minu suur huvi põlisrahvaste vastu alguse saigi. Nende rahvapärand, õpetussõnad, maailmavaated, suhtumine ellu, loodusesse ja kõike elavasse – see avaldas väga suurt muljet. Need inimesed on äärmiselt tagasihoidlikud, kuigi oma rahva hulgas lugupeetud, tuntud ja üle maailma kuulsad oma rahva vaimsed liidrid. Kuna esimene laager oli muljetavaldav, siis olen selles osalenud edaspidigi, nüüdseks juba igal aastal. Need neli päeva on täis kulgemist, kus saad välja astuda oma tavapärasest elust, ei ole telefoni ega internetti, miski ei toimu kellaaja peale. Minu elutempo juures on see suur kingitus, kui saan astuda neljaks päevaks rajalt maha, puhata ning nautida nn “indiaani-aega”.\nNative American Churh – altar keset tipit, seal põleb öö läbi korrapärane lõke. Foto: Erakogu\nLink videole, mis näitab detailselt tipi telgi püstitamist


Kujutage ette, et näete eemal kahte inimest, kes kõnnivad üksteise kõrval mööda kiiret kõnniteed. Võib-olla on nad paar. Võib-olla satuvad nad lihtsalt samasse suunda. Linnatänava inimeste hulgast on seda raske öelda.\nSama väljakutse tekib siis, kui teadlased uurivad võimalikke seoseid sotsiaalsete, majanduslike ja demograafiliste suundumuste vahel. Kaks suundumust liiguvad samas suunas, kuid kas need on omavahel seotud? Korrelatsioon, statistikud sageli hoiatavad, ei taga põhjuslikku seost.\nTeadlaste ja ajakirjanike huvi on leida loendusbüroost ja muudest allikatest andmeid, mis võiksid illustreerida suure majanduslanguse mõju Ameerika elule. See postitus meenutab hiljutist arutelu hiljutiste abielumäärade languse ja riigi majanduslanguse vaheliste potentsiaalsete seoste üle.\nKui loendusbüroo avaldas oma 2009. aasta Ameerika kogukonna uuringu hinnangul 29. septembri, keskendusid paljud uudiskontod sellele, kuidas numbrid illustreerisid suure majanduslanguse mõju. Rida uudislugusid - sealhulgas ka uudistesNew York Times,Wall Street Journal,USA täna, Bloombergi uudisteteenistus, Associated Press ja AOL uudised leidsid, et esimest korda ei ole 25–34-aastased noored kunagi abiellunud kui abielus. 18-aastaste ja vanemate seas on abielus 52%, mis on madalaim osakaal sellest ajast, kui valitsus hakkas selle meetme kohta rohkem kui sajand tagasi andmeid koguma.\nNende viidatud numbrid lisati ACS-i ja teiste hiljutiste rahvaloenduse andmete analüüsi Washingtonis asuva tunnustatud rahvastiku võrdlusbüroo poolt. PRB analüüs märkis, et abielu määr noorte seas on aastaid langenud, kuid langus on majanduslanguse algusest peale kiirenenud. 'Andmed näitavad, et rohkem noori paare viibib abielus või loobub abielust üldse, tõenäoliselt kohanemisvõimena majanduslangusele ja eluasemeturu langusele,' kirjutasid Mark Mather ja Diana Lavery. PRB analüüs lisas siiski täiendavaid kvalifikatsioone, märkides, et riigitasandi mustrid olid udusemad; tööpuuduse kasv oli seotud madalamate abielumääradega mõnes osariigis, kuid mitte teistes. (Sotsioloog Philip N. Cohen Põhja-Carolina ülikoolist võttis samuti üles idee, et majanduslangus 'näib kiirustavat' koos abielu langusega.)\nNagu PRB tegi, kvalifitseerisid paljud ajakirjanikud oma järeldused selliste fraasidega nagu 'võib olla mõju avaldanud' või 'trend näib kiirenevat'. Nende ajakirjandusele omased pealkirjad olid kindlamad: „Majanduslangus kannustab USA-s noori abielust loobuma või viivitama,” kõlas üks. 'Öeldes ei,' ma teen ', pidades silmas majandust,' ütles teine.\nMõni päev hiljem aitas oma mõtteid rahvaloenduse direktor Robert Groves, kellel oli enne agentuuri ülevõtmist 2009. aastal pikk sotsiaalteadlase karjäär. Oma direktori ajaveebis märkis ta, et mõnedes uudistes oli väidetud, et abielude arvu vähenemine USA-s on otseselt seotud majanduslangusega. See järeldus ei pruugi olla kehtiv, ütles Groves ja väite tegemiseks võib vaja minna rohkem teavet.\nAbielude arvu võivad mõjutada paljud tegurid, ütles ta, ja tõi, nagu ka PRB aruanne, et praegu abielus olevate ameeriklaste osakaal on aastakümneid langenud. (Nii tegi ka see ajaveebi postitus Cincinnati Enquireri veebisaidil, mille kirjutas Janet Harrah Põhja-Kentucky ülikoolist. Selle pealkiri: „Statistika: hoiatav lugu.”)\n'Välise sündmuse, näiteks majanduslanguse, mõju ei saa aja jooksul muutustest kergesti välja kiusata,' kirjutas Groves. „Sellise järelduse jaoks oleks kasulik teada, kas enne ja pärast majanduslangust abielu kaaluvad isikud teevad erinevaid otsuseid. Kasulik oleks teada, kas need paarid, mida majanduslangus kõige enam puudutab (nt töö kaotamine, kodu sulgemine), on altimad abielu edasi lükkama võrreldes nendega, keda majanduslangus ei mõjuta. Kuid need hinnangud ei kuulunud ACSi aruandesse.\nStatistilised hinnangud on meie rahva mõistmiseks, kes me oleme ja kuidas elame, kriitilise tähtsusega. Peame lihtsalt hoolitsema selle eest, et saaksime aru, mida nad saavad ja mida ei saa meile oma riigi kohta öelda. '\nMajandusteadlane Justin Wolfers lisas eelmisel nädalal oma seisukohad, avaldades ajakirja The New York Times, postitades ajalehe Freakonomics ajaveebi ja essee Brookings Institutioni veebisaidil.\nTa kirjutas: „Olete ilmselt kuulnud viimast abielujutustust: majanduslanguse saabudes ei saa noored armastajad endale abiellumist lubada. Nii ahvatlev kui see lugu on, on sellel üks probleem: see pole tõsi. ' Abielumäärade ja majanduse süsteemset mustrit pole, väidab ta: 'Tegelikult näib abielu määr äritsükli suhtes hämmastavalt tundetu.'\nWolfers kasutas teistsugust statistikat kui PRB: ta uuris uute abielutunnistuste arvu 1000 inimese kohta erinevatel ajaperioodidel, sealhulgas majanduslanguse ajal. Ta väitis, et 25–34-aastaste noorte abielu vähenemine on tingitud pigem teisest trendist - ameeriklased abielluvad esimest korda vanemas eas kui kunagi varem, kui majandusega. Kooselu on tõusnud, mis võib tema sõnul olla seotud suure majanduslangusega, sest paarid üritavad koos elades raha kokku hoida. Paljud neist abielluvad, lisas ta.\nLisateavet loendusega seotud andmete ja sündmuste kohta leiate kõigest loendustest.\nmis on sedona meetod\nAmeeriklased on lahknenud, milliseid avalikke vannitube peaksid transsoolised inimesed kasutama\nUSA-Sahara-tagused Aafrika sisserändajad on sageli haritumad kui Euroopa tipp-sihtkohtades\nInterneti kasutamine piirkondade kaupa USA-s


Villa Rab Robert Rab Horvaatia - Hotellide suurimad allahindlused\nBarbat Na Rabu 257, Barbat, Rab, Horvaatia, 51280 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Villa Rab Robert\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Vila Rab Robert on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Rab. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nVila Rab Robert teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu 24-tunnine vastuvõtt, peretuba.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotellis on saadaval täielik loetelu puhkuseteenustest, sisaldades aed. Vila Rab Robert on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Rab's.


Meie seas on inimesi, kellele meeldivad lauamängud, kuid kindlasti on ka neid, kelle südame panevad kiiremini lööma erinevad slots-tüüpi mängud.\nKui võib tunduda, et telefonimängude hiilgeaeg oli esimeste mobiilide laiema leviku ajal, siis tehnoloogia areng on olnud nii kiire, et ussimäng on asendunud uute meelelahutusvormidega ning mängud moodustavad varsti suure osa nutitelefonis veedetud ajast.\n4 põnevat videomängumaailma trendi, mis võivad varsti igaühe kodudesse jõuda\n2021. aasta suurim tehnikamaailma trend on ilmselgelt seotud internetimaailmaga.\nKuidas internetis lisaraha teenida?\nInternetis raha teenimiseks on mitmeid võimalusi ning online pokker on üks viis selleks. Pokkerimaailmas on palju professionaalseid mängijaid, kes mängides igapäevaselt endale elatist teenivad.\nKöielkõnd mängukire ja mängusõltuvuse vahel\nMängimine on igati lahe ja loov tegevus. Mis hetkest aga muutub mäng inimest hävitavaks mängusõltuvuseks? Mäng on sama vana kui inimkond ning see on vormiliselt arenenud koos inimkonnaga.


Äri arendamine - Loo lisandväärtust - EASi ja KredExi ühendasutus\nToetame ettevõtete kolmikpöörde elluviimist ja arenguhüppeid. Toetame ettevõtjate tehnoloogia- ja teadmusmahukust. Edendame Eesti kui investeerimispiirkonna rahvusvahelist konkurentsivõimet.\nMeilt nõu või abi saanud ettevõtete lisandväärtus kasvas möödunud aastal üle 54,6 miljoni euro.\nJätkupideva organisatsioonilise arengu tagamiseks kasvata oma juhtimis- ja tööspetsiifilisi kompetentse, värba (ning hoia) kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu, laiene seni ligipääsmatuks jäänud uutele turgudele ning kaasa välisinvesteeringuid.\nKasva juhtimis- ja tööoskuste arendamise kaudu\nKasv uutele turgudele laienemise kaudu\nKasva välisinvesteeringute kaasamise kaudu\nDigitaliseeri, automatiseeri või robotiseeri tootmise, teenuse pakkumisi või ettevõtte sisemisi protsesse. See annab võimaluse teha tarku strateegilisi otsuseid, mille aluseks on andmed.\nKasv efektiivsemate protsesside kaudu\nArenda nutikaid tooteid, uuenda ärimudelit, disaini oma teenuseid ning tee koostööd haridus- ja teadusasutustega.\nKasv tootearenduse kaudu\nKasv ärimudeli arendamise kaudu\nKasva haridus- ja teadusasutustega koostöö kaudu\nMõista ringmajanduse põhimõtteid ja juuruta need oma ettevõttesse, taga tootmise või teenuseosutamise toimepidevus ning tegele öko-innovatsiooniga.\nKasva kestliku ettevõtluse kaudu\nTutvu heade näidetega meie poolt toetatud innovaatilistest ettevõtetest, kes on pöördeid edukalt sooritanud ning kes on selle mõtteviisi pikaajalisse strateegilisse arengusse integreerinud.\nTööandjate Keskliit, innovatsiooni käivituskoja juht\nInnovatsioonijuhtimise protsess ei ole tegelikult midagi muud, kui lihtsalt innovatsiooniga tegelemise läbimõeldud praktika, siin ei tasu kinni jääda teoreetilistesse aruteludesse. Ilma potentsiaalsete klientidega konsulteerimata ei ole mõtet ideega edasi liikuda, hoolimata alateadlikust hirmust, et keegi võib suurepärase idee varastada.\nKulinaaria OÜ juht\nNeed muutused on andnud täiesti arvestatava lisaväärtuse rohepöörde mõistes\nOma 26aastase tegevuskogemuse põhjal soovitab Rantelon teistel tööstusettevõtetel kindlasti keskenduda kahele valdkonnale: digitaliseerimisele ja automatiseerimisele.\nTäna, 7. juunil toimus ekspordikonverents “Made in Estonia”, kus tutvustati maailma majanduse trende ning arutleti Eesti ettevõtete väljakutsete ja võimaluste üle globaalsel turul. Konverentsi avas Eesti Vabariigi president Alar Karis, kes sõnas, et eksport ja ettevõtjate paindlikkus uute turgude leidmisel erinevates kriisides on see, mis meid uuele edule viib, kuid lisas, et Euroopas toimuva sõja kõrval ei tohi unustada eksportiva sektori pikaajalisi väljakutseid. “Ajal, mil gaasi kallinemine on muutnud põlevkivielektri väga konkurentsivõimeliseks ja puitmaterjali saamiseks suurendas riik raiemahte, võib jääda mulje, et rohepööre lükkub edasi. Vastupidi: viimase aja kõrged energiahinnad demonstreerivad jätkuvat vajadust rohepöörde ja Venemaast sõltumatu energia järele,” ütles\nÄriarenduse oskuste omandamine\nMaailmas, kus tarbijakäitumine on pidevas muutuses ja äristrateegia jooksev ümbermõtestamine on saanud uueks normaalsuseks, tuleb ettevõtjatel leida nutikaid viise vajadustega kohanemiseks ning sammu võrra mängust ees olemiseks. Ära lepi keskpärasuse lõksuga. Su personal, kliendid ja koostööpartnerid ootavad enamat.\nKust veel otsida\nErinevaid arenguprogramme leiad ka ülikoolide, koolitus- ja konsultatsioonifirmade teenuste nimekirjast\nSihtturu võimaluste mõistmine\nIga ettevõtja üheks tähtsamaks tegevuseks on toodetele ja teenustele leida jätkupidevalt uut tarbijaskonda. Sealjuures on oluline maandada välisturgudele sisenemise riske, viies ennast kurssi turgude eripärade ja kaasnevate võimalustega. Avame uksi ja aitame sinu ambitsiooni rakendada maailmalavadel.\nUuele eksporditurule sisenemine nõuab aega, pühendumist ja ressursse. Mõistlik on rakendada süsteemset lähenemist, kaasata eksperte ning kasutada ära pakutavaid võimalusi ärikontaktide loomiseks. Sinu teekond rahvusvaheliselt tuntud kaubamärgiks algab nüüd ja siit!\nEesti brändi tööriistakast\nRahvusvahelised visiidid ettevõtjatele\nAndmed otsuste aluseks\nStrateegilist andmete kasutamist tehnoloogiliste lahenduste abil Eesti ettevõtetes, mille raames tõstetakse ettevõtete lisandväärtuse loomist ja innovatsioonivõimekust ning maandatakse osalevate ettevõtete riske innovaatiliste lahenduste arendamisel. Andmete kasutamine efektiivsuse tõstmiseks ja strateegiliseks juhtimiseks on lähenemisviis, mis väärtustab otsuseid, mis põhinevad kontrollitavatel andmetel. Selles toetutakse kogutavate andmete kvaliteedile ning nende analüüsi ja tõlgendamise tõhususele. Selline lähenemisviis võimaldab Eesti ettevõtetel tõsta konkurentsivõimet ja loodavat lisandväärtust.\nKliendid ootavad ja eeldavad edukaid innovatsioone, tootmise efektiivsusest tänapäeval enam ei piisa. Keskkonna muutuste tempo eeldab ettevõttelt paindlikkust ning innovatsiooni efektiivsust. Edukus ja kestlikkus eeldavad ettevõttelt jätkuvat innovatsiooni kui kasvu juhtivat strateegiat. Aitame ettevõtteid tootearenduse teekonnal alates ideest kuni turule toomiseni.\nTehnoloogiaseire, otsing ja analüüs\nArenguprogramme leiad ka ülikoolide, koolitus- ja konsultatsioonifirmade teenuste nimekirjast.\nUuenduslikud ja innovaatilised tooted on see, mis võimaldab ettevõttel tõsta oma konkurentsivõimet. Toetame ettevõtteid tootearenduse teekonnal läbi erinevate rahastusvõimaluste. Sobiva lahenduse leidmiseks tule alustuseks meie juurde nõustamisele.\nKasv koostöö kaudu teadus- ja arendusasutustega\nKasvata oma organisatsiooni koostöös maailma parimate teadlaste, õpetajate ja spetsialistidega. Pakume nii nõustamist kui toetusi ettevõttele vajalike teadmiste hankimiseks kõikides innovaatilisele ettevõttele vajalikes valdkondades.\nArenduskoostöö ekspertide nõustamine ja kontaktide otsing\nKoostöövõimalused Euroopa Kosmoseagentuuriga\nEesti teadus- ja arendusasutuste ühine infoplatvorm ADAPTER\nAitame sul kasvatada oma ettevõtte tulu, toetades sind uute või senisest oluliselt muudetud tehnoloogiate, protsesside, toodete või teenuste arendamisel koostöös teadlastega. Tule nõustamisele ja leiame sulle sobivaima lahenduse.\nRakendusuuringute programmi ekspertide nõustamine\nTippspetsialisti või teadlase kaasamise toetus SekMo\nKui 50 aastat tagasi oli ühe ärimudeli keskmine eluiga 30 aastat, siis täna on see 6 aastat ja homme veel vähem. Toimetame raevuka tempoga arenevas maailmas, mida ilmestavad pandeemiad, kliimaväljakutsed ja tarbijakäitumise pidevad muutused. Ära piirdu ettevõtte püsima jäämisega, vaid kasuta turbulentne aeg enda hüvanguks ära ja avasta uusi võimalusi arenguhüppeks.\nArendus – ja arenduskoostöö eksperdi tugiteenus\nNii Eesti kui ka maailma majanduse kestliku arengu üheks tulevikuveduriks on digi-, innovatsiooni- ja rohepööret sooritavad ettevõtted. Aeg on küps mõjusate muudatuste esile kutsumiseks. Tuleb langetada julgeid otsuseid ja astuda südikaid samme uute lahenduste ellu kutsumiseks. Kas rohemõtlemise teoks tegemisest võib saada sinu uus konkurentsieelis? Meie usume sellesse ja toetame sind sel teekonnal.\nTootmisettevõtete ärimudelite rohepööramise toetus (tulekul 2022)\nErinevaid arenguprogramme leiad ka ülikoolide, koolitus- ja konsultatsioonifirmade teenuste nimekirjast.\nKaalu oma ettevõtte lisandväärtuse võimalikku kasvatamist ka kõrgelt kvalifitseeritud (välis)spetsialistide värbamise teel, kes on suutelised mõtlema uuel viisil, toovad endaga kaasa teadmisi ja parimaid tööpraktikaid maailmast ning julgustavad kaasajastama ja tõhustama organisatsiooni äripraktikaid.\nVälisvärbamine (Work in Estonia)\nTippspetsialistide leidmiseks, värbamiseks ja kohapeale asumiseks võid pöörduda ka erinevate värbamis- ja relokatsiooniagentuuride poole.\nVäliskapitali kaasamine on võimalus avada uusi eksporditurge, tõmmata ligi teadmisi ja muutuda konkurentsivõimelisemaks. Välisinvesteeringute keskus aitab viia teadmist Eesti ärivõimalustest potentsiaalsete investoriteni, luua kontakte Eesti ettevõtete ja koostööpartneritega ning pakub tuge siia investeerimisel. Kui sinu ettevõtte huvitavad sõnumid peaks jõudma potentsiaalsete välisinvestoriteni, pöördu invest@eas.ee.\nEesti ärivõimaluste tutvustamine ja ärikeskkonna kujundamine\nKontaktide loomine, välisinvestori konsulteerimine\nKõrgetasemeliste visiitide äridelegatsioonides osalemine ja investorvisiidid Eestisse\nVälisinvestorite järelteenindus ja äriarendus\nVälisinvesteeringute hoogustamiseks on võimalik kasutada ka EASi poolt pakutavaid ettevõtlustoetusi. Mainitute abil võimendatakse kõrge lisandväärtusega töökohtade loomist ja aidatakse maandada uusi kapitalimahukaid tehnoloogiainvesteeringuid. Nõnda arendatakse mitmekülgselt kohalikke tööstusharusid, tuuakse riiki uusi teadmisi, tehnoloogiaid, parimaid tööpraktikaid ja suurendatakse rahvusvahelistesse väärtusahelatesse põimumist.\nTehnoloogia vananemisele pööratakse tihti tähelepanu, kuid ka ärimudel võib vananeda. Ärimudelid on süsteemid, mille iga komponent on teisega seotud. Hea ärimudeli kujundamine tähendab hea süsteemi kujundamist.\nJuhtide mentorprogramm – tulekul 2022\nToetused ärimudeli arendamiseks\nUued tehnoloogiad, klientide eelistused, konkurentsitingimus ja paljud muud tegurid võivad olla ajendiks, miks on vaja ärimudeli innovatsiooni. See on vajalik tööriist, et püsida konkurentsis ja luua klientidele parimat väärtust.\nMeistriklassi esimesse gruppi kandideerimine oli avatud kuni 20.12.2021.\nOsalejad selguvad hiljemalt 30.12.2021.\nAvame teise gruppi kandideerimise taas veebruaris 2022.\nMeistriklassis osaleb kahes grupis kokku 30 turismiettevõtet. Esimene grupp alustab jaanuaris 2022 ja teine aprillis 2022.\nEttevõtte omaosalus on 500 eurot (+km), meistriklassi pooleli jätmisel ei kuulu osalustasu tagastamisele.\nEttevõttele määratakse vähese tähtsusega abi (VTA) 7120 eurot.\nOsalemine eeldab ettevõttelt piisava VTA jäägi olemasolu, kontrolli VTA jääki Rahandusministeeriumi lehelt. Ettevõtte jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul antud VTAei tohi ületada koos teenuse raames antava toetusega vähese tähtsusega abi ülemmäära 200 000 eurot. VTAd arvestatakse kontsernipõhiselt.\nMeistriklassis osalev ettevõte:\nomab turismiteenust ja soovib seda arendada välisturgudele\non soovituslikult eelnevalt analüüsinud ja kaardistanud külastajate ootused ja ettevõtte võimalikud arengusuunad ja kasvupotentsiaali\non soovitavalt tegutsenud vähemalt 3 aastat\non ambitsioonikate eesmärkide, ideede ja kasvupotentsiaaliga ning omab selleks ressursse\npanustab ühest ettevõttest 2-3 inimesega (tegevjuht või võtmeisik, kellel on juhtimises või otsustes oluline roll või isik, kes vastutab ettevõttes teenusedisaini või digitaliseerimise eest).\nMeistriklass ei sobi ettevõttele, kes soovib tegeleda ainult veebilehe või ettevõtte visuaalse brändi vms disainiga.\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutuse partneriks „Turismiettevõtete teenusedisaini ja teenuste digitaliseerimise meistriklass 2021-2022″ elluviimisel on Eesti Disainikeskus MTÜ. Meistriklassi läbiviimist toetab Euroopa Regionaalarengu Fond.\nDigitaliseerimist mõistetakse tihti kui uue arvutiprogrammi või roboti kasutuselevõtmist, kuid veel olulisem on tehnoloogia abil korjatud andmeid targalt kasutada. Andmete kasutamine strateegiliselt aitab kasvatada efektiivsust ning planeerida tulevikku statistikal põhinevate teadmiste baasil. Alustada tasub sellest, et tuvastada protsessid mille digitaliseerimine avaldab kõige enam mõju ettevõtte konkurentsivõimele.\nTark Tööstus Facebooki grupp\nLeia digitaliseerimiseks rahastus\nNii Eesti kui ka maailma majanduse kestliku arengu üheks tulevikuveduriks on digi-, innovatsiooni- ja rohepööret sooritavad ettevõtted. Julge investeerida rohkem arendustegevusse, et saaksid töötada välja uusi konkurentsivõimelisemaid tooted ja teenused.